# Eiropas Savienības L 275/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 275 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 12. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 275

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 12. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1798 (2016. gada 30. septembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง (Khao Sangyod Muang Phatthalung) (AĢIN)) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1799 (2016. gada 7. oktobris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus par ārējo kredītnovērtēšanas institūciju veiktu kredītnovērtējumu kartēšanu attiecībā uz kredītrisku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. panta 1. un 3. punktu (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1800 (2016. gada 11. oktobris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz ārējo kredītnovērtēšanas institūciju veiktu kredītnovērtējumu pielīdzinājumu kredītkvalitātes pakāpju objektīvai skalai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1801 (2016. gada 11. oktobris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus par ārējo kredītnovērtēšanas institūciju veiktu kredītnovērtējumu kartēšanu attiecībā uz vērtspapīrošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1802 (2016. gada 11. oktobris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 414/2013, ar kuru nosaka procedūru atļaujas piešķiršanai vienādiem biocīdiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (
  1
  ) | 34 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1803 (2016. gada 11. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 37 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1804 (2016. gada 10. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarē, 34. un 35. panta piemērošanas kārtību
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6351)

   (
  1
  ) | 39 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1798 (2016. gada 30. septembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง (Khao Sangyod Muang Phatthalung) (AĢIN))

ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง

Khao Sangyod Muang Phatthalung

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1799 (2016. gada 7. oktobris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus par ārējo kredītnovērtēšanas institūciju veiktu kredītnovērtējumu kartēšanu attiecībā uz kredītrisku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. panta 1. un 3. punktu (
  1
  )

1

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1800 (2016. gada 11. oktobris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz ārējo kredītnovērtēšanas institūciju veiktu kredītnovērtējumu pielīdzinājumu kredītkvalitātes pakāpju objektīvai skalai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK (
  1
  )

1

19

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1801 (2016. gada 11. oktobris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus par ārējo kredītnovērtēšanas institūciju veiktu kredītnovērtējumu kartēšanu attiecībā uz vērtspapīrošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (
  1
  )

1

27

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1802 (2016. gada 11. oktobris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 414/2013, ar kuru nosaka procedūru atļaujas piešķiršanai vienādiem biocīdiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (
  1
  )

1

34

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1803 (2016. gada 11. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

37

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1804 (2016. gada 10. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarē, 34. un 35. panta piemērošanas kārtību
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6351)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6351)

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 12.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1798

(2016. gada 30. septembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง (Khao Sangyod Muang Phatthalung) (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Taizemes pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง (Khao Sangyod Muang Phatthalung), ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Taizemes pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง (Khao Sangyod Muang Phatthalung), ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง (Khao Sangyod Muang Phatthalung) būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง (Khao Sangyod Muang Phatthalung) būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง (Khao Sangyod Muang Phatthalung) (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.6. grupas “Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 30. septembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 188, 27.5.2016., 50. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 12.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1799

(2016. gada 7. oktobris),

ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus par ārējo kredītnovērtēšanas institūciju veiktu kredītnovērtējumu kartēšanu attiecībā uz kredītrisku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. panta 1. un 3. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (1), un jo īpaši tās 136. panta 1. punkta trešo daļu un 3. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Šīs regulas normas ir cieši saistītas, jo tajās runa ir par kredītriska novērtējumu kartēšanu, izņemot kredītriska novērtējumus, kas piešķirti attiecībā uz vērtspapīrošanas pozīcijām. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šīm normām, kurām būtu jāstājas spēkā vienlaikus, un lai atvieglotu vispusīgu pārskatu un kompaktu piekļuvi tām personām, uz kurām attiecas šīs saistības, ir vēlams vienā vienīgā regulā iekļaut visus īstenošanas tehniskos standartus, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. 575/2013, saistībā ar kredītriska novērtējumu kartēšanu, izņemot kredītriska novērtējumus, kas piešķirti par vērtspapīrošanas pozīcijām. |
| --- | --- |

(1)

Šīs regulas normas ir cieši saistītas, jo tajās runa ir par kredītriska novērtējumu kartēšanu, izņemot kredītriska novērtējumus, kas piešķirti attiecībā uz vērtspapīrošanas pozīcijām. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šīm normām, kurām būtu jāstājas spēkā vienlaikus, un lai atvieglotu vispusīgu pārskatu un kompaktu piekļuvi tām personām, uz kurām attiecas šīs saistības, ir vēlams vienā vienīgā regulā iekļaut visus īstenošanas tehniskos standartus, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. 575/2013, saistībā ar kredītriska novērtējumu kartēšanu, izņemot kredītriska novērtējumus, kas piešķirti par vērtspapīrošanas pozīcijām.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. panta 1. punktā ir paredzēts, ka ikviena ārējas kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI) konkretizē sava attiecīgā kredītnovērtējuma atbilstību kredītkvalitātes pakāpēm, kas izklāstītas minētās regulas 2. iedaļā (turpmāk “kartēšana”). ĀKNI ir kredītreitingu aģentūra, kas reģistrēta vai sertificēta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 (2), vai centrālā banka, kura piešķir kredītreitingus un ir atbrīvota no minētās regulas piemērošanas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. panta 1. punktā ir paredzēts, ka ikviena ārējas kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI) konkretizē sava attiecīgā kredītnovērtējuma atbilstību kredītkvalitātes pakāpēm, kas izklāstītas minētās regulas 2. iedaļā (turpmāk “kartēšana”). ĀKNI ir kredītreitingu aģentūra, kas reģistrēta vai sertificēta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 (2), vai centrālā banka, kura piešķir kredītreitingus un ir atbrīvota no minētās regulas piemērošanas.

| (3) | Daži līdzīgi termini un jēdzieni, kas lietoti Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 575/2013, var radīt pārpratumus. “Kredītnovērtējums” ir termins, kas lietots Regulā (ES) Nr. 575/2013, atsaucoties gan uz dažādu ĀKNI reitingu kategoriju “marķējums”, gan uz viena šāda reitinga piešķiršanu konkrētam postenim. Tomēr Regulas (EK) Nr. 1060/2009 3. panta 1. punkta h) un a) apakšpunktā šie divi jēdzieni ir skaidri nošķirti, lietojot attiecīgi terminu “reitinga kategorija” un “kredītreitings”. Lai izvairītos no pārpratumiem, ņemot vērā nepieciešamību atsevišķi atsaukties uz šiem diviem konkrētajiem jēdzieniem, un ņemot vērā abu regulu savstarpējo papildināmību, būtu jālieto Regulas (EK) Nr. 1060/2009 termini, jo tie ir konkrētāki. |
| --- | --- |

(3)

Daži līdzīgi termini un jēdzieni, kas lietoti Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 575/2013, var radīt pārpratumus. “Kredītnovērtējums” ir termins, kas lietots Regulā (ES) Nr. 575/2013, atsaucoties gan uz dažādu ĀKNI reitingu kategoriju “marķējums”, gan uz viena šāda reitinga piešķiršanu konkrētam postenim. Tomēr Regulas (EK) Nr. 1060/2009 3. panta 1. punkta h) un a) apakšpunktā šie divi jēdzieni ir skaidri nošķirti, lietojot attiecīgi terminu “reitinga kategorija” un “kredītreitings”. Lai izvairītos no pārpratumiem, ņemot vērā nepieciešamību atsevišķi atsaukties uz šiem diviem konkrētajiem jēdzieniem, un ņemot vērā abu regulu savstarpējo papildināmību, būtu jālieto Regulas (EK) Nr. 1060/2009 termini, jo tie ir konkrētāki.

| (4) | Tā kā Regulas (EK) Nr. 1060/2009 4. panta 1. punkts pieļauj, ka kredītiestādes un ieguldījumu brokeru sabiedrības kredītreitingus regulēšanas nolūkā izmanto vienīgi tad, ja tos piešķīrušas kredītreitingu aģentūras, kas uzņēmējdarbību veic Savienībā un kas reģistrētas vai sertificētas saskaņā ar minēto regulu, ĀKNI veikto kredītnovērtējumu kartēšanai būtu jāaptver kredītnovērtējumi, kuri atbilst termina “kredītreitings” definīcijai minētās regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē. Turklāt, ņemot vērā to, ka, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. pantu, visām ĀKNI ir nepieciešams kartējums, kura definīcija saskaņā ar minētās regulas 4. panta 98. punktu ietver arī kredītreitingus, kurus izstrādājušas centrālās bankas, kas atbrīvotas no Regulas (EK) Nr. 1060/2009 piemērošanas, ĀKNI reitinga kategoriju kartēšanai būtu jāaptver arī šādi kredītreitingi. Regula (ES) Nr. 575/2013 liedz izmantot kredītreitingus attiecībā uz konkrētām aktīvu kategorijām (piemēram, kapitāla vērtspapīriem), kad tiek piemērota standartizētā pieeja. Tādēļ attiecībā uz novērtējumiem par fiksēta ienākuma kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem ĀKNI kredītnovērtējumu kartēšanai būtu jāaptver vienīgi tādi novērtējumi, kas ir atkarīgi tikai no pamatā esošo aktīvu kredītkvalitātes. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā Regulas (EK) Nr. 1060/2009 4. panta 1. punkts pieļauj, ka kredītiestādes un ieguldījumu brokeru sabiedrības kredītreitingus regulēšanas nolūkā izmanto vienīgi tad, ja tos piešķīrušas kredītreitingu aģentūras, kas uzņēmējdarbību veic Savienībā un kas reģistrētas vai sertificētas saskaņā ar minēto regulu, ĀKNI veikto kredītnovērtējumu kartēšanai būtu jāaptver kredītnovērtējumi, kuri atbilst termina “kredītreitings” definīcijai minētās regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē. Turklāt, ņemot vērā to, ka, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. pantu, visām ĀKNI ir nepieciešams kartējums, kura definīcija saskaņā ar minētās regulas 4. panta 98. punktu ietver arī kredītreitingus, kurus izstrādājušas centrālās bankas, kas atbrīvotas no Regulas (EK) Nr. 1060/2009 piemērošanas, ĀKNI reitinga kategoriju kartēšanai būtu jāaptver arī šādi kredītreitingi. Regula (ES) Nr. 575/2013 liedz izmantot kredītreitingus attiecībā uz konkrētām aktīvu kategorijām (piemēram, kapitāla vērtspapīriem), kad tiek piemērota standartizētā pieeja. Tādēļ attiecībā uz novērtējumiem par fiksēta ienākuma kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem ĀKNI kredītnovērtējumu kartēšanai būtu jāaptver vienīgi tādi novērtējumi, kas ir atkarīgi tikai no pamatā esošo aktīvu kredītkvalitātes.

| (5) | Kartēšanas nolūks ir piešķirt Regulā (ES) Nr. 575/2013 noteiktos atbilstošos riska svērumus attiecībā uz ĀKNI reitinga kategorijām. Tādēļ, to veicot, būtu jāspēj identificēt ne tikai riska relatīvas atšķirības, bet arī katras reitinga kategorijas riska absolūtos līmeņus, tādējādi nodrošinot atbilstošu kapitāla apmēru (pēc standartizētās pieejas). |
| --- | --- |

(5)

Kartēšanas nolūks ir piešķirt Regulā (ES) Nr. 575/2013 noteiktos atbilstošos riska svērumus attiecībā uz ĀKNI reitinga kategorijām. Tādēļ, to veicot, būtu jāspēj identificēt ne tikai riska relatīvas atšķirības, bet arī katras reitinga kategorijas riska absolūtos līmeņus, tādējādi nodrošinot atbilstošu kapitāla apmēru (pēc standartizētās pieejas).

| (6) | Tā kā ĀKNI vidū tiek izmantots plašs metodiku klāsts, kartēšanas metodikas objektivitāte un konsekvence ir galvenie aspekti, kas dod iespēju nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus institūcijām, kā arī taisnīgu attieksmi pret visām ĀKNI. Šā iemesla dēļ, izstrādājot noteikumus par kvantitatīvo un kvalitatīvo faktoru izmantošanu un to salīdzinājumu ar etalonu, ir nepieciešams balstīties uz iepriekšējo regulatīvo regulējumu, proti 2010. gada 30. novembra dokumenta “Revised Guidelines on the recognition of External Credit Assessment Institutions” (“Ārējo kredītu novērtēšanas institūciju atzīšanas pamatnostādnes”) 3. daļu, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju uz šajā regulā izklāstīto kartēšanu. Tas arī nodrošinātu saskanību ar starptautiskajiem standartiem šajā jomā, kuri atspoguļoti 2006. gada jūnija dokumenta “Basel II: International Convergence of Capital Measurement un Capital Standards: A Revised Framework – Comprehensive Version” 2. pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā ĀKNI vidū tiek izmantots plašs metodiku klāsts, kartēšanas metodikas objektivitāte un konsekvence ir galvenie aspekti, kas dod iespēju nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus institūcijām, kā arī taisnīgu attieksmi pret visām ĀKNI. Šā iemesla dēļ, izstrādājot noteikumus par kvantitatīvo un kvalitatīvo faktoru izmantošanu un to salīdzinājumu ar etalonu, ir nepieciešams balstīties uz iepriekšējo regulatīvo regulējumu, proti 2010. gada 30. novembra dokumenta “Revised Guidelines on the recognition of External Credit Assessment Institutions” (“Ārējo kredītu novērtēšanas institūciju atzīšanas pamatnostādnes”) 3. daļu, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju uz šajā regulā izklāstīto kartēšanu. Tas arī nodrošinātu saskanību ar starptautiskajiem standartiem šajā jomā, kuri atspoguļoti 2006. gada jūnija dokumenta “Basel II: International Convergence of Capital Measurement un Capital Standards: A Revised Framework – Comprehensive Version” 2. pielikumā.

| (7) | ĀKNI izmantotās saistību neizpildes definīcijas varētu atšķirties no definīcijas, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantā, kā atspoguļots Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/2 (3). Neatkarīgi no tā, lai nodrošinātu, ka nemainās vispārējais kapitāla apmērs, kas nepieciešams riska darījumiem, kuriem tiek piešķirti ārēji reitingi, saistību neizpildes gadījumu veidi, kas tiek izmantoti Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto etalonu kalibrēšanai, šīs regulas vajadzībām būtu jāizmanto kā primāri piemērojamā definīcija. |
| --- | --- |

(7)

ĀKNI izmantotās saistību neizpildes definīcijas varētu atšķirties no definīcijas, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantā, kā atspoguļots Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/2 (3). Neatkarīgi no tā, lai nodrošinātu, ka nemainās vispārējais kapitāla apmērs, kas nepieciešams riska darījumiem, kuriem tiek piešķirti ārēji reitingi, saistību neizpildes gadījumu veidi, kas tiek izmantoti Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto etalonu kalibrēšanai, šīs regulas vajadzībām būtu jāizmanto kā primāri piemērojamā definīcija.

| (8) | Ar kartēšanu būtu jāsaprot kādas ĀKNI reitinga kategoriju atbilstība regulatīvai skalai, kas noteikta prudenciālās uzraudzības vajadzībām. Tādēļ tā būtu jāuzskata par patstāvīgu jēdzienu; tā atšķiras no ziņojuma, ko Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) ir pienākums sniegt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1060/2009 21. panta 4. punkta b) apakšpunktu un ar mērķi dot ieguldītājiem iespēju viegli salīdzināt visus kredītreitingus, kas pastāv attiecībā uz konkrētu novērtētu juridisko personu. Arī šīs Regulas vajadzībām ar “kartēšanu” nesaprot kartējumus, kas izstrādāti saskaņā ar citu regulējumu, piemēram, Eurosistēmas kredītnovērtējumu regulējumu, jo var būt tā, ka tie balstīti uz atšķirīgām metodikām un definīcijām. |
| --- | --- |

(8)

Ar kartēšanu būtu jāsaprot kādas ĀKNI reitinga kategoriju atbilstība regulatīvai skalai, kas noteikta prudenciālās uzraudzības vajadzībām. Tādēļ tā būtu jāuzskata par patstāvīgu jēdzienu; tā atšķiras no ziņojuma, ko Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) ir pienākums sniegt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1060/2009 21. panta 4. punkta b) apakšpunktu un ar mērķi dot ieguldītājiem iespēju viegli salīdzināt visus kredītreitingus, kas pastāv attiecībā uz konkrētu novērtētu juridisko personu. Arī šīs Regulas vajadzībām ar “kartēšanu” nesaprot kartējumus, kas izstrādāti saskaņā ar citu regulējumu, piemēram, Eurosistēmas kredītnovērtējumu regulējumu, jo var būt tā, ka tie balstīti uz atšķirīgām metodikām un definīcijām.

| (9) | Attiecībā uz katru attiecīgo reitinga kategoriju kopu (turpmāk “reitinga skala”) būtu jāveic atšķirīga kartēšana. Ja kādas ĀKNI reitinga skala attiecībā uz dažādām riska darījumu kategorijām ir tā pati, kartēšanai nebūtu jāatšķiras, lai garantētu riska svērumu dažādošanu attiecībā uz dažādām riska darījumu kategorijām, kas izveidotas ar Regulu (ES) Nr. 575/2013. Ja kādai ĀKNI ir vairākas reitinga skalas, kartēšanas vajadzībām būtu jāņem vērā saikne, ko ĀKNI izveidojusi starp tām. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz katru attiecīgo reitinga kategoriju kopu (turpmāk “reitinga skala”) būtu jāveic atšķirīga kartēšana. Ja kādas ĀKNI reitinga skala attiecībā uz dažādām riska darījumu kategorijām ir tā pati, kartēšanai nebūtu jāatšķiras, lai garantētu riska svērumu dažādošanu attiecībā uz dažādām riska darījumu kategorijām, kas izveidotas ar Regulu (ES) Nr. 575/2013. Ja kādai ĀKNI ir vairākas reitinga skalas, kartēšanas vajadzībām būtu jāņem vērā saikne, ko ĀKNI izveidojusi starp tām.

| (10) | Nepasūtīti reitingi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1060/2009 3. panta 1. punkta x) apakšpunktā, būtu jāiekļauj ĀKNI kartēšanā, ciktāl šos reitingus var izmantot regulēšanas nolūkā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1060/2009 4. panta 1. punktu, un Eiropas Banku iestāde (EBI) ir apliecinājusi, ka tie kvalitātes ziņā neatšķiras no pasūtītiem šīs ĀKNI kredītreitingiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 138. pantā. |
| --- | --- |

(10)

Nepasūtīti reitingi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1060/2009 3. panta 1. punkta x) apakšpunktā, būtu jāiekļauj ĀKNI kartēšanā, ciktāl šos reitingus var izmantot regulēšanas nolūkā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1060/2009 4. panta 1. punktu, un Eiropas Banku iestāde (EBI) ir apliecinājusi, ka tie kvalitātes ziņā neatšķiras no pasūtītiem šīs ĀKNI kredītreitingiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 138. pantā.

| (11) | Kartējuma izstrādāšanā būtu jāizmanto gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi faktori, un kvalitatīvie faktori būtu jāapsver otrā posmā, ciktāl un kad tas ir nepieciešams un it īpaši tad, ja kvantitatīvie faktori nav pietiekami. Tādēļ ar kvalitatīvo faktoru palīdzību būtu jāvar pārskatīt, izlabot un uzlabot sākotnējo kartēšanu, kas veikta, balstoties uz kvantitatīviem faktoriem, ja šāda pārskatīšana ir pamatota un nepieciešama. Šī divpakāpju pieeja ir nepieciešama, lai varētu veicināt kartēšanas objektivitāti un nodrošināt, ka kartējums faktiski atspoguļo ĀKNI reitinga kategorijas atbilstību regulatīvai skalai, kas noteikta prudenciālās uzraudzības vajadzībām. |
| --- | --- |

(11)

Kartējuma izstrādāšanā būtu jāizmanto gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi faktori, un kvalitatīvie faktori būtu jāapsver otrā posmā, ciktāl un kad tas ir nepieciešams un it īpaši tad, ja kvantitatīvie faktori nav pietiekami. Tādēļ ar kvalitatīvo faktoru palīdzību būtu jāvar pārskatīt, izlabot un uzlabot sākotnējo kartēšanu, kas veikta, balstoties uz kvantitatīviem faktoriem, ja šāda pārskatīšana ir pamatota un nepieciešama. Šī divpakāpju pieeja ir nepieciešama, lai varētu veicināt kartēšanas objektivitāti un nodrošināt, ka kartējums faktiski atspoguļo ĀKNI reitinga kategorijas atbilstību regulatīvai skalai, kas noteikta prudenciālās uzraudzības vajadzībām.

| (12) | Ir nepieciešams izvairīties no tā, ka lieki tiktu radīti apstākļi, kas ir būtiski nelabvēlīgi šīm ĀKNI, kuras tikai nesen ir ienākušas tirgū un sniedz tikai ierobežota apjoma kvantitatīvo informāciju, un tādējādi līdzsvarot prudenciālās uzraudzības apsvērumus un tirgus darbības apsvērumus. Tādēļ būtu jāmazina kvantitatīvo faktoru nozīmīgums kartējuma iegūšanā. Kartējums būtu jāatjaunina ikreiz, kad kļūst nepieciešams atspoguļot kvantitatīvo informāciju, kas iegūta pēc šīs regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(12)

Ir nepieciešams izvairīties no tā, ka lieki tiktu radīti apstākļi, kas ir būtiski nelabvēlīgi šīm ĀKNI, kuras tikai nesen ir ienākušas tirgū un sniedz tikai ierobežota apjoma kvantitatīvo informāciju, un tādējādi līdzsvarot prudenciālās uzraudzības apsvērumus un tirgus darbības apsvērumus. Tādēļ būtu jāmazina kvantitatīvo faktoru nozīmīgums kartējuma iegūšanā. Kartējums būtu jāatjaunina ikreiz, kad kļūst nepieciešams atspoguļot kvantitatīvo informāciju, kas iegūta pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

| (13) | Saistību neizpildes līmenis, kas saistīts ar posteņiem, kuriem piešķirta viena un tā pati reitinga kategorija, būtu jāuzskata par visreprezentatīvāko kvantitatīvo faktoru, un tas būtu jāaprēķina, balstoties uz šādiem posteņiem atbilstošajiem saistību neizpildes datiem. Ja šiem posteņiem nav pieejami atbilstoši un pietiekami saistību neizpildes dati, tomēr būtu jāaprēķina saistību neizpildes līmeņa aplēse, balstoties uz attiecīgās ĀKNI atzinumu un pierādījumiem par saistību neizpildi attiecībā uz posteņiem, kuriem piešķirta viena un tā pati reitinga kategorija un par kuriem tiek veikta kartēšana. |
| --- | --- |

(13)

Saistību neizpildes līmenis, kas saistīts ar posteņiem, kuriem piešķirta viena un tā pati reitinga kategorija, būtu jāuzskata par visreprezentatīvāko kvantitatīvo faktoru, un tas būtu jāaprēķina, balstoties uz šādiem posteņiem atbilstošajiem saistību neizpildes datiem. Ja šiem posteņiem nav pieejami atbilstoši un pietiekami saistību neizpildes dati, tomēr būtu jāaprēķina saistību neizpildes līmeņa aplēse, balstoties uz attiecīgās ĀKNI atzinumu un pierādījumiem par saistību neizpildi attiecībā uz posteņiem, kuriem piešķirta viena un tā pati reitinga kategorija un par kuriem tiek veikta kartēšana.

| (14) | Saistību neizpildes līmeņa aprēķināšanai būtu jāatbilst konkrētām prasībām, lai nodrošinātu, ka tas visu ĀKNI gadījumā ir salīdzināms. Piemēram, tas būtu jāmēra trīs gadu posmā, lai dotu iespēju novērot nozīmīgu skaitu saistību neizpildes gadījumu, kad risks ir ļoti zems, un būtu jāņem vērā atsaukšanas gadījumi, lai izvairītos no tā, ka risks tiek novērtēts pārāk zemu. Turklāt tam nebūtu jāietver nedz publiskā sektora reitingi, nedz emisijas reitingi, ņemot vērā saistību neizpildes gadījumu mazo skaitu attiecībā uz pirmo minēto reitingu veidu, un lai izvairītos no neobjektivitātes pret saistību neizpildes līmeņiem attiecībā pret emitentu ar lielāku skaitu emisiju, izmantojot pēdējos minētos reitingus. |
| --- | --- |

(14)

Saistību neizpildes līmeņa aprēķināšanai būtu jāatbilst konkrētām prasībām, lai nodrošinātu, ka tas visu ĀKNI gadījumā ir salīdzināms. Piemēram, tas būtu jāmēra trīs gadu posmā, lai dotu iespēju novērot nozīmīgu skaitu saistību neizpildes gadījumu, kad risks ir ļoti zems, un būtu jāņem vērā atsaukšanas gadījumi, lai izvairītos no tā, ka risks tiek novērtēts pārāk zemu. Turklāt tam nebūtu jāietver nedz publiskā sektora reitingi, nedz emisijas reitingi, ņemot vērā saistību neizpildes gadījumu mazo skaitu attiecībā uz pirmo minēto reitingu veidu, un lai izvairītos no neobjektivitātes pret saistību neizpildes līmeņiem attiecībā pret emitentu ar lielāku skaitu emisiju, izmantojot pēdējos minētos reitingus.

| (15) | Saistību neizpildes līmeņi pēc iespējas būtu jāaprēķina par katru reitinga kategoriju visā ilgtermiņa un īstermiņa novērošanas laikposmā. Pirmajam minētajam būtu jānodrošina kartēšanas pamats, savukārt pēdējam minētajam būtu jānodrošina agrīna brīdināšana par reitinga kategorijas riska līmeņa potenciālu palielinājumu vai samazinājumu. Ja nav pieejams pietiekams kredītreitingu skaits, būtu jāaprēķina vienīgi ilgtermiņa saistību neizpildes līmenis, jo īstermiņa saistību neizpildes līmeņu aprēķināšanai lielā mērā piemīt nenoteiktība. Šajā gadījumā brīdinājums par reitinga kategorijas riska līmeņa potenciālo palielinājumu būtu jāsniedz ar kvalitatīvajiem faktoriem. |
| --- | --- |

(15)

Saistību neizpildes līmeņi pēc iespējas būtu jāaprēķina par katru reitinga kategoriju visā ilgtermiņa un īstermiņa novērošanas laikposmā. Pirmajam minētajam būtu jānodrošina kartēšanas pamats, savukārt pēdējam minētajam būtu jānodrošina agrīna brīdināšana par reitinga kategorijas riska līmeņa potenciālu palielinājumu vai samazinājumu. Ja nav pieejams pietiekams kredītreitingu skaits, būtu jāaprēķina vienīgi ilgtermiņa saistību neizpildes līmenis, jo īstermiņa saistību neizpildes līmeņu aprēķināšanai lielā mērā piemīt nenoteiktība. Šajā gadījumā brīdinājums par reitinga kategorijas riska līmeņa potenciālo palielinājumu būtu jāsniedz ar kvalitatīvajiem faktoriem.

| (16) | Viens no galvenajiem kartēšanas elementiem ir saistību neizpildes definīcija, ko ĀKNI noteikusi, lai aprēķinātu saistību neizpildes līmeni attiecībā uz posteņiem, kuriem piešķirta viena un tā pati reitinga kategorija. Striktāka saistību neizpildes definīcija varētu radīt augstākus saistību neizpildes līmeņus, nekā radītu citas, mazāk striktas saistību neizpildes definīcijas. Tādēļ būtu jāaplēš saistību neizpildes definīcijas ietekme uz saistību neizpildes līmeņa aprēķinu, lai nodrošinātu precīzu kartēšanu. |
| --- | --- |

(16)

Viens no galvenajiem kartēšanas elementiem ir saistību neizpildes definīcija, ko ĀKNI noteikusi, lai aprēķinātu saistību neizpildes līmeni attiecībā uz posteņiem, kuriem piešķirta viena un tā pati reitinga kategorija. Striktāka saistību neizpildes definīcija varētu radīt augstākus saistību neizpildes līmeņus, nekā radītu citas, mazāk striktas saistību neizpildes definīcijas. Tādēļ būtu jāaplēš saistību neizpildes definīcijas ietekme uz saistību neizpildes līmeņa aprēķinu, lai nodrošinātu precīzu kartēšanu.

| (17) | Ja ir pieejami tikai ierobežoti dati par saistību neizpildi, kartēšanas vajadzībām būtu jāņem vērā reitinga kategorijā apsvērtais laika diapazons, lai nodrošinātu konsekvenci dažādu ĀKNI vidū. Tādējādi, ja ir izvēlēts īstermiņa laika diapazons, daži posteņi varētu kvalificēties konkrētam riska līmenim. Tomēr šie paši posteņi varētu atspoguļot ievērojami dažādu riska līmeni, ja tie tiktu izvērtēti trīs gadu laika diapazonā, kas izvēlēts saistību neizpildes līmeņa aprēķināšanai. Šis faktors būtu jāatzīst un atbilstoši jāatspoguļo kartējumā. |
| --- | --- |

(17)

Ja ir pieejami tikai ierobežoti dati par saistību neizpildi, kartēšanas vajadzībām būtu jāņem vērā reitinga kategorijā apsvērtais laika diapazons, lai nodrošinātu konsekvenci dažādu ĀKNI vidū. Tādējādi, ja ir izvēlēts īstermiņa laika diapazons, daži posteņi varētu kvalificēties konkrētam riska līmenim. Tomēr šie paši posteņi varētu atspoguļot ievērojami dažādu riska līmeni, ja tie tiktu izvērtēti trīs gadu laika diapazonā, kas izvēlēts saistību neizpildes līmeņa aprēķināšanai. Šis faktors būtu jāatzīst un atbilstoši jāatspoguļo kartējumā.

| (18) | Kad nav pieejami kvantitatīvi faktori un kad ir zināms blakus esošās reitinga kategorijas kartējums, īpaši noderīgai vajadzētu būt reitinga kategorijas nozīmei un tās relatīvajai pozīcijai reitinga skalas ietvaros. Šajā nolūkā kredītkvalitātes pakāpes būtu jāraksturo tādu aspektu izteiksmē kā emitenta spēja izpildīt savas finansiālās saistības, tā jutīgums attiecībā pret ekonomisko situāciju vai tā pietuvināšanās saistību neizpildes statusam. |
| --- | --- |

(18)

Kad nav pieejami kvantitatīvi faktori un kad ir zināms blakus esošās reitinga kategorijas kartējums, īpaši noderīgai vajadzētu būt reitinga kategorijas nozīmei un tās relatīvajai pozīcijai reitinga skalas ietvaros. Šajā nolūkā kredītkvalitātes pakāpes būtu jāraksturo tādu aspektu izteiksmē kā emitenta spēja izpildīt savas finansiālās saistības, tā jutīgums attiecībā pret ekonomisko situāciju vai tā pietuvināšanās saistību neizpildes statusam.

| (19) | Būtu jāņem vērā arī to posteņu vispārīgie riska faktori, kuriem piešķirta reitinga kategorija. To posteņu lielums un darbības dažādošanas pakāpe, kuriem piešķirta reitinga kategorija, būtu jāuzskata par nozīmīgiem pamatā esošā riska profila rādītājiem. Vajadzētu būt iespējai kā kvalitatīvus faktorus ņemt vērā arī citus kredītspējas mērus, kas piešķirti vienas un tās pašas reitinga kategorijas posteņiem, lai sniegtu papildu informāciju attiecībā uz attiecīgās reitinga kategorijas saistību neizpildes norisi. Pirms to piemērošanas kartēšanas veikšanas nolūkā būtu uzmanīgi jāizvērtē dažādo kredītspējas pasākumu nozīmīgums, objektivitāte un ticamība. |
| --- | --- |

(19)

Būtu jāņem vērā arī to posteņu vispārīgie riska faktori, kuriem piešķirta reitinga kategorija. To posteņu lielums un darbības dažādošanas pakāpe, kuriem piešķirta reitinga kategorija, būtu jāuzskata par nozīmīgiem pamatā esošā riska profila rādītājiem. Vajadzētu būt iespējai kā kvalitatīvus faktorus ņemt vērā arī citus kredītspējas mērus, kas piešķirti vienas un tās pašas reitinga kategorijas posteņiem, lai sniegtu papildu informāciju attiecībā uz attiecīgās reitinga kategorijas saistību neizpildes norisi. Pirms to piemērošanas kartēšanas veikšanas nolūkā būtu uzmanīgi jāizvērtē dažādo kredītspējas pasākumu nozīmīgums, objektivitāte un ticamība.

| (20) | Lai nodrošinātu saskanību ar starptautiskiem standartiem, kartēšanas veikšanas nolūkā būtu jāizmanto ilgtermiņa un īstermiņa saistību neizpildes līmeņu etaloni, kas sniegti ar 2006. gada jūniju datētajā dokumentā “Basel II: International Convergence of Capital Measurement un Capital Standards: A Revised Framework – Comprehensive Version”. Tomēr būtu jāsniedz detalizētāki noteikumi, lai ņemtu vērā to ĀKNI dažādību, kuras pašlaik darbojas ES tirgū un kuru saistību neizpildes līmeņi varētu ievērojami novirzīties no pašreizējā etalona pamatā esošā starptautisko ĀKNI modeļa. Konkrētāk, ilgtermiņa etalons būtu jānosaka intervālu izteiksmē, lai apliecinātu, ka vērtību diapazons var būt saderīgs ar katru kredītkvalitātes pakāpi. |
| --- | --- |

(20)

Lai nodrošinātu saskanību ar starptautiskiem standartiem, kartēšanas veikšanas nolūkā būtu jāizmanto ilgtermiņa un īstermiņa saistību neizpildes līmeņu etaloni, kas sniegti ar 2006. gada jūniju datētajā dokumentā “Basel II: International Convergence of Capital Measurement un Capital Standards: A Revised Framework – Comprehensive Version”. Tomēr būtu jāsniedz detalizētāki noteikumi, lai ņemtu vērā to ĀKNI dažādību, kuras pašlaik darbojas ES tirgū un kuru saistību neizpildes līmeņi varētu ievērojami novirzīties no pašreizējā etalona pamatā esošā starptautisko ĀKNI modeļa. Konkrētāk, ilgtermiņa etalons būtu jānosaka intervālu izteiksmē, lai apliecinātu, ka vērtību diapazons var būt saderīgs ar katru kredītkvalitātes pakāpi.

| (21) | Reitinga kategorijas sākotnēji būtu jākartē uz kredītkvalitātes pakāpi, balstoties uz to ilgtermiņa saistību neizpildes līmeni salīdzinājumu ar ilgtermiņa etalonu un kvalitatīvajos faktoros sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(21)

Reitinga kategorijas sākotnēji būtu jākartē uz kredītkvalitātes pakāpi, balstoties uz to ilgtermiņa saistību neizpildes līmeni salīdzinājumu ar ilgtermiņa etalonu un kvalitatīvajos faktoros sniegto informāciju.

| (22) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. panta 1. punkta otro daļu kartēšanas atbilstība būtu bieži jāpārskata, jo ilgtermiņa saistību neizpildes līmenis varētu mainīties un turpmāk reprezentatīvi atspoguļot citu kredītkvalitātes pakāpi. Šajā nolūkā neseni īstermiņa saistību neizpildes līmeņi, kas novēroti vienas reitinga kategorijas ietvaros, būtu regulāri jākonfrontē ar to attiecīgajiem īstermiņa etaloniem (turpmāk “uzraudzīšanas līmenis” un “izraisītājlīmenis”). Īstermiņa etalonu neievērošana divus gadus pēc kārtas varētu signalizēt par novērtēšanas standartu vājināšanos, ko varētu saprast tā, ka jaunais pamatā esošais ilgtermiņa saistību neizpildes līmenis reprezentatīvi atspoguļo mazāk labvēlīgu kredītkvalitātes pakāpi. Šis signāls būtu nozīmīgāks, ja tiktu pārkāpts izraisītājlīmenis, nevis uzraudzīšanas līmenis. Konkrētāk, viens vienīgs postenis, kuram iestājusies saistību neizpilde, kas saistīts ar augstākajām reitinga kategorijām, varētu izraisīt to, ka tiek apsvērta tāda kartējuma pārskatīšana, kas piešķirts vienai vienīgai ĀKNI, kura piešķīrusi reitingu šim postenim. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. panta 1. punkta otro daļu kartēšanas atbilstība būtu bieži jāpārskata, jo ilgtermiņa saistību neizpildes līmenis varētu mainīties un turpmāk reprezentatīvi atspoguļot citu kredītkvalitātes pakāpi. Šajā nolūkā neseni īstermiņa saistību neizpildes līmeņi, kas novēroti vienas reitinga kategorijas ietvaros, būtu regulāri jākonfrontē ar to attiecīgajiem īstermiņa etaloniem (turpmāk “uzraudzīšanas līmenis” un “izraisītājlīmenis”). Īstermiņa etalonu neievērošana divus gadus pēc kārtas varētu signalizēt par novērtēšanas standartu vājināšanos, ko varētu saprast tā, ka jaunais pamatā esošais ilgtermiņa saistību neizpildes līmenis reprezentatīvi atspoguļo mazāk labvēlīgu kredītkvalitātes pakāpi. Šis signāls būtu nozīmīgāks, ja tiktu pārkāpts izraisītājlīmenis, nevis uzraudzīšanas līmenis. Konkrētāk, viens vienīgs postenis, kuram iestājusies saistību neizpilde, kas saistīts ar augstākajām reitinga kategorijām, varētu izraisīt to, ka tiek apsvērta tāda kartējuma pārskatīšana, kas piešķirts vienai vienīgai ĀKNI, kura piešķīrusi reitingu šim postenim.

| (23) | Nepieciešamības gadījumā būtu jāiesniedz pārstrādāts īstenošanas tehnisko standartu projekts, lai kartēšana aptvertu arī jaunizveidotas ĀKNI. |
| --- | --- |

(23)

Nepieciešamības gadījumā būtu jāiesniedz pārstrādāts īstenošanas tehnisko standartu projekts, lai kartēšana aptvertu arī jaunizveidotas ĀKNI.

| (24) | Tā kā ir nepieciešams pastāvīgi ievērot Regulu (ES) Nr. 575/2013, ir nepieciešams pastāvīgi uzraudzīt kartējumu darbības rezultātus. |
| --- | --- |

(24)

Tā kā ir nepieciešams pastāvīgi ievērot Regulu (ES) Nr. 575/2013, ir nepieciešams pastāvīgi uzraudzīt kartējumu darbības rezultātus.

| (25) | Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai kopīgi iesniegušas EBI, EVTI un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI) (turpmāk “Eiropas Uzraudzības iestādes (EUI)”). |
| --- | --- |

(25)

Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai kopīgi iesniegušas EBI, EVTI un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI) (turpmāk “Eiropas Uzraudzības iestādes (EUI)”).

| (26) | Komisija 2016. gada 29. martā informēja EUI Apvienoto komiteju par savu nodomu atbalstīt īstenošanas tehnisko standartu projektu ar grozījumiem, kas nodrošinātu līdzsvaru starp stabilu prudenciālās uzraudzības pieeju un nepieciešamību izvairīties no papildu koncentrācijas jau ļoti koncentrētajā kredītreitingu tirgū, kurā dominējošais stāvoklis ir trim lielām ĀKNI, kuru tirgus daļu kopsumma veido apmēram 90 %. Komisija savā paziņojumā īpaši uzsvēra nepieciešamību izvairīties no tā, ka pēc trim gadiem konservatīvāka kartēšana automātiski tiktu piemērota visām ĀKNI, kas nebūs izstrādājušas pietiekamus reitingus neatkarīgi no to reitingu kvalitātes, jo šī pieeja ir saistīta ar risku radīt regulatīvus šķēršļus ienākšanai tirgū un negatīvi ietekmētu mazāku/jaunāku ĀKNI konkurētspēju vienkārši tādēļ, ka tās neizstrādā tik daudzus reitingus cik lielās, tradicionālās sabiedrības. EUI Apvienotā komiteja savā 2016. gada 12. maija formālajā atzinumā apliecināja savu sākotnējo nostāju un neiesniedza īstenošanas tehnisko standartu jaunu versiju, kas būtu grozīta atbilstīgi Komisijas ierosinātajiem grozījumiem. |
| --- | --- |

(26)

Komisija 2016. gada 29. martā informēja EUI Apvienoto komiteju par savu nodomu atbalstīt īstenošanas tehnisko standartu projektu ar grozījumiem, kas nodrošinātu līdzsvaru starp stabilu prudenciālās uzraudzības pieeju un nepieciešamību izvairīties no papildu koncentrācijas jau ļoti koncentrētajā kredītreitingu tirgū, kurā dominējošais stāvoklis ir trim lielām ĀKNI, kuru tirgus daļu kopsumma veido apmēram 90 %. Komisija savā paziņojumā īpaši uzsvēra nepieciešamību izvairīties no tā, ka pēc trim gadiem konservatīvāka kartēšana automātiski tiktu piemērota visām ĀKNI, kas nebūs izstrādājušas pietiekamus reitingus neatkarīgi no to reitingu kvalitātes, jo šī pieeja ir saistīta ar risku radīt regulatīvus šķēršļus ienākšanai tirgū un negatīvi ietekmētu mazāku/jaunāku ĀKNI konkurētspēju vienkārši tādēļ, ka tās neizstrādā tik daudzus reitingus cik lielās, tradicionālās sabiedrības. EUI Apvienotā komiteja savā 2016. gada 12. maija formālajā atzinumā apliecināja savu sākotnējo nostāju un neiesniedza īstenošanas tehnisko standartu jaunu versiju, kas būtu grozīta atbilstīgi Komisijas ierosinātajiem grozījumiem.

| (27) | Lai nodrošinātu līdzsvaru starp stabilu prudenciālās uzraudzības pieeju un konkurenci kredītreitingu tirgū, īstenošanas tehnisko standartu projekts būtu jāgroza attiecībā uz normām, kas varētu nevajadzīgi izraisīt apstākļus, kas ir būtiski nelabvēlīgi mazākām/jaunākām ĀKNI (tādēļ, ka tās tikai nesen ir ienākušas tirgū), it īpaši normām par konservatīvākas pieejas izmantošanu gadījumā, kad dati ir ierobežoti, jaunas kartēšanas automātisku stāšanos spēkā 2019. gadā, normām par kartēšanas pārskatīšanu un kartēšanas tabulām, kas piemērojamas no 2019. gada. |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu līdzsvaru starp stabilu prudenciālās uzraudzības pieeju un konkurenci kredītreitingu tirgū, īstenošanas tehnisko standartu projekts būtu jāgroza attiecībā uz normām, kas varētu nevajadzīgi izraisīt apstākļus, kas ir būtiski nelabvēlīgi mazākām/jaunākām ĀKNI (tādēļ, ka tās tikai nesen ir ienākušas tirgū), it īpaši normām par konservatīvākas pieejas izmantošanu gadījumā, kad dati ir ierobežoti, jaunas kartēšanas automātisku stāšanos spēkā 2019. gadā, normām par kartēšanas pārskatīšanu un kartēšanas tabulām, kas piemērojamas no 2019. gada.

| (28) | EBI, EVTI un EAAPI veica atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, uz kuru balstīta šī regula, izvērtēja potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūdza atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (4) 37. pantu, atzinumu no Vērtspapīru un tirgus nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (5) 37. pantu, atzinumu no Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (6) 37. pantu, |
| --- | --- |

(28)

EBI, EVTI un EAAPI veica atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, uz kuru balstīta šī regula, izvērtēja potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūdza atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (4) 37. pantu, atzinumu no Vērtspapīru un tirgus nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (5) 37. pantu, atzinumu no Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (6) 37. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I SADAĻA

KVANTITATĪVIE FAKTORI, KVALITATĪVIE FAKTORI UN ETALONS

1. NODAĻA

Kvantitatīvie faktori

1. pants

Reitinga kategorijas kartēšanas kvantitatīvie faktori

Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētie kvantitatīvie faktori ir īstermiņa un ilgtermiņa saistību neizpildes līmeņi, kas saistīti ar posteņiem, kuriem piešķirta tā pati reitinga kategorija, kas minēta 2.–6. pantā.

2. pants

Kvantitatīvo faktoru aprēķināšanā izmantotie posteņi

1. pantā minēto saistību neizpildes līmeņu aprēķināšanu attiecībā uz katru reitinga kategoriju veic, balstoties vienīgi uz posteņiem, kuriem to pašu reitinga kategoriju piešķīrusi ārējā kredītnovērtēšanas institūcija (ĀKNI), kurai veikta kartēšana, ja šie posteņi atbilst visām šādām prasībām:

| a) | tie ir uzskatāmi par Deleģētās regulas (ES) 2015/2 3. panta a) punktā minēto “uzņēmuma reitingu”, un tos piešķir attiecīgajam emitentam; |
| --- | --- |

a)

tie ir uzskatāmi par Deleģētās regulas (ES) 2015/2 3. panta a) punktā minēto “uzņēmuma reitingu”, un tos piešķir attiecīgajam emitentam;

| b) | tiem ir piešķirts jebkurš no šādiem reitingiem:






  i) | pasūtīts kredītreitings; |
| --- | --- | --- |

b)

tiem ir piešķirts jebkurš no šādiem reitingiem:

i)

pasūtīts kredītreitings;

| ii) | nepasūtīts kredītreitings, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 138. panta prasībām. |
| --- | --- |

ii)

nepasūtīts kredītreitings, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 138. panta prasībām.

1. iedaļa

Reitinga kategorijas kvantitatīvo faktoru aprēķināšana, ja ir pieejams pietiekams kredītreitingu skaits

3. pants

Pietiekama kredītreitingu skaita pieejamības konstatēšana

1.   Īstermiņa saistību neizpildes līmeņa aprēķināšanas nolūkā, to posteņu skaits, kuriem to pašu reitinga kategoriju piešķīrusi ĀKNI, kurai ir veikta kartēšana, ir uzskatāms par pietiekamu, ja šie posteņi atbilst visām šādām prasībām:

| a) | tie ir pietiekami attiecībā uz subjektīvi uztverto reitinga kategorijas riska profilu, kā rādītāju ņemot vērā to posteņu skaitu, kas ir 14. panta a) punktā minētā reitinga kategorijas ilgtermiņa saistību neizpildes līmeņa etalona apgrieztā vērtība; |
| --- | --- |

a)

tie ir pietiekami attiecībā uz subjektīvi uztverto reitinga kategorijas riska profilu, kā rādītāju ņemot vērā to posteņu skaitu, kas ir 14. panta a) punktā minētā reitinga kategorijas ilgtermiņa saistību neizpildes līmeņa etalona apgrieztā vērtība;

| b) | tie ir reprezentatīvi visnesenākajai posteņu kopai, kurai piešķirta tā pati reitinga kategorija. |
| --- | --- |

b)

tie ir reprezentatīvi visnesenākajai posteņu kopai, kurai piešķirta tā pati reitinga kategorija.

2.   Ilgtermiņa saistību neizpildes līmeņa aprēķināšanas nolūkā to posteņu skaits, kuriem to pašu reitinga kategoriju piešķīrusi ĀKNI, kurai ir veikta kartēšana, ir uzskatāms par pietiekamu, ja ir pieejami vismaz 10 nesenākie 1. punktā minētie īstermiņa saistību neizpildes līmeņi.

4. pants

Reitinga kategorijas īstermiņa saistību neizpildes līmeņi, ja ir pieejams pietiekams kredītreitingu skaits

1.   Ja saskaņā ar 3. panta 1. punktu ir pieejams pietiekams skaits kredītreitingu, tad 1. pantā minētos īstermiņa saistību neizpildes līmeņus aprēķina 2.–5. punktā izklāstītajā veidā.

2.   Reitinga kategorijas īstermiņa saistību neizpildes līmeņus aprēķina trīs gadu laikposmam kā attiecību, kur:

| a) | saucējā ir to posteņu skaits, kuriem piešķirta tā pati reitinga kategorija, kas pastāv minētā laikposma sākumā; |
| --- | --- |

a)

saucējā ir to posteņu skaits, kuriem piešķirta tā pati reitinga kategorija, kas pastāv minētā laikposma sākumā;

| b) | skaitītājā ir to posteņu skaits, kuri minēti a) apakšpunktā un kuriem saistību neizpilde iestājusies pirms minētā laikposma beigām. |
| --- | --- |

b)

skaitītājā ir to posteņu skaits, kuri minēti a) apakšpunktā un kuriem saistību neizpilde iestājusies pirms minētā laikposma beigām.

3.   Posteņus, kas atsaukti pirms minētā laikposma beigām un kuriem nav iestājusies saistību neizpilde, īstermiņa saistību neizpildes līmeņu saucējā, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā, iekļauj tikai 50 % apmērā. Ikviens postenis, par kuru ir pierādījumi, ka tas ir atsaukts pirms saistību neizpildes iestāšanās, ir uzskatāms par posteni, kam iestājusies saistību neizpilde.

4.   Posteņi ir uzskatāmi par tādiem, kuriem iestājusies saistību neizpilde, un tie iekļaujami skaitītājā, kas minēts 2. punkta b) apakšpunktā, ja ir iestājies jebkurš no šādiem gadījumu veidiem:

| a) | maksātnespējas pieteikums vai administratora iecelšana, kas varētu izraisīt turpmāk veicamu, līgumiski paredzētu parādsaistību dzēšanas maksājumu neveikšanu vai kavēšanu; |
| --- | --- |

a)

maksātnespējas pieteikums vai administratora iecelšana, kas varētu izraisīt turpmāk veicamu, līgumiski paredzētu parādsaistību dzēšanas maksājumu neveikšanu vai kavēšanu;

| b) | neveikts vai kavēts līgumiski paredzēto procentu vai pamatsummas atmaksas maksājums, ja vien maksājums netiek veikts līgumiski pieļautā kavēšanas laikposmā; |
| --- | --- |

b)

neveikts vai kavēts līgumiski paredzēto procentu vai pamatsummas atmaksas maksājums, ja vien maksājums netiek veikts līgumiski pieļautā kavēšanas laikposmā;

| c) | finansiālu grūtību izraisīta vērtspapīru apmaiņa, ja no to piedāvājuma izriet, ka ieguldītājs saņems vērtību, kas mazāka par sākotnējos vērtspapīros apsolīto; |
| --- | --- |

c)

finansiālu grūtību izraisīta vērtspapīru apmaiņa, ja no to piedāvājuma izriet, ka ieguldītājs saņems vērtību, kas mazāka par sākotnējos vērtspapīros apsolīto;

| d) | personas, kurai piešķir reitingu, finansiālā stāvokļa dēļ tā ir pakļauta nozīmīgai regulatora uzraudzībai. |
| --- | --- |

d)

personas, kurai piešķir reitingu, finansiālā stāvokļa dēļ tā ir pakļauta nozīmīgai regulatora uzraudzībai.

5.   īstermiņa saistību neizpildes līmeņus aprēķina attiecībā uz katru pieejamo tādu posteņu kopu, kuriem piešķirta viena un tā pati reitinga kategorija, par pusgada posmiem, kas sākas katra attiecīgā gada 1. janvārī un 1. jūlijā.

5. pants

Reitinga kategorijas ilgtermiņa saistību neizpildes līmenis, ja ir pieejams pietiekams kredītreitingu skaits

1.   Ja ir pieejams pietiekams kredītreitingu skaits, kas minēts 3. pantā, tad 1. pantā minēto ilgtermiņa saistību neizpildes līmeni aprēķina saskaņā ar 2.–4. punktu.

2.   Ilgtermiņa saistību neizpildes līmeni aprēķina kā svērto vidējo vērtību no vismaz 20 jaunākajiem īstermiņa saistību neizpildes līmeņiem, kas aprēķināti saskaņā ar 4. panta 1. punktu. Ja pieejamie īstermiņa saistību neizpildes līmeņi aptver ilgāku laikposmu un tie ir nozīmīgi, tad izmanto īstermiņa saistību neizpildes līmeņus attiecībā uz šo ilgāko laikposmu. Ja ir pieejami mazāk nekā 20oīstermiņa saistību neizpildes līmeņi, kas aprēķināti saskaņā ar 4. panta 1. punktu, aplēš, ka pārējie īstermiņa saistību neizpildes līmeņi aptver 20 īstermiņa saistību neizpildes līmeņus.

3.   Aprēķinot svērto vidējo vērtību, kas minēta 2. punktā, īstermiņa saistību neizpildes līmeņos, kurus aprēķina saskaņā ar 4. pantu, iekļauj visnesenāko ekonomikas lejupslīdes posmu. Šis ekonomikas lejupslīdes posms aptver vismaz vienu semestri, kad posteņu, kuriem piešķirts reitings, galvenajās ģeogrāfiskajās atsauces teritorijās iekšzemes kopproduktam ir negatīvi izaugsmes rādītāji.

4.   Aprēķinot svērto vidējo vērtību, kas minēta 2. punktā, rīkojas šādi:

| a) | saskaņā ar 4. panta 1. punktu aprēķināto īstermiņa saistību neizpildes līmeņu aplēšu svērumus balsta uz 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto posteņu skaitu; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar 4. panta 1. punktu aprēķināto īstermiņa saistību neizpildes līmeņu aplēšu svērumus balsta uz 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto posteņu skaitu;

| b) | īstermiņa saistību neizpildes līmeņu aplēšu svērumus balsta uz aplēsēm par to posteņu skaitu, kuriem piešķirta tā pati reitinga kategorija, kas pastāvējusi minētā laikposma sākumā. |
| --- | --- |

b)

īstermiņa saistību neizpildes līmeņu aplēšu svērumus balsta uz aplēsēm par to posteņu skaitu, kuriem piešķirta tā pati reitinga kategorija, kas pastāvējusi minētā laikposma sākumā.

Svērumi nodrošina to, ka tiek pienācīgi atspoguļoti ekonomikas lejupslīdes gadi un gadi, kad ekonomikas lejupslīde nav notikusi, tās pilnā ekonomikas ciklā.

2. iedaļa

Reitinga kategorijas kvantitatīvo faktoru aprēķināšana, ja nav pieejams pietiekams kredītreitingu skaits

6. pants

Izmantotie posteņi un reitinga kategorijas ilgtermiņa saistību neizpildes līmenis, ja nav pieejams pietiekams kredītreitingu skaits

Ja pietiekams kredītreitingu skaits, kas minēts 3. pantā, nav pieejams, ilgtermiņa saistību neizpildes līmeņa aprēķināšanu, kas minēta 1. pantā, veic, ievērojot abus šādus nosacījumus:

| a) | to balsta uz ĀKNI sniegtu aplēsi par ilgtermiņa saistību neizpildes līmeni, kas saistīts ar visiem posteņiem, kuriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. panta 2. punkta a) apakšpunktu piešķirta viena un tā pati reitinga kategorija; |
| --- | --- |

a)

to balsta uz ĀKNI sniegtu aplēsi par ilgtermiņa saistību neizpildes līmeni, kas saistīts ar visiem posteņiem, kuriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. panta 2. punkta a) apakšpunktu piešķirta viena un tā pati reitinga kategorija;

| b) | a) apakšpunktā minēto aplēsi papildina ar to posteņu skaitu, kuriem ir iestājusies vai nav iestājusies saistību neizpilde, kuriem ĀKNI, kurai tiek veikta kartēšana, ir piešķīrusi reitinga kategoriju. |
| --- | --- |

b)

a) apakšpunktā minēto aplēsi papildina ar to posteņu skaitu, kuriem ir iestājusies vai nav iestājusies saistību neizpilde, kuriem ĀKNI, kurai tiek veikta kartēšana, ir piešķīrusi reitinga kategoriju.

2. NODAĻA

Kvalitatīvie faktori

7. pants

Reitinga kategorijas kartēšanas kvalitatīvie faktori

Kvalitatīvie faktori, kas minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. panta 2. punkta b) apakšpunktā, ir:

| a) | ĀKNI apsvērtā saistību neizpildes definīcija, kas minēta 8. pantā; |
| --- | --- |

a)

ĀKNI apsvērtā saistību neizpildes definīcija, kas minēta 8. pantā;

| b) | ĀKNI apsvērtais reitinga kategorijas laikposms, kas minēts 9. pantā; |
| --- | --- |

b)

ĀKNI apsvērtais reitinga kategorijas laikposms, kas minēts 9. pantā;

| c) | reitinga kategorijas nozīme un tās relatīvā pozīcija 10. pantā minētās ĀKNI izveidotās reitingu skalas ietvaros; |
| --- | --- |

c)

reitinga kategorijas nozīme un tās relatīvā pozīcija 10. pantā minētās ĀKNI izveidotās reitingu skalas ietvaros;

| d) | to posteņu kredītspēja, kuriem piešķirta tā pati reitinga kategorija, kas minēta 11. pantā; |
| --- | --- |

d)

to posteņu kredītspēja, kuriem piešķirta tā pati reitinga kategorija, kas minēta 11. pantā;

| e) | ĀKNI sniegtā aplēse par ilgtermiņa saistību neizpildes līmeni saistībā ar visiem posteņiem, kuriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. panta 2. punkta a) apakšpunktu piešķirta viena un tā pati reitinga kategorija, kā izklāstīts 12. pantā; |
| --- | --- |

e)

ĀKNI sniegtā aplēse par ilgtermiņa saistību neizpildes līmeni saistībā ar visiem posteņiem, kuriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. panta 2. punkta a) apakšpunktu piešķirta viena un tā pati reitinga kategorija, kā izklāstīts 12. pantā;

| f) | ja zināma, ĀKNI izveidotā attiecība (turpmāk “iekšējā kartēšana”) starp kartējamo reitinga kategoriju, no vienas puses, un citām reitinga kategorijām, kuras izstrādājusi tā pati ĀKNI, no vienas puses, ja attiecībā uz pēdējām minētajām kategorijām saskaņā ar šo regulu jau ir noteikts 13. pantā minētais kartējums; |
| --- | --- |

f)

ja zināma, ĀKNI izveidotā attiecība (turpmāk “iekšējā kartēšana”) starp kartējamo reitinga kategoriju, no vienas puses, un citām reitinga kategorijām, kuras izstrādājusi tā pati ĀKNI, no vienas puses, ja attiecībā uz pēdējām minētajām kategorijām saskaņā ar šo regulu jau ir noteikts 13. pantā minētais kartējums;

| g) | jebkura cita nozīmīga informācija, kas var aprakstīt riska pakāpi, ko izsaka ar reitinga kategoriju. |
| --- | --- |

g)

jebkura cita nozīmīga informācija, kas var aprakstīt riska pakāpi, ko izsaka ar reitinga kategoriju.

8. pants

ĀKNI izmantotā saistību neizpildes definīcija

To gadījumu veidus, kurus ĀKNI apsver, lai konstatētu, vai postenim ir iestājusies saistību neizpilde, salīdzina ar veidiem, kas konkretizēti 4. panta 4. punktā, izmantojot visu pieejamo informāciju. Ja salīdzinājums liecina, ka ĀKNI nav ņēmusi vērā visus šādus saistību neizpildes gadījumu veidus, 1. pantā minētos kvantitatīvos faktorus atbilstoši koriģē.

9. pants

Reitinga kategorijas laikposms

Laikposms, ko ĀKNI apsver, lai piešķirtu kādu reitinga kategoriju, ir nozīmīgs rādītājs par to, vai šīs reitinga kategorijas riska līmenis ir ilgtspējīgs visā laikposmā, kas minēts 4. panta 2. punktā.

10. pants

Reitinga kategorijas nozīme un relatīvā pozīcija

1.   ĀKNI izveidotās reitinga kategorijas nozīmi nosaka atbilstoši finansiālo saistību uzņemšanās spējas īpašībām, kas atspoguļotas posteņos, kuriem piešķirta šāda pieļauta reitinga kategorija, un, konkrētāk, ar tās jutīguma pakāpi attiecībā pret saimniecisko vidi un to, cik lielā mērā tā ir pietuvinājusies saistību neizpildes situācijai.

2.   Reitinga kategorijas nozīmi salīdzina ar nozīmi, kas noteikta katrai kredītkvalitātes pakāpei, kā izklāstīts 15. pantā.

3.   Reitinga kategorijas nozīmi apsver apvienojumā ar tās relatīvo pozīciju ĀKNI izveidotās reitinga skalas ietvaros.

11. pants

To posteņu kredītspēja, kuriem piešķirta viena un tā pati reitinga kategorija

1.   To posteņu kredītspēju, kuriem piešķirta viena un tā pati reitinga kategorija, konstatē, apsverot vismaz to lielumu un to komercdarbības nozaru un ģeogrāfiskās dažādotības pakāpi.

2.   Vienas un tās pašas reitinga kategorijas posteņiem piešķirtos dažādus kredītspējas rādītājus var atbilstošā mērā izmantot, lai papildinātu 1. pantā minēto kvantitatīvo faktoru sniegto informāciju, ja tie ir ticami un nozīmīgi kartēšanai.

12. pants

ĀKNI sniegta aplēse par ilgtermiņa saistību neizpildes līmeni saistībā ar visiem posteņiem, kuriem piešķirta vien un tā pati reitinga kategorija

Kartēšanas vajadzībām ņem vērā ĀKNI sniegtu aplēsi par ilgtermiņa saistību neizpildes līmeni saistībā ar visiem posteņiem, kuriem piešķirta viena un tā pati reitinga kategorija, ciktāl tā ir pienācīgi pamatota.

13. pants

ĀKNI izveidotas reitinga kategorijas iekšēja kartēšana

Citu reitinga kategoriju atbilstošo kredītkvalitātes pakāpi, ko izstrādājusi tā pati ĀKNI, attiecībā uz kuru pastāv iekšējs kartējums saskaņā ar 7. panta f) punktu, izmanto kā nozīmīgu rādītāju par kartējamās reitinga kategorijas riska līmeni.

3. NODAĻA

Etalons un saistītas atsauces

14. pants

Etalons

Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto etalonu iedalījums ir šāds:

| a) | ilgtermiņa saistību neizpildes līmeņa etalons attiecībā uz katru kredītkvalitātes pakāpi, kā izklāstīts I pielikuma 1. tabulā; |
| --- | --- |

a)

ilgtermiņa saistību neizpildes līmeņa etalons attiecībā uz katru kredītkvalitātes pakāpi, kā izklāstīts I pielikuma 1. tabulā;

| b) | īstermiņa saistību neizpildes līmeņa etalons attiecībā uz katru kredītkvalitātes pakāpi, kā izklāstīts I pielikuma 2. tabulā. |
| --- | --- |

b)

īstermiņa saistību neizpildes līmeņa etalons attiecībā uz katru kredītkvalitātes pakāpi, kā izklāstīts I pielikuma 2. tabulā.

15. pants

Attiecīgās kredītkvalitātes pakāpes reitinga kategorijas atsauces nozīme

To reitinga kategoriju atsauces nozīme, kuras atbilst katrai kredītkvalitātes pakāpei, ir izklāstīta II pielikumā.

II SADAĻA

KARTĒŠANAS TABULAS

16. pants

Kartēšanas tabulas

Katras ĀKNI reitinga kategoriju atbilstība Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas II sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļā minētajām kredītkvalitātes pakāpēm ir izklāstīta III pielikumā.

III SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMS

17. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 7. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regula (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām (OV L 302, 17.11.2009., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2014. gada 30. septembra Deleģētā regula (ES) 2015/2, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par tās informācijas izklāstu, kuru kredītreitingu aģentūras dara pieejamu Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (OV L 2, 6.1.2015., 24. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.).

6

---

I PIELIKUMS

Etaloni (14. panta vajadzībām)

1. tabula

Ilgtermiņa etalons

(laika diapazons – 3 gadi)

| Kredītkvalitātes pakāpe | Ilgtermiņa etalons |
| --- | --- |
| Vidusvērtība | Apakšējā robežvērtība | Augšējā robežvērtība |
| 1 | 0,10 % | 0,00 % | 0,16 % |
| 2 | 0,25 % | 0,17 % | 0,54 % |
| 3 | 1,00 % | 0,55 % | 2,39 % |
| 4 | 7,50 % | 2,40 % | 10,99 % |
| 5 | 20,00 % | 11,00 % | 26,49 % |
| 6 | 34,00 % | 26,50 % | 100,00 % |

Kredītkvalitātes pakāpe

Ilgtermiņa etalons

Vidusvērtība

Apakšējā robežvērtība

Augšējā robežvērtība

1

0,10 %

0,00 %

0,16 %

2

0,25 %

0,17 %

0,54 %

3

1,00 %

0,55 %

2,39 %

4

7,50 %

2,40 %

10,99 %

5

20,00 %

11,00 %

26,49 %

6

34,00 %

26,50 %

100,00 %

2. tabula

Īstermiņa etaloni

(laika diapazons – 3 gadi)

| Kredītkvalitātes pakāpe | Īstermiņa etaloni |
| --- | --- |
| Uzraudzīšanas līmenis | Ierosinātājlīmenis |
| 1 | 0,80 % | 1,20 % |
| 2 | 1,00 % | 1,30 % |
| 3 | 2,40 % | 3,00 % |
| 4 | 11,00 % | 12,40 % |
| 5 | 28,60 % | 35,00 % |
| 6 | neattiecas | neattiecas |

Kredītkvalitātes pakāpe

Īstermiņa etaloni

Uzraudzīšanas līmenis

Ierosinātājlīmenis

1

0,80 %

1,20 %

2

1,00 %

1,30 %

3

2,40 %

3,00 %

4

11,00 %

12,40 %

5

28,60 %

35,00 %

6

neattiecas

neattiecas

---

II PIELIKUMS

Attiecīgajai kredītkvalitātes pakāpei atbilstošās reitinga kategorijas norāžu nozīme (15. panta vajadzībām)

| Kredītkvalitātes pakāpe | Reitinga kategorijas nozīme |
| --- | --- |
| 1 | Vērtējamajai juridiskajai personai piemīt neparasti/ļoti izcila spēja izpildīt savas finansiālās saistības, un tā ir pakļauta minimālam/ļoti zemam kredītriskam. |
| 2 | Vērtējamajai juridiskajai personai piemīt izcila spēja izpildīt savas finansiālās saistības, un tā ir pakļauta zemam kredītriskam, tomēr nelabvēlīgas ekonomikas apstākļu izmaiņas to var ietekmēt nedaudz lielākā mērā nekā vērtējamās juridiskās personas no 1. kredītkvalitātes pakāpes. |
| 3 | Vērtējamajai juridiskajai personai piemīt pietiekama spēja izpildīt savas finansiālās saistības, un tā ir pakļauta mērenam kredītriskam.
  Tomēr nelabvēlīgi ekonomikas apstākļi vai apstākļu izmaiņas visticamāk vājinās vērtējamās juridiskās personas spēju izpildīt savas finansiālās saistības. |
| 4 | Vērtējamajai juridiskajai personai piemīt spēja izpildīt savas finansiālās saistības, tomēr tā ir pakļauta būtiskam kredītriskam.
  Tā saskaras ar ievērojamu, pastāvīgu nenoteiktību un nelabvēlīgiem komercdarbības, finanšu vai ekonomikas apstākļiem, kuru ietekmē vērtējamajai juridiskajai personai varētu nebūt pietiekamas spējas izpildīt savas finansiālās saistības. |
| 5 | Vērtējamajai juridiskajai personai piemīt spēja izpildīt savas finansiālās saistības, tomēr tā ir pakļauta augstam kredītriskam.
  Nelabvēlīgi komercdarbības, finanšu vai ekonomikas apstākļi visticamāk mazinās vērtējamās juridiskās personas spēju vai vēlmi izpildīt savas finansiālās saistības. |
| 6 | Vērtējamā juridiskā persona pašlaik ir neaizsargāta vai ļoti neaizsargāta, un tā ir pakļauta ļoti augstam kredītriskam, piemēram, atrodas saistību neizpildes situācijā vai ļoti tuvu tai.
  Lai varētu izpildīt savas finansiālās saistības, tā ir atkarīga no labvēlīgiem komercdarbības, finanšu un ekonomikas apstākļiem. |

Kredītkvalitātes pakāpe

Reitinga kategorijas nozīme

1

Vērtējamajai juridiskajai personai piemīt neparasti/ļoti izcila spēja izpildīt savas finansiālās saistības, un tā ir pakļauta minimālam/ļoti zemam kredītriskam.

2

Vērtējamajai juridiskajai personai piemīt izcila spēja izpildīt savas finansiālās saistības, un tā ir pakļauta zemam kredītriskam, tomēr nelabvēlīgas ekonomikas apstākļu izmaiņas to var ietekmēt nedaudz lielākā mērā nekā vērtējamās juridiskās personas no 1. kredītkvalitātes pakāpes.

3

Vērtējamajai juridiskajai personai piemīt pietiekama spēja izpildīt savas finansiālās saistības, un tā ir pakļauta mērenam kredītriskam.

Tomēr nelabvēlīgi ekonomikas apstākļi vai apstākļu izmaiņas visticamāk vājinās vērtējamās juridiskās personas spēju izpildīt savas finansiālās saistības.

4

Vērtējamajai juridiskajai personai piemīt spēja izpildīt savas finansiālās saistības, tomēr tā ir pakļauta būtiskam kredītriskam.

Tā saskaras ar ievērojamu, pastāvīgu nenoteiktību un nelabvēlīgiem komercdarbības, finanšu vai ekonomikas apstākļiem, kuru ietekmē vērtējamajai juridiskajai personai varētu nebūt pietiekamas spējas izpildīt savas finansiālās saistības.

5

Vērtējamajai juridiskajai personai piemīt spēja izpildīt savas finansiālās saistības, tomēr tā ir pakļauta augstam kredītriskam.

Nelabvēlīgi komercdarbības, finanšu vai ekonomikas apstākļi visticamāk mazinās vērtējamās juridiskās personas spēju vai vēlmi izpildīt savas finansiālās saistības.

6

Vērtējamā juridiskā persona pašlaik ir neaizsargāta vai ļoti neaizsargāta, un tā ir pakļauta ļoti augstam kredītriskam, piemēram, atrodas saistību neizpildes situācijā vai ļoti tuvu tai.

Lai varētu izpildīt savas finansiālās saistības, tā ir atkarīga no labvēlīgiem komercdarbības, finanšu un ekonomikas apstākļiem.

---

III PIELIKUMS

Kartēšanas tabulas (16. panta vajadzībām)

| Kredītkvalitātes pakāpe | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AM Best Europe-Rating Services Ltd. |
| Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala | aaa, aa+, aa, aa- | a+, a, a- | bbb+, bbb, bbb- | bb+, bb, bb- | b+, b, b- | ccc+, ccc, ccc-, cc, c, rs |
| Parādsaistību ilgtermiņa reitingu skala | aaa, aa+, aa, aa- | a+, a, a- | bbb+, bbb, bbb- | bb+, bb, bb- | b+, b, b- | ccc+, ccc, ccc-, cc, c, d |
| Finansiālās stiprības reitingu skala | A++, A+ | A, A- | B++, B+ | B, B- | C++, C+ | C, C-, D, E, F, S |
| Īstermiņa reitingu skala | AMB-1+ | AMB-1- | AMB-2, AMB-3 | AMB- 4 | | |
| ARC Ratings S.A. |
| Emitentu vidēja termiņa un ilgtermiņa reitinga skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Emisijas vidēja termiņa un ilgtermiņa reitinga skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Emitentu īstermiņa reitinga skala | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Emisijas īstermiņa reitinga skala | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| ASSEKURATA Assekuranz Rating-Agentur GmbH |
| Ilgtermiņa kredītreitinga skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC/C, D |
| Uzņēmumu īstermiņa reitinga skala | A++ | A | | B, C, D | | |
| Axesor SA |
| Reitinga vispārējā skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D, E |
| BCRA – Credit Rating Agency AD |
| Banku ilgtermiņa reitingu skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | C, D |
| Apdrošināšanas ilgtermiņa reitingu skala | iAAA, iAA | iA | iBBB | iBB | iB | iC, iD |
| Uzņēmumu ilgtermiņa reitingu skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Pašvaldību ilgtermiņa reitingu skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Emisijas ilgtermiņa reitingu skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Banku īstermiņa reitingu skala | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Uzņēmumu īstermiņa reitingu skala | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Pašvaldību īstermiņa reitingu skala | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Emisijas īstermiņa reitinga skala | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Banque de France |
| Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu vispārējā skala | 3++ | 3+, 3 | 4+ | 4, 5+ | 5, 6 | 7, 8, 9, P |
| Capital Intelligence Ltd |
| Emitenta ilgtermiņa reitinga starptautiskā skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | C, RS, SD, D |
| Emisijas ilgtermiņa reitinga starptautiskā skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Emitenta īstermiņa reitinga starptautiskā skala | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Emisijas īstermiņa reitinga starptautiskā skala | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Cerved Rating Agency S.p.A. |
| Uzņēmumu ilgtermiņa reitinga skala | A1.1, A1.2, A1.3 | A2.1, A2.2, A3.1 | B1.1, B1.2 | B2.1, B2.2 | C1.1 | C1.2, C2.1 |
| Creditreform Ratings AG |
| Ilgtermiņa reitinga skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | C, D |
| CRIF S.p.A. |
| Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, D1, D2 |
| Dagong Europe Credit Rating |
| Ilgtermiņa kredītreitinga skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Īstermiņa kredītreitinga skala | A-1 | | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| DBRS Ratings Limited |
| Saistību ilgtermiņa reitinga skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Komerciālo parādzīmju un īstermiņa parādsaistību reitinga skala | R-1 H, R-1 M | R-1 L | R-2, R-3 | R-4, R-5, D | | |
| Prasījumu samaksas spējas reitinga skala | IC-1 | IC-2 | IC-3 | IC-4 | IC-5 | D |
| European Rating Agency, a.s. |
| Ilgtermiņa reitinga skala | | AAA, AA, A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Īstermiņa reitinga skala | | S1 | S2 | S3, S4, NS | | |
| EuroRating Sp. z o.o. |
| Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Euler Hermes Rating GmbH |
| Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, SD, D |
| FERI EuroRating Services AG |
| FERI EuroRating reitinga skala | AAA, AA | A | | BBB, BB | B | CCC, CC, D |
| Fitch Ratings |
| Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, RD, D |
| Uzņēmumu finanšu saistības – ilgtermiņa reitingu skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C |
| Apdrošinātāju ilgtermiņa finansiālās stiprības (IFS) reitingu starptautiskā skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C |
| Īstermiņa reitinga skala | F1+ | F1 | F2, F3 | B, C, RD, D | | |
| Apdrošinātāju īstermiņa finansiālās stiprības reitingu skala | F1+ | F1 | F2, F3 | B, C | | |
| GBB-Rating Gesellschaft für Bonitätsbeurteilung GmbH |
| Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala | AAA, AA | | A, BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| ICAP Group S.A |
| Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala | | AA, A | BB, B | C, D | E, F | G, H |
| Japan Credit Rating Agency Ltd |
| Emitenta ilgtermiņa reitingu skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, LD, D |
| Emisijas ilgtermiņa reitingu skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Emitenta īstermiņa reitingu skala | J-1+ | J-1 | J-2 | J-3, NJ, LD, D | | |
| Emisijas īstermiņa kredītreitingu skala | J-1+ | J-1 | J-2 | J-3, NJ, D | | |
| Kroll Bond Rating Agency |
| Ilgtermiņa kredītreitinga skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Īstermiņa kredītreitinga skala | K1+ | K1 | K2, K3 | B, C, D | | |
| Moody's Investors Service |
| Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala | Aaa, Aa | A | Baa | Ba | B | Caa, Ca, C |
| Obligāciju fondu reitinga skala | Aaa-bf, Aa-bf | A-bf | Baa-bf | Ba-bf | B-bf | Caa-bf, Ca-bf, C-bf |
| Īstermiņa reitinga vispārējā skala | P-1 | P-2 | P-3 | NP | | |
| Standard & Poor's Ratings Services |
| Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, R, SD/D |
| Emisijas ilgtermiņa kredītreitingu skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Apdrošinātāja finansiālās stiprības reitingu skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, SD/D, R |
| Fondu kredītkvalitātes reitingu skala | AAAf, AAf | Af | BBBf | BBf | Bf | CCCf |
| Vidustirgus vērtējuma reitingu skala | | MM1 | MM2 | MM3, MM4 | MM5, MM6 | MM7, MM8, MMD |
| Emitenta īstermiņa kredītreitingu skala | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, R, SD/D | | |
| Emisijas īstermiņa kredītreitingu skala | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Scope Ratings AG |
| Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC,C, D |
| Īstermiņa reitinga vispārējā skala | S-1+ | S-1 | S-2 | S-3, S-4 | | |
| Spread Research |
| Ilgtermiņa reitinga starptautiskā skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| The Economist Intelligence Unit Ltd |
| Valstu reitinga diapazona skala | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |

Kredītkvalitātes pakāpe

1

2

3

4

5

6

AM Best Europe-Rating Services Ltd.

Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala

aaa, aa+, aa, aa-

a+, a, a-

bbb+, bbb, bbb-

bb+, bb, bb-

b+, b, b-

ccc+, ccc, ccc-, cc, c, rs

Parādsaistību ilgtermiņa reitingu skala

aaa, aa+, aa, aa-

a+, a, a-

bbb+, bbb, bbb-

bb+, bb, bb-

b+, b, b-

ccc+, ccc, ccc-, cc, c, d

Finansiālās stiprības reitingu skala

A++, A+

A, A-

B++, B+

B, B-

C++, C+

C, C-, D, E, F, S

Īstermiņa reitingu skala

AMB-1+

AMB-1-

AMB-2, AMB-3

AMB- 4

ARC Ratings S.A.

Emitentu vidēja termiņa un ilgtermiņa reitinga skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Emisijas vidēja termiņa un ilgtermiņa reitinga skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Emitentu īstermiņa reitinga skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Emisijas īstermiņa reitinga skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

ASSEKURATA Assekuranz Rating-Agentur GmbH

Ilgtermiņa kredītreitinga skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC/C, D

Uzņēmumu īstermiņa reitinga skala

A++

A

B, C, D

Axesor SA

Reitinga vispārējā skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D, E

BCRA – Credit Rating Agency AD

Banku ilgtermiņa reitingu skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

C, D

Apdrošināšanas ilgtermiņa reitingu skala

iAAA, iAA

iA

iBBB

iBB

iB

iC, iD

Uzņēmumu ilgtermiņa reitingu skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Pašvaldību ilgtermiņa reitingu skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Emisijas ilgtermiņa reitingu skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Banku īstermiņa reitingu skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Uzņēmumu īstermiņa reitingu skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Pašvaldību īstermiņa reitingu skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Emisijas īstermiņa reitinga skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Banque de France

Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu vispārējā skala

3++

3+, 3

4+

4, 5+

5, 6

7, 8, 9, P

Capital Intelligence Ltd

Emitenta ilgtermiņa reitinga starptautiskā skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

C, RS, SD, D

Emisijas ilgtermiņa reitinga starptautiskā skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Emitenta īstermiņa reitinga starptautiskā skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Emisijas īstermiņa reitinga starptautiskā skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Cerved Rating Agency S.p.A.

Uzņēmumu ilgtermiņa reitinga skala

A1.1, A1.2, A1.3

A2.1, A2.2, A3.1

B1.1, B1.2

B2.1, B2.2

C1.1

C1.2, C2.1

Creditreform Ratings AG

Ilgtermiņa reitinga skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

C, D

CRIF S.p.A.

Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, D1, D2

Dagong Europe Credit Rating

Ilgtermiņa kredītreitinga skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Īstermiņa kredītreitinga skala

A-1

A-2, A-3

B, C, D

DBRS Ratings Limited

Saistību ilgtermiņa reitinga skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Komerciālo parādzīmju un īstermiņa parādsaistību reitinga skala

R-1 H, R-1 M

R-1 L

R-2, R-3

R-4, R-5, D

Prasījumu samaksas spējas reitinga skala

IC-1

IC-2

IC-3

IC-4

IC-5

D

European Rating Agency, a.s.

Ilgtermiņa reitinga skala

AAA, AA, A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Īstermiņa reitinga skala

S1

S2

S3, S4, NS

EuroRating Sp. z o.o.

Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Euler Hermes Rating GmbH

Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, SD, D

FERI EuroRating Services AG

FERI EuroRating reitinga skala

AAA, AA

A

BBB, BB

B

CCC, CC, D

Fitch Ratings

Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, RD, D

Uzņēmumu finanšu saistības – ilgtermiņa reitingu skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C

Apdrošinātāju ilgtermiņa finansiālās stiprības (IFS) reitingu starptautiskā skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C

Īstermiņa reitinga skala

F1+

F1

F2, F3

B, C, RD, D

Apdrošinātāju īstermiņa finansiālās stiprības reitingu skala

F1+

F1

F2, F3

B, C

GBB-Rating Gesellschaft für Bonitätsbeurteilung GmbH

Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala

AAA, AA

A, BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

ICAP Group S.A

Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala

AA, A

BB, B

C, D

E, F

G, H

Japan Credit Rating Agency Ltd

Emitenta ilgtermiņa reitingu skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, LD, D

Emisijas ilgtermiņa reitingu skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Emitenta īstermiņa reitingu skala

J-1+

J-1

J-2

J-3, NJ, LD, D

Emisijas īstermiņa kredītreitingu skala

J-1+

J-1

J-2

J-3, NJ, D

Kroll Bond Rating Agency

Ilgtermiņa kredītreitinga skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Īstermiņa kredītreitinga skala

K1+

K1

K2, K3

B, C, D

Moody's Investors Service

Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala

Aaa, Aa

A

Baa

Ba

B

Caa, Ca, C

Obligāciju fondu reitinga skala

Aaa-bf, Aa-bf

A-bf

Baa-bf

Ba-bf

B-bf

Caa-bf, Ca-bf, C-bf

Īstermiņa reitinga vispārējā skala

P-1

P-2

P-3

NP

Standard & Poor's Ratings Services

Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, R, SD/D

Emisijas ilgtermiņa kredītreitingu skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Apdrošinātāja finansiālās stiprības reitingu skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, SD/D, R

Fondu kredītkvalitātes reitingu skala

AAAf, AAf

Af

BBBf

BBf

Bf

CCCf

Vidustirgus vērtējuma reitingu skala

MM1

MM2

MM3, MM4

MM5, MM6

MM7, MM8, MMD

Emitenta īstermiņa kredītreitingu skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, R, SD/D

Emisijas īstermiņa kredītreitingu skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Scope Ratings AG

Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC,C, D

Īstermiņa reitinga vispārējā skala

S-1+

S-1

S-2

S-3, S-4

Spread Research

Ilgtermiņa reitinga starptautiskā skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

The Economist Intelligence Unit Ltd

Valstu reitinga diapazona skala

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

---

| 12.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/19

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1800

(2016. gada 11. oktobris),

ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz ārējo kredītnovērtēšanas institūciju veiktu kredītnovērtējumu pielīdzinājumu kredītkvalitātes pakāpju objektīvai skalai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (1) un jo īpaši tās 109.a panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 111. panta 1. punkta n) apakšpunktu ir nepieciešams nodrošināt, ka ārējo kredītnovērtēšanas institūciju (ĀKNI) veiktu kredītnovērtējumu pielīdzināšana kredītkvalitātes pakāpju objektīvai skalai maksātspējas kapitāla prasību aprēķināšanas vajadzībām (turpmāk “pielīdzinājums” vai attiecīgi “pielīdzināšana”) tiek veikta saskanīgi ar ĀKNI ārējo kredītnovērtējumu izmantošanu, aprēķinot kapitāla prasības kredītiestādēm un finanšu iestādēm, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 575/2013 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 111. panta 1. punkta n) apakšpunktu ir nepieciešams nodrošināt, ka ārējo kredītnovērtēšanas institūciju (ĀKNI) veiktu kredītnovērtējumu pielīdzināšana kredītkvalitātes pakāpju objektīvai skalai maksātspējas kapitāla prasību aprēķināšanas vajadzībām (turpmāk “pielīdzinājums” vai attiecīgi “pielīdzināšana”) tiek veikta saskanīgi ar ĀKNI ārējo kredītnovērtējumu izmantošanu, aprēķinot kapitāla prasības kredītiestādēm un finanšu iestādēm, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 575/2013 (2).

| (2) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1799 (3) tiek izveidota kartēšanas metodika par ĀKNI ārējo kredītnovērtējumu izmantošanu kredītiestāžu un finanšu iestāžu kapitāla prasību aprēķināšanā, konkrētāk, noteikumi par to, kā panāk attiecīgo kredītnovērtējumu atbilstību sešām kredītkvalitātes pakāpēm, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1799 (3) tiek izveidota kartēšanas metodika par ĀKNI ārējo kredītnovērtējumu izmantošanu kredītiestāžu un finanšu iestāžu kapitāla prasību aprēķināšanā, konkrētāk, noteikumi par to, kā panāk attiecīgo kredītnovērtējumu atbilstību sešām kredītkvalitātes pakāpēm, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 575/2013.

| (3) | Maksātspējas kapitāla prasību aprēķināšanas vajadzībām Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/35 (4) 3. pantā ir noteikts, ka pielīdzinājumam piemēro septiņu kredītkvalitātes pakāpju sistēmu pretstatā sešām kredītkvalitātes pakāpēm, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 575/2013 un tiek izmantotas kartēšanas metodikā attiecībā uz kredītiestādēm un finanšu iestādēm. |
| --- | --- |

(3)

Maksātspējas kapitāla prasību aprēķināšanas vajadzībām Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/35 (4) 3. pantā ir noteikts, ka pielīdzinājumam piemēro septiņu kredītkvalitātes pakāpju sistēmu pretstatā sešām kredītkvalitātes pakāpēm, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 575/2013 un tiek izmantotas kartēšanas metodikā attiecībā uz kredītiestādēm un finanšu iestādēm.

| (4) | Lai panāktu Direktīvas 2009/138/EK 111. panta 1. punkta n) apakšpunktā paredzēto konsekvenci, pielīdzinājumu balsta uz kartēšanas metodiku attiecībā uz kredītiestādēm un finanšu iestādēm (ar grozījumiem), attiecīgā gadījumā ņemot vērā papildu pakāpi, kas noteikta maksātspējas kapitāla prasību aprēķināšanai nozīmīgajā kredītkvalitātes sistēmā. |
| --- | --- |

(4)

Lai panāktu Direktīvas 2009/138/EK 111. panta 1. punkta n) apakšpunktā paredzēto konsekvenci, pielīdzinājumu balsta uz kartēšanas metodiku attiecībā uz kredītiestādēm un finanšu iestādēm (ar grozījumiem), attiecīgā gadījumā ņemot vērā papildu pakāpi, kas noteikta maksātspējas kapitāla prasību aprēķināšanai nozīmīgajā kredītkvalitātes sistēmā.

| (5) | Ar šo regulu izveido pielīdzināšanas kārtību, kurā ņemti vērā kvantitatīvi un kvalitatīvi faktori. Ir nepieciešams izvairīties no tā, ka lieki tiktu radīti apstākļi, kas būtu būtiski nelabvēlīgi šīm ĀKNI, kuras tikai nesen ir ienākušas tirgū un tādēļ sniedz tikai ierobežota apjoma kvantitatīvo informāciju, un tādējādi līdzsvarot prudenciālās uzraudzības bažas un tirgus dalībnieku bažas. Tādēļ apstākļos, kad kvantitatīvā informācija ir ierobežota, būtu jāmazina kvantitatīvo faktoru nozīmīgums kartējuma iegūšanā. Kartējums būtu jāatjaunina ikreiz, kad kļūst nepieciešams atspoguļot kvantitatīvo informāciju, kas iegūta pēc šīs regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(5)

Ar šo regulu izveido pielīdzināšanas kārtību, kurā ņemti vērā kvantitatīvi un kvalitatīvi faktori. Ir nepieciešams izvairīties no tā, ka lieki tiktu radīti apstākļi, kas būtu būtiski nelabvēlīgi šīm ĀKNI, kuras tikai nesen ir ienākušas tirgū un tādēļ sniedz tikai ierobežota apjoma kvantitatīvo informāciju, un tādējādi līdzsvarot prudenciālās uzraudzības bažas un tirgus dalībnieku bažas. Tādēļ apstākļos, kad kvantitatīvā informācija ir ierobežota, būtu jāmazina kvantitatīvo faktoru nozīmīgums kartējuma iegūšanā. Kartējums būtu jāatjaunina ikreiz, kad kļūst nepieciešams atspoguļot kvantitatīvo informāciju, kas iegūta pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

| (6) | Pielīdzināšanas kārtība attiecas uz tādas ĀKNI veiktiem kredītnovērtējumiem, kura ir saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 (5) reģistrēta vai sertificēta kredītreitingu aģentūra vai arī centrālā banka, kas izdod kredītreitingus, uz kuriem minētā regula neattiecas, kā arī uz kredītnovērtējumiem, kurus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1060/2009 atbalstījusi kāda ĀKNI. |
| --- | --- |

(6)

Pielīdzināšanas kārtība attiecas uz tādas ĀKNI veiktiem kredītnovērtējumiem, kura ir saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 (5) reģistrēta vai sertificēta kredītreitingu aģentūra vai arī centrālā banka, kas izdod kredītreitingus, uz kuriem minētā regula neattiecas, kā arī uz kredītnovērtējumiem, kurus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1060/2009 atbalstījusi kāda ĀKNI.

| (7) | Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegušas Eiropas uzraudzības iestādes (EUI) – Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde. |
| --- | --- |

(7)

Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegušas Eiropas uzraudzības iestādes (EUI) – Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde.

| (8) | Komisija 2016. gada 29. martā informēja EUI Apvienoto komiteju par savu nodomu atbalstīt īstenošanas tehnisko standartu projektu ar grozījumiem, kas nodrošinātu līdzsvaru starp stabilu prudenciālās uzraudzības pieeju un nepieciešamību izvairīties no papildu koncentrācijas jau ļoti koncentrētajā kredītreitingu tirgū, kurā dominējošais stāvoklis ir trim lielām ĀKNI, kuru tirgus daļu kopsumma veido apmēram 90 %. Komisija savā paziņojumā īpaši uzsvēra nepieciešamību izvairīties no tā, ka pēc trim gadiem konservatīvāka kartēšana automātiski tiktu piemērota visām ĀKNI, kas nebūs izstrādājušas pietiekamus reitingus, neatkarīgi no to reitingu kvalitātes, jo šī pieeja ir saistīta ar risku radīt regulatīvus šķēršļus ienākšanai tirgū un negatīvi ietekmētu mazāku/jaunāku ĀKNI konkurētspēju tādēļ vien, ka tās neizstrādā tik daudzus reitingus cik lielās, jau sākotnēji darbojošās sabiedrības. EUI Apvienotā komiteja savā 2016. gada 12. maija formālajā atzinumā apliecināja savu sākotnējo nostāju un neiesniedza īstenošanas tehnisko standartu jaunu versiju, kas būtu grozīta atbilstīgi Komisijas ierosinātajiem grozījumiem. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2016. gada 29. martā informēja EUI Apvienoto komiteju par savu nodomu atbalstīt īstenošanas tehnisko standartu projektu ar grozījumiem, kas nodrošinātu līdzsvaru starp stabilu prudenciālās uzraudzības pieeju un nepieciešamību izvairīties no papildu koncentrācijas jau ļoti koncentrētajā kredītreitingu tirgū, kurā dominējošais stāvoklis ir trim lielām ĀKNI, kuru tirgus daļu kopsumma veido apmēram 90 %. Komisija savā paziņojumā īpaši uzsvēra nepieciešamību izvairīties no tā, ka pēc trim gadiem konservatīvāka kartēšana automātiski tiktu piemērota visām ĀKNI, kas nebūs izstrādājušas pietiekamus reitingus, neatkarīgi no to reitingu kvalitātes, jo šī pieeja ir saistīta ar risku radīt regulatīvus šķēršļus ienākšanai tirgū un negatīvi ietekmētu mazāku/jaunāku ĀKNI konkurētspēju tādēļ vien, ka tās neizstrādā tik daudzus reitingus cik lielās, jau sākotnēji darbojošās sabiedrības. EUI Apvienotā komiteja savā 2016. gada 12. maija formālajā atzinumā apliecināja savu sākotnējo nostāju un neiesniedza īstenošanas tehnisko standartu jaunu versiju, kas būtu grozīta atbilstīgi Komisijas ierosinātajiem grozījumiem.

| (9) | Lai nodrošinātu līdzsvaru starp stabilu prudenciālās uzraudzības pieeju un konkurenci kredītreitingu tirgū, īstenošanas tehnisko standartu projektu būtu jāgroza attiecībā uz normām, kas varētu lieki izraisīt apstākļus, kas ir būtiski nelabvēlīgi mazākām/jaunākām ĀKNI tādēļ, ka tās tikai nesen ir ienākušas tirgū, it īpaši attiecībā uz normām par konservatīvākas pieejas izmantošanu gadījumā, kad dati ir ierobežoti, jauna kartējuma automātisku stāšanos spēkā 2019. gadā, kā arī normu par kartējuma pārskatīšanu un kartēšanas tabulām, kas piemērojamas no 2019. gada. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu līdzsvaru starp stabilu prudenciālās uzraudzības pieeju un konkurenci kredītreitingu tirgū, īstenošanas tehnisko standartu projektu būtu jāgroza attiecībā uz normām, kas varētu lieki izraisīt apstākļus, kas ir būtiski nelabvēlīgi mazākām/jaunākām ĀKNI tādēļ, ka tās tikai nesen ir ienākušas tirgū, it īpaši attiecībā uz normām par konservatīvākas pieejas izmantošanu gadījumā, kad dati ir ierobežoti, jauna kartējuma automātisku stāšanos spēkā 2019. gadā, kā arī normu par kartējuma pārskatīšanu un kartēšanas tabulām, kas piemērojamas no 2019. gada.

| (10) | Eiropas Uzraudzības iestādes veica atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, uz kuru ir balstīta šī regula, izvērtēja potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūdza atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (6) 37. pantu, Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (7) 37. pantu, un Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (8) 37. pantu, |
| --- | --- |

(10)

Eiropas Uzraudzības iestādes veica atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, uz kuru ir balstīta šī regula, izvērtēja potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūdza atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (6) 37. pantu, Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (7) 37. pantu, un Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (8) 37. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ārējo kredītnovērtēšanas institūciju veiktu kredītnovērtējumu pielīdzinājums kredītkvalitātes pakāpju objektīvai skalai ir izklāstīts pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 11. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2016. gada 7. oktobra Īstenošanas regula (ES) 2016/1799, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus par ārējo kredītnovērtēšanas institūciju veiktu kredītnovērtējumu kartēšanu attiecībā uz kredītrisku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. panta 1. un 3. punktu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 3. lpp.).

3

Oficiālā Vēstneša

(4)  Komisijas 2014. gada 10. oktobra Deleģētā regula (ES) 2015/35, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 12, 17.1.2015., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regula (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām (OV L 302, 17.11.2009., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

8

---

PIELIKUMS

Ārējo kredītnovērtēšanas institūciju veiktu kredītnovērtējumu pielīdzinājums kredītkvalitātes pakāpju objektīvai skalai

| Kredītkvalitātes pakāpe | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AM Best Europe-Rating Services Ltd. |
| Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala | aaa | aa+, aa, aa- | a+, a, a- | bbb+, bbb, bbb- | bb+, bb, bb- | b+, b, b- | ccc+, ccc, ccc-, cc, c, rs |
| Parādsaistību ilgtermiņa reitingu skala | aaa | aa+, aa, aa- | a+, a, a- | bbb+, bbb, bbb- | bb+, bb, bb- | b+, b, b- | ccc+, ccc, ccc-, cc, c, d |
| Finansiālās stiprības reitingu skala | | A++, A+ | A, A- | B++, B+ | B, B- | C++, C+ | C, C-, D, E, F, S |
| Īstermiņa reitingu skala | | AMB-1+ | AMB-1- | AMB-2, AMB-3 | AMB- 4 | | |
| ARC Ratings S.A. |
| Emitentu vidēja termiņa un ilgtermiņa reitinga skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Emisijas vidēja termiņa un ilgtermiņa reitinga skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Emitentu īstermiņa reitinga skala | | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Emisijas īstermiņa reitinga skala | | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| ASSEKURATA Assekuranz Rating-Agentur GmbH |
| Ilgtermiņa kredītreitinga skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC/C, D |
| Uzņēmumu īstermiņa reitinga skala | | A++ | A | | B, C, D | | |
| Axesor SA |
| Reitinga vispārējā skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D, E |
| BCRA – Credit Rating Agency AD |
| Banku ilgtermiņa reitingu skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | C, D |
| Apdrošināšanas ilgtermiņa reitingu skala | iAAA | iAA | iA | iBBB | iBB | iB | iC, iD |
| Uzņēmumu ilgtermiņa reitingu skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Pašvaldību ilgtermiņa reitingu skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Emisijas ilgtermiņa reitingu skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Banku īstermiņa reitingu skala | | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Uzņēmumu īstermiņa reitingu skala | | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Pašvaldību īstermiņa reitingu skala | | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Emisijas īstermiņa reitinga skala | | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Banque de France |
| Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu vispārējā skala | | 3++ | 3+, 3 | 4+ | 4, 5+ | 5, 6 | 7, 8, 9, P |
| Capital Intelligence |
| Emitenta ilgtermiņa reitinga starptautiskā skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | C, RS, SD, D |
| Emisijas ilgtermiņa reitinga starptautiskā skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Emitenta īstermiņa reitinga starptautiskā skala | | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Emisijas īstermiņa reitinga starptautiskā skala | | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Cerved Rating Agency S.p.A. |
| Uzņēmumu ilgtermiņa reitinga skala | A1.1 | A1.2, A1.3 | A2.1, A2.2, A3.1 | B1.1, B1.2 | B2.1, B2.2 | C1.1 | C1.2, C2.1 |
| Creditreform Ratings AG |
| Ilgtermiņa reitinga skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | C, D |
| CRIF S.p.A. |
| Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, D1, D2 |
| Dagong Europe Credit Rating |
| Ilgtermiņa kredītreitinga skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Īstermiņa kredītreitinga skala | | A-1 | | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| DBRS Ratings Limited |
| Saistību ilgtermiņa reitinga skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Komerciālo parādzīmju un īstermiņa parādsaistību reitinga skala | | R-1 H, R-1 M | R-1 L | R-2, R-3 | R-4, R-5, D | | |
| Prasījumu samaksas spējas reitinga skala | | IC-1 | IC-2 | IC-3 | IC-4 | IC-5 | D |
| European Rating Agency |
| Ilgtermiņa reitinga skala | | | AAA, AA, A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Īstermiņa reitinga skala | | | S1 | S2 | S3, S4, NS | | |
| EuroRating Sp. z o.o. |
| Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Euler Hermes Rating |
| Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, SD, D |
| FERI EuroRating Services AG |
| FERI EuroRating reitinga skala | AAA | AA | A | | BBB, BB | B | CCC, CC, D |
| Fitch France S.A.S., Fitch Deutschland GmbH, Fitch Italia S.p.A., Fitch Polska S.A., Fitch Ratings España S.A.U., Fitch Ratings Limited UK, Fitch Ratings CIS Limited |
| Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, RD, D |
| Uzņēmumu finanšu saistības – ilgtermiņa reitingu skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C |
| Apdrošinātāju ilgtermiņa finansiālās stiprības (IFS) reitingu starptautiskā skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C |
| Īstermiņa reitinga skala | | F1+ | F1 | F2, F3 | B, C, RD, D | | |
| Apdrošinātāju īstermiņa finansiālās stiprības reitingu skala | | F1+ | F1 | F2, F3 | B, C | | |
| GBB-Rating Gesellschaft für Bonitätsbeurteilung GmbH |
| Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala | AAA | AA | | A, BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| ICAP Group S.A |
| Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala | | | AA, A | BB, B | C, D | E, F | G, H |
| Japan Credit Rating Agency Ltd |
| Emitenta ilgtermiņa reitingu skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, LD, D |
| Emisijas ilgtermiņa reitingu skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Emitenta īstermiņa reitingu skala | | J-1+ | J-1 | J-2 | J-3, NJ, LD, D | | |
| Emisijas īstermiņa kredītreitingu skala | | J-1+ | J-1 | J-2 | J-3, NJ, D | | |
| Kroll Bond Rating Agency |
| Ilgtermiņa kredītreitinga skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Īstermiņa kredītreitinga skala | | K1+ | K1 | K2, K3 | B, C, D | | |
| Moody's Investors Service Cyprus Ltd, Moody's France S.A.S., Moody's Deutschland GmbH, Moody's Italia S.r.l., Moody's Investors Service España S.A., Moody's Investors Service Ltd |
| Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala | Aaa | Aa | A | Baa | Ba | B | Caa, Ca, C |
| Obligāciju fondu reitinga skala | Aaa-bf | Aa-bf | A-bf | Baa-bf | Ba-bf | B-bf | Caa-bf, Ca-bf, C-bf |
| Īstermiņa reitinga vispārējā skala | | P-1 | P-2 | P-3 | NP | | |
| Standard & Poor's Credit Market Services France S.A.S., Standard & Poor's Credit Market Services Italy S.r.l., Standard & Poor's Credit Market Services Europe Limited |
| Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, R, SD/D |
| Emisijas ilgtermiņa kredītreitingu skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Apdrošinātāja finansiālās stiprības reitingu skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, SD/D, R |
| Fondu kredītkvalitātes reitingu skala | AAAf | AAf | Af | BBBf | BBf | Bf | CCCf |
| Vidustirgus vērtējuma reitingu skala | | | MM1 | MM2 | MM3, MM4 | MM5, MM6 | MM7, MM8, MMD |
| Emitenta īstermiņa kredītreitingu skala | | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, R, SD/D | | |
| Emisijas īstermiņa kredītreitingu skala | | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Scope Rating |
| Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC,C, D |
| Īstermiņa reitinga vispārējā skala | | S-1+ | S-1 | S-2 | S-3, S-4 | | |
| Spread Research |
| Ilgtermiņa reitinga starptautiskā skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| The Economist Intelligence Unit Ltd |
| Valstu reitinga diapazona skala | AAA | AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |

Kredītkvalitātes pakāpe

0

1

2

3

4

5

6

AM Best Europe-Rating Services Ltd.

Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala

aaa

aa+, aa, aa-

a+, a, a-

bbb+, bbb, bbb-

bb+, bb, bb-

b+, b, b-

ccc+, ccc, ccc-, cc, c, rs

Parādsaistību ilgtermiņa reitingu skala

aaa

aa+, aa, aa-

a+, a, a-

bbb+, bbb, bbb-

bb+, bb, bb-

b+, b, b-

ccc+, ccc, ccc-, cc, c, d

Finansiālās stiprības reitingu skala

A++, A+

A, A-

B++, B+

B, B-

C++, C+

C, C-, D, E, F, S

Īstermiņa reitingu skala

AMB-1+

AMB-1-

AMB-2, AMB-3

AMB- 4

ARC Ratings S.A.

Emitentu vidēja termiņa un ilgtermiņa reitinga skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Emisijas vidēja termiņa un ilgtermiņa reitinga skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Emitentu īstermiņa reitinga skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Emisijas īstermiņa reitinga skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

ASSEKURATA Assekuranz Rating-Agentur GmbH

Ilgtermiņa kredītreitinga skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC/C, D

Uzņēmumu īstermiņa reitinga skala

A++

A

B, C, D

Axesor SA

Reitinga vispārējā skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D, E

BCRA – Credit Rating Agency AD

Banku ilgtermiņa reitingu skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

C, D

Apdrošināšanas ilgtermiņa reitingu skala

iAAA

iAA

iA

iBBB

iBB

iB

iC, iD

Uzņēmumu ilgtermiņa reitingu skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Pašvaldību ilgtermiņa reitingu skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Emisijas ilgtermiņa reitingu skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Banku īstermiņa reitingu skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Uzņēmumu īstermiņa reitingu skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Pašvaldību īstermiņa reitingu skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Emisijas īstermiņa reitinga skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Banque de France

Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu vispārējā skala

3++

3+, 3

4+

4, 5+

5, 6

7, 8, 9, P

Capital Intelligence

Emitenta ilgtermiņa reitinga starptautiskā skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

C, RS, SD, D

Emisijas ilgtermiņa reitinga starptautiskā skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Emitenta īstermiņa reitinga starptautiskā skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Emisijas īstermiņa reitinga starptautiskā skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Cerved Rating Agency S.p.A.

Uzņēmumu ilgtermiņa reitinga skala

A1.1

A1.2, A1.3

A2.1, A2.2, A3.1

B1.1, B1.2

B2.1, B2.2

C1.1

C1.2, C2.1

Creditreform Ratings AG

Ilgtermiņa reitinga skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

C, D

CRIF S.p.A.

Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, D1, D2

Dagong Europe Credit Rating

Ilgtermiņa kredītreitinga skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Īstermiņa kredītreitinga skala

A-1

A-2, A-3

B, C, D

DBRS Ratings Limited

Saistību ilgtermiņa reitinga skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Komerciālo parādzīmju un īstermiņa parādsaistību reitinga skala

R-1 H, R-1 M

R-1 L

R-2, R-3

R-4, R-5, D

Prasījumu samaksas spējas reitinga skala

IC-1

IC-2

IC-3

IC-4

IC-5

D

European Rating Agency

Ilgtermiņa reitinga skala

AAA, AA, A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Īstermiņa reitinga skala

S1

S2

S3, S4, NS

EuroRating Sp. z o.o.

Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Euler Hermes Rating

Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, SD, D

FERI EuroRating Services AG

FERI EuroRating reitinga skala

AAA

AA

A

BBB, BB

B

CCC, CC, D

Fitch France S.A.S., Fitch Deutschland GmbH, Fitch Italia S.p.A., Fitch Polska S.A., Fitch Ratings España S.A.U., Fitch Ratings Limited UK, Fitch Ratings CIS Limited

Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, RD, D

Uzņēmumu finanšu saistības – ilgtermiņa reitingu skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C

Apdrošinātāju ilgtermiņa finansiālās stiprības (IFS) reitingu starptautiskā skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C

Īstermiņa reitinga skala

F1+

F1

F2, F3

B, C, RD, D

Apdrošinātāju īstermiņa finansiālās stiprības reitingu skala

F1+

F1

F2, F3

B, C

GBB-Rating Gesellschaft für Bonitätsbeurteilung GmbH

Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala

AAA

AA

A, BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

ICAP Group S.A

Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala

AA, A

BB, B

C, D

E, F

G, H

Japan Credit Rating Agency Ltd

Emitenta ilgtermiņa reitingu skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, LD, D

Emisijas ilgtermiņa reitingu skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Emitenta īstermiņa reitingu skala

J-1+

J-1

J-2

J-3, NJ, LD, D

Emisijas īstermiņa kredītreitingu skala

J-1+

J-1

J-2

J-3, NJ, D

Kroll Bond Rating Agency

Ilgtermiņa kredītreitinga skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Īstermiņa kredītreitinga skala

K1+

K1

K2, K3

B, C, D

Moody's Investors Service Cyprus Ltd, Moody's France S.A.S., Moody's Deutschland GmbH, Moody's Italia S.r.l., Moody's Investors Service España S.A., Moody's Investors Service Ltd

Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala

Aaa

Aa

A

Baa

Ba

B

Caa, Ca, C

Obligāciju fondu reitinga skala

Aaa-bf

Aa-bf

A-bf

Baa-bf

Ba-bf

B-bf

Caa-bf, Ca-bf, C-bf

Īstermiņa reitinga vispārējā skala

P-1

P-2

P-3

NP

Standard & Poor's Credit Market Services France S.A.S., Standard & Poor's Credit Market Services Italy S.r.l., Standard & Poor's Credit Market Services Europe Limited

Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, R, SD/D

Emisijas ilgtermiņa kredītreitingu skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Apdrošinātāja finansiālās stiprības reitingu skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, SD/D, R

Fondu kredītkvalitātes reitingu skala

AAAf

AAf

Af

BBBf

BBf

Bf

CCCf

Vidustirgus vērtējuma reitingu skala

MM1

MM2

MM3, MM4

MM5, MM6

MM7, MM8, MMD

Emitenta īstermiņa kredītreitingu skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, R, SD/D

Emisijas īstermiņa kredītreitingu skala

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Scope Rating

Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC,C, D

Īstermiņa reitinga vispārējā skala

S-1+

S-1

S-2

S-3, S-4

Spread Research

Ilgtermiņa reitinga starptautiskā skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

The Economist Intelligence Unit Ltd

Valstu reitinga diapazona skala

AAA

AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

---

| 12.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/27 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/27

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1801

(2016. gada 11. oktobris),

ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus par ārējo kredītnovērtēšanas institūciju veiktu kredītnovērtējumu kartēšanu attiecībā uz vērtspapīrošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1) un jo īpaši tās 270. panta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 270. pantā ir paredzēts, ka ikviena ārēja kredītnovērtēšanas institūcija (ĀKNI) konkretizē savu attiecīgo kredītnovērtējumu atbilstību kredītkvalitātes pakāpēm, kas izklāstītas minētās regulas 5. nodaļā (turpmāk “kartēšana” vai attiecīgi “kartējums”). ĀKNI ir kredītreitingu aģentūra, kas reģistrēta vai sertificēta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 (2), vai centrālā banka, kura piešķir kredītreitingus un ir atbrīvota no minētās regulas piemērošanas. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 270. pantā ir paredzēts, ka ikviena ārēja kredītnovērtēšanas institūcija (ĀKNI) konkretizē savu attiecīgo kredītnovērtējumu atbilstību kredītkvalitātes pakāpēm, kas izklāstītas minētās regulas 5. nodaļā (turpmāk “kartēšana” vai attiecīgi “kartējums”). ĀKNI ir kredītreitingu aģentūra, kas reģistrēta vai sertificēta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 (2), vai centrālā banka, kura piešķir kredītreitingus un ir atbrīvota no minētās regulas piemērošanas.

| (2) | Daži līdzīgi termini un jēdzieni, kas lietoti Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 575/2013, var radīt pārpratumus. “Kredītnovērtējums” ir termins, kas lietots Regulā (ES) Nr. 575/2013, norādot gan uz dažādu ĀKNI reitingu kategoriju “marķējumu”, gan uz viena šāda reitinga piešķiršanu konkrētam postenim. Tomēr Regulas (EK) Nr. 1060/2009 3. panta 1. punkta h) un a) apakšpunktā šie divi jēdzieni ir skaidri nošķirti, lietojot attiecīgi terminu “reitinga kategorija” un terminu “kredītreitings”. Lai izvairītos no pārpratumiem un ņemot vērā nepieciešamību atsevišķi atsaukties uz šiem diviem konkrētajiem jēdzieniem un abu regulu savstarpējo papildināmību, šajā regulā šie termini būtu jālieto Regulas (EK) Nr. 1060/2009 izpratnē. |
| --- | --- |

(2)

Daži līdzīgi termini un jēdzieni, kas lietoti Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 575/2013, var radīt pārpratumus. “Kredītnovērtējums” ir termins, kas lietots Regulā (ES) Nr. 575/2013, norādot gan uz dažādu ĀKNI reitingu kategoriju “marķējumu”, gan uz viena šāda reitinga piešķiršanu konkrētam postenim. Tomēr Regulas (EK) Nr. 1060/2009 3. panta 1. punkta h) un a) apakšpunktā šie divi jēdzieni ir skaidri nošķirti, lietojot attiecīgi terminu “reitinga kategorija” un terminu “kredītreitings”. Lai izvairītos no pārpratumiem un ņemot vērā nepieciešamību atsevišķi atsaukties uz šiem diviem konkrētajiem jēdzieniem un abu regulu savstarpējo papildināmību, šajā regulā šie termini būtu jālieto Regulas (EK) Nr. 1060/2009 izpratnē.

| (3) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 267. pants paredz, ka kredītreitingus vērtspapīrošanas pozīcijas riska svēruma noteikšanā var izmantot vienīgi tad, ja attiecīgo kredītreitingu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1060/2009 piešķīrusi vai atbalstījusi kāda ĀKNI. Turklāt Regulas (ES) Nr. 575/2013 268. panta b) punkts paredz kredītreitinga izmantošanas nosacījumu – ka ĀKNI saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1060/2009 ir publicējusi procedūras, metodikas, pieņēmumus un pamatelementus, uz kuriem balstāmi minētie novērtējumi. Turklāt Regulas (EK) Nr. 1060/2009 10. panta 3. punktā ir noteikts, ka reitinga kategorijas, kas attiecinātas uz strukturētiem finanšu instrumentiem, tiek nepārprotami nošķirtas no reitinga kategorijām, kuras tiek izmantotas attiecībā uz citām juridiskām personām. Tādēļ ir atbilstoši konkretizēt ĀKNI veiktu kredītnovērtējumu atbilstību kredītkvalitātes pakāpēm, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 5. nodaļā, vienīgi attiecībā uz šādām reitinga kategorijām tādām vērtspapīrošanas pozīcijām, kuras atbilst visiem šiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 267. pants paredz, ka kredītreitingus vērtspapīrošanas pozīcijas riska svēruma noteikšanā var izmantot vienīgi tad, ja attiecīgo kredītreitingu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1060/2009 piešķīrusi vai atbalstījusi kāda ĀKNI. Turklāt Regulas (ES) Nr. 575/2013 268. panta b) punkts paredz kredītreitinga izmantošanas nosacījumu – ka ĀKNI saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1060/2009 ir publicējusi procedūras, metodikas, pieņēmumus un pamatelementus, uz kuriem balstāmi minētie novērtējumi. Turklāt Regulas (EK) Nr. 1060/2009 10. panta 3. punktā ir noteikts, ka reitinga kategorijas, kas attiecinātas uz strukturētiem finanšu instrumentiem, tiek nepārprotami nošķirtas no reitinga kategorijām, kuras tiek izmantotas attiecībā uz citām juridiskām personām. Tādēļ ir atbilstoši konkretizēt ĀKNI veiktu kredītnovērtējumu atbilstību kredītkvalitātes pakāpēm, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 5. nodaļā, vienīgi attiecībā uz šādām reitinga kategorijām tādām vērtspapīrošanas pozīcijām, kuras atbilst visiem šiem nosacījumiem.

| (4) | Kredītreitingu kartējumos attiecībā uz vērtspapīrošanas pozīcijām būtu jāņem vērā kvantitatīvie faktori, piemēram, saistību neizpildes līmenis, zaudējumu līmenis un kredītreitingu vēsturiskie darbības rezultāti, kā arī kvalitatīvie faktori, piemēram, darījumu diapazons, metodikas un reitinga kategoriju nozīme. Neatkarīgi no tā būtu jāņem vērā, ka vērtspapīrošanas kredītreitingi attiecas uz tādu dažādu darījumu diapazonu, kuriem 2007.–2009. gada finanšu krīzes laikā bija būtībā dažādi darbības rezultāti. Turklāt līdz ar krīzi gan ĀKNI metodikās un Savienības regulatīvajā pieejā vērtspapīrošanai ir notikušas pārmaiņas, un vērtspapīrošanas regulējums ir kļuvis arī par starptautiska mēroga diskusiju priekšmetu. Lai ņemtu vērā šo regulatīvā regulējuma attīstību un vērtspapīrošanas kredītreitingu dažādos darbības rezultātus un lai izvairītos no traucējumiem vērtspapīrošanas tirgū, ir nepieciešams uzsvērt pieejamo kvantitatīvo datu izvērtēšanas kvalitatīvos aspektus. |
| --- | --- |

(4)

Kredītreitingu kartējumos attiecībā uz vērtspapīrošanas pozīcijām būtu jāņem vērā kvantitatīvie faktori, piemēram, saistību neizpildes līmenis, zaudējumu līmenis un kredītreitingu vēsturiskie darbības rezultāti, kā arī kvalitatīvie faktori, piemēram, darījumu diapazons, metodikas un reitinga kategoriju nozīme. Neatkarīgi no tā būtu jāņem vērā, ka vērtspapīrošanas kredītreitingi attiecas uz tādu dažādu darījumu diapazonu, kuriem 2007.–2009. gada finanšu krīzes laikā bija būtībā dažādi darbības rezultāti. Turklāt līdz ar krīzi gan ĀKNI metodikās un Savienības regulatīvajā pieejā vērtspapīrošanai ir notikušas pārmaiņas, un vērtspapīrošanas regulējums ir kļuvis arī par starptautiska mēroga diskusiju priekšmetu. Lai ņemtu vērā šo regulatīvā regulējuma attīstību un vērtspapīrošanas kredītreitingu dažādos darbības rezultātus un lai izvairītos no traucējumiem vērtspapīrošanas tirgū, ir nepieciešams uzsvērt pieejamo kvantitatīvo datu izvērtēšanas kvalitatīvos aspektus.

| (5) | Lai kvalitatīva izvērtējuma kontekstā nodrošinātu objektīvu un konsekventu kartēšanas noteikšanu un lai tirgū nodrošinātu vienmērīgu pāreju, ir nepieciešams paļauties uz kredītnovērtējumu kartēšanu uz kredītkvalitātes pakāpēm, kas tika piešķirtas 2006. gadā, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/48/EK (3) 97. pantu. Minētie kartējumi, kas tika piemēroti attiecībā uz ĀKNI, kuras minētajā laikā piešķīra vērtspapīrošanas reitingus, bija balstīti ne tikai uz kvantitatīvu kartēšanas metodiku, bet arī uz vēsturiskiem pierādījumiem saistībā ar kredītreitingu darbības rezultātiem pirms finanšu krīzes. Minētie kartējumi bija paredzēti tam, lai nodrošinātu vispārēju objektivitāti un konsekvenci tādu risku relatīvo pakāpju vidū, kuri izteikti ar dažādajām reitinga pakāpēm, kas tiek izmantotas, lai piešķirtu tādu ĀKNI kredītreitingus, kuras tobrīd darbojās vērtspapīrošanas tirgū. |
| --- | --- |

(5)

Lai kvalitatīva izvērtējuma kontekstā nodrošinātu objektīvu un konsekventu kartēšanas noteikšanu un lai tirgū nodrošinātu vienmērīgu pāreju, ir nepieciešams paļauties uz kredītnovērtējumu kartēšanu uz kredītkvalitātes pakāpēm, kas tika piešķirtas 2006. gadā, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/48/EK (3) 97. pantu. Minētie kartējumi, kas tika piemēroti attiecībā uz ĀKNI, kuras minētajā laikā piešķīra vērtspapīrošanas reitingus, bija balstīti ne tikai uz kvantitatīvu kartēšanas metodiku, bet arī uz vēsturiskiem pierādījumiem saistībā ar kredītreitingu darbības rezultātiem pirms finanšu krīzes. Minētie kartējumi bija paredzēti tam, lai nodrošinātu vispārēju objektivitāti un konsekvenci tādu risku relatīvo pakāpju vidū, kuri izteikti ar dažādajām reitinga pakāpēm, kas tiek izmantotas, lai piešķirtu tādu ĀKNI kredītreitingus, kuras tobrīd darbojās vērtspapīrošanas tirgū.

| (6) | Jaunas ĀKNI, kas vērtspapīrošanas tirgū ienākušas pēc kartējumu izstrādāšanas 2006. gadā, pamatojoties uz Direktīvas 2006/48/EK 97. pantu, nav piešķīrušas pietiekamu skaitu reitingu, lai šo reitingu vēsturiskos darbības rezultātus varētu novērtēt ar statistisku ticamību. Neatkarīgi no tā ir nepieciešams paplašināt kredītnovērtējumu kartēšanu uz kredītkvalitātes pakāpēm, kas piešķirtas sen izveidotām ĀKNI, to attiecinot arī uz jaunām ĀKNI, lai tādējādi panāktu pareizo līdzsvaru starp piesardzīgas kartēšanas izstrādāšanu visām ĀKNI un izvairītos no tā, ka tā izraisītu konkurētspējai būtiski nelabvēlīgus apstākļus. |
| --- | --- |

(6)

Jaunas ĀKNI, kas vērtspapīrošanas tirgū ienākušas pēc kartējumu izstrādāšanas 2006. gadā, pamatojoties uz Direktīvas 2006/48/EK 97. pantu, nav piešķīrušas pietiekamu skaitu reitingu, lai šo reitingu vēsturiskos darbības rezultātus varētu novērtēt ar statistisku ticamību. Neatkarīgi no tā ir nepieciešams paplašināt kredītnovērtējumu kartēšanu uz kredītkvalitātes pakāpēm, kas piešķirtas sen izveidotām ĀKNI, to attiecinot arī uz jaunām ĀKNI, lai tādējādi panāktu pareizo līdzsvaru starp piesardzīgas kartēšanas izstrādāšanu visām ĀKNI un izvairītos no tā, ka tā izraisītu konkurētspējai būtiski nelabvēlīgus apstākļus.

| (7) | Ņemot vērā, ka uz risksvērtu riska darījumu summu aprēķināšanu pēc Regulas (ES) Nr. 575/2013 251. pantā minētās standartizētās pieejas vērtspapīrošanai attiecas atsevišķas kredītkvalitātes pakāpes, kuras atšķiras no kredītkvalitātes pakāpēm attiecībā uz vērtspapīrošanas pozīcijām (pēc regulas 261. pantā minētās uz reitingiem balstītās metodes), attiecībā uz standartizēto pieeju un uz reitingiem balstīto metodi būtu jāsniedz atsevišķi kartējumi. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā, ka uz risksvērtu riska darījumu summu aprēķināšanu pēc Regulas (ES) Nr. 575/2013 251. pantā minētās standartizētās pieejas vērtspapīrošanai attiecas atsevišķas kredītkvalitātes pakāpes, kuras atšķiras no kredītkvalitātes pakāpēm attiecībā uz vērtspapīrošanas pozīcijām (pēc regulas 261. pantā minētās uz reitingiem balstītās metodes), attiecībā uz standartizēto pieeju un uz reitingiem balstīto metodi būtu jāsniedz atsevišķi kartējumi.

| (8) | Gan Regulas (ES) Nr. 575/2013 251. pantā, gan tās 261. pantā ir ietvertas norādes par kredītkvalitātes pakāpēm attiecībā uz atkārtotas vērtspapīrošanas pozīcijām. Līdz ar to vērtspapīrošanas regulējums Regulā (ES) Nr. 575/2013 attiecas arī uz atkārtotas vērtspapīrošanas pozīcijām. Tādēļ kartējumiem būtu jāaptver gan kredītreitingi, kas piešķirti vērtspapīrošanas pozīcijām, gan kredītreitingi, kas piešķirti atkārtotas vērtspapīrošanas pozīcijām. |
| --- | --- |

(8)

Gan Regulas (ES) Nr. 575/2013 251. pantā, gan tās 261. pantā ir ietvertas norādes par kredītkvalitātes pakāpēm attiecībā uz atkārtotas vērtspapīrošanas pozīcijām. Līdz ar to vērtspapīrošanas regulējums Regulā (ES) Nr. 575/2013 attiecas arī uz atkārtotas vērtspapīrošanas pozīcijām. Tādēļ kartējumiem būtu jāaptver gan kredītreitingi, kas piešķirti vērtspapīrošanas pozīcijām, gan kredītreitingi, kas piešķirti atkārtotas vērtspapīrošanas pozīcijām.

| (9) | Pēc tam, kad būs pabeigtas pašlaik notiekošās regulēšanas reformas saistībā ar vērtspapīrošanai piemērojamajām kapitāla prasībām, un lai ņemtu vērā jaunus vēsturiskos pierādījumus, kuri aptver pietiekami ilgu pēckrīzes datu vēsturi, kartējumi būtu jāatjaunina, ja pieejamā informācija varētu līdzēt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 270. panta b) un c) punktu uzlabot pilnīgi konsekventas un objektīvas kvantitatīvās kartēšanas metodikas saturu, arvien lielākā mērā ņemot vērā kvantitatīvos pierādījumus. |
| --- | --- |

(9)

Pēc tam, kad būs pabeigtas pašlaik notiekošās regulēšanas reformas saistībā ar vērtspapīrošanai piemērojamajām kapitāla prasībām, un lai ņemtu vērā jaunus vēsturiskos pierādījumus, kuri aptver pietiekami ilgu pēckrīzes datu vēsturi, kartējumi būtu jāatjaunina, ja pieejamā informācija varētu līdzēt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 270. panta b) un c) punktu uzlabot pilnīgi konsekventas un objektīvas kvantitatīvās kartēšanas metodikas saturu, arvien lielākā mērā ņemot vērā kvantitatīvos pierādījumus.

| (10) | Ņemot vērā uzsvaru uz vērtspapīrošanas reitingu darbības rezultātu izvērtēšanas kvalitatīvajiem aspektiem, ir nepieciešams regulāri novērot paziņotos datus, lai apsvērtu, cik lietderīgi būtu pārskatīt piešķirtos kartējumus, ja vērtspapīrošanas pozīcijām tiek novērota saistību neizpilde, un lai attiecīgā gadījumā apsvērtu kartējumu noteikšanas grozījumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 270. panta d) punktu. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā uzsvaru uz vērtspapīrošanas reitingu darbības rezultātu izvērtēšanas kvalitatīvajiem aspektiem, ir nepieciešams regulāri novērot paziņotos datus, lai apsvērtu, cik lietderīgi būtu pārskatīt piešķirtos kartējumus, ja vērtspapīrošanas pozīcijām tiek novērota saistību neizpilde, un lai attiecīgā gadījumā apsvērtu kartējumu noteikšanas grozījumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 270. panta d) punktu.

| (11) | Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde). |
| --- | --- |

(11)

Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde).

| (12) | Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, uz kuru balstīta šī regula, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (4) 37. pantu, |
| --- | --- |

(12)

Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, uz kuru balstīta šī regula, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (4) 37. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kartēšanas tabulas (standartizētā pieeja)

Attiecībā uz vērtspapīrošanas pozīcijām, uz kurām attiecas standartizētā pieeja, katras ĀKNI reitinga kategoriju atbilstība kredītkvalitātes pakāpēm (pēc standartizētās pieejas), kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 251. panta 1. tabulā, ir izklāstīta šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Kartēšanas tabulas (uz reitingiem balstītā metode)

Attiecībā uz vērtspapīrošanas pozīcijām, uz kurām attiecas uz reitingiem balstītā pieeja, katras ĀKNI reitinga kategoriju atbilstība kredītkvalitātes pakāpēm, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 261. panta 1. punkta 4. tabulā, ir izklāstīta šīs regulas II pielikumā.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 11. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regula (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām (OV L 302, 17.11.2009., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīva 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

Kartēšanas tabula (pēc 1. pantā minētās standartizētās pieejas)

| Kredītkvalitātes pakāpe | 1 | 2 | 3 | 4 | Visas pārējās |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ARC Ratings S.A. |
| Vidēja termiņa emisija un ilgtermiņa emisija | AAASF – AA-SF | A+SF – A-SF | BBB+SF – BBB-SF | BB+SF – BB-SF | zem BB-SF |
| Īstermiņa emisija | A-1+SF, A-1SF | A-2SF | A-3SF | | zem A-3SF |
| Axesor SA |
| Strukturētās finansēšanas reitinga skala | AAA(sf) – AA-(sf) | A+(sf) – A-(sf) | BBB+(sf) – BBB-(sf) | BB+(sf) – BB-(sf) | zem BB-(sf) |
| Creditreform Ratings AG |
| Ilgtermiņa reitinga skala | AAA sf, AA- sf | A+ sf – A- sf | BBB+ sf – BBB- sf | BB+(sf) – BB-(sf) | zem BB- sf |
| DBRS Ratings Limited |
| Saistību ilgtermiņa reitinga skala | AAA (sf) – AA (low) (sf) | A (high) (sf) – A (low) (sf) | BBB (high) (sf) – BBB (low) (sf) | BB (high) (sf) – BB (low) (sf) | zem BB (low) (sf) |
| Komerciālo parādzīmju un īstermiņa parādsaistību reitinga skala | R-1 (high) (sf) – R-1 (low) (sf) | R-2 (high) (sf) – R-2 (low) (sf) | R-3 (sf) | | zem R-3 (sf) |
| FERI EuroRating Services AG |
| Reitinga skala | AAAsf – AA-sf | A+sf – A-sf | BBB+sf – BBB-sf | BB+sf – BB-sf | zem BB-sf |
| Fitch Ratings |
| Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala | AAAsf – AA-sf | A+sf – A-sf | BBB+sf – BBB-sf | BB+sf – BB-sf | zem BB-sf |
| Īstermiņa reitinga skala | F1+sf, F1sf | F2sf | F3sf | | zem F3sf |
| Japan Credit Rating Agency Ltd |
| Emitenta ilgtermiņa reitingu skala | AAA – AA- | A+ – A- | BBB+ – BBB- | BB+ – BB- | zem BB- |
| Emitenta īstermiņa reitingu skala | J-1+, J-1 | J-2 | J-3 | | zem J-3 |
| Kroll Bond Rating Agency |
| Ilgtermiņa kredīts | AAA (sf) – AA- (sf) | A+ (sf) – A- (sf) | BBB+ (sf) – BBB- (sf) | BB+ (sf) – BB- (sf) | zem BB- (sf) |
| Īstermiņa kredīts | K1+ (sf), K1 (sf) | K2 (sf) | K3 (sf) | | zem K3 (sf) |
| Moody's Investors Service |
| Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala | Aaa(sf) – Aa3(sf) | A1(sf) – A3(sf) | Baa1(sf) – Baa3(sf) | Ba1(sf) – Ba3(sf) | zem Ba3(sf) |
| Īstermiņa reitinga vispārējā skala | P-1(sf) | P-2(sf) | P-3(sf) | | NP(sf) |
| Standard & Poor's Ratings Services |
| Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala | AAA (sf) – AA- (sf) | A+ (sf) – A- (sf) | BBB+ (sf) – BBB- (sf) | BB+ (sf) – BB- (sf) | zem BB- (sf) |
| Emitenta īstermiņa kredītreitingu skala | A-1+ (sf), A-1 (sf) | A-2 (sf) | A-3 (sf) | | zem A-3 (sf) |
| Creditreform Ratings AG |
| Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala | AAASF to AA-SF | A+SF – A-SF | BBB+SF – BBB-SF | BB+SF – BB-SF | zem BB-SF |
| Īstermiņa reitinga vispārējā skala | S-1+SF, S-1SF | S-2SF | S-3SF | | S-4SF |

Kredītkvalitātes pakāpe

1

2

3

4

Visas pārējās

ARC Ratings S.A.

Vidēja termiņa emisija un ilgtermiņa emisija

AAASF – AA-SF

A+SF – A-SF

BBB+SF – BBB-SF

BB+SF – BB-SF

zem BB-SF

Īstermiņa emisija

A-1+SF, A-1SF

A-2SF

A-3SF

zem A-3SF

Axesor SA

Strukturētās finansēšanas reitinga skala

AAA(sf) – AA-(sf)

A+(sf) – A-(sf)

BBB+(sf) – BBB-(sf)

BB+(sf) – BB-(sf)

zem BB-(sf)

Creditreform Ratings AG

Ilgtermiņa reitinga skala

AAA sf, AA- sf

A+ sf – A- sf

BBB+ sf – BBB- sf

BB+(sf) – BB-(sf)

zem BB- sf

DBRS Ratings Limited

Saistību ilgtermiņa reitinga skala

AAA (sf) – AA (low) (sf)

A (high) (sf) – A (low) (sf)

BBB (high) (sf) – BBB (low) (sf)

BB (high) (sf) – BB (low) (sf)

zem BB (low) (sf)

Komerciālo parādzīmju un īstermiņa parādsaistību reitinga skala

R-1 (high) (sf) – R-1 (low) (sf)

R-2 (high) (sf) – R-2 (low) (sf)

R-3 (sf)

zem R-3 (sf)

FERI EuroRating Services AG

Reitinga skala

AAAsf – AA-sf

A+sf – A-sf

BBB+sf – BBB-sf

BB+sf – BB-sf

zem BB-sf

Fitch Ratings

Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala

AAAsf – AA-sf

A+sf – A-sf

BBB+sf – BBB-sf

BB+sf – BB-sf

zem BB-sf

Īstermiņa reitinga skala

F1+sf, F1sf

F2sf

F3sf

zem F3sf

Japan Credit Rating Agency Ltd

Emitenta ilgtermiņa reitingu skala

AAA – AA-

A+ – A-

BBB+ – BBB-

BB+ – BB-

zem BB-

Emitenta īstermiņa reitingu skala

J-1+, J-1

J-2

J-3

zem J-3

Kroll Bond Rating Agency

Ilgtermiņa kredīts

AAA (sf) – AA- (sf)

A+ (sf) – A- (sf)

BBB+ (sf) – BBB- (sf)

BB+ (sf) – BB- (sf)

zem BB- (sf)

Īstermiņa kredīts

K1+ (sf), K1 (sf)

K2 (sf)

K3 (sf)

zem K3 (sf)

Moody's Investors Service

Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala

Aaa(sf) – Aa3(sf)

A1(sf) – A3(sf)

Baa1(sf) – Baa3(sf)

Ba1(sf) – Ba3(sf)

zem Ba3(sf)

Īstermiņa reitinga vispārējā skala

P-1(sf)

P-2(sf)

P-3(sf)

NP(sf)

Standard & Poor's Ratings Services

Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala

AAA (sf) – AA- (sf)

A+ (sf) – A- (sf)

BBB+ (sf) – BBB- (sf)

BB+ (sf) – BB- (sf)

zem BB- (sf)

Emitenta īstermiņa kredītreitingu skala

A-1+ (sf), A-1 (sf)

A-2 (sf)

A-3 (sf)

zem A-3 (sf)

Creditreform Ratings AG

Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala

AAASF to AA-SF

A+SF – A-SF

BBB+SF – BBB-SF

BB+SF – BB-SF

zem BB-SF

Īstermiņa reitinga vispārējā skala

S-1+SF, S-1SF

S-2SF

S-3SF

S-4SF

---

II PIELIKUMS

Kartēšanas tabula (pēc 2. pantā minētās uz reitingiem balstītās metodes)

| Kredītkvalitātes pakāpe | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | Visas pārējās |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ARC Ratings S.A. |
| Vidēja termiņa emisija un ilgtermiņa emisija | AAASF | AA+SF – AA-SF | A+SF | ASF | A-SF | BBB+SF | BBBSF | BBB-SF | BB+SF | BBSF | BB-SF | zem BB-SF |
| Īstermiņa emisija | A-1+SF, A-1SF | A-2SF | A-3SF | | | | | | | | | zem A-3SF |
| Axesor SA |
| Strukturētās finansēšanas reitinga skala | AAA(sf) | AA+(sf) – AA-(sf) | A+(sf) | A(sf) | A-(sf) | BBB+(sf) | BBB(sf) | BBB-(sf) | BB+(sf) | BB(sf) | BB-(sf) | zem BB-(sf) |
| Creditreform Ratings AG |
| Ilgtermiņa reitinga skala | AAA sf | AA+ sf – AA- sf | A+ sf | A sf | A- sf | BBB+ sf | BBB sf | BBB- sf | BB+ sf | BB sf | BB- sf | zem BB- sf |
| DBRS Ratings Limited |
| Saistību ilgtermiņa reitinga skala | AAA (sf) | AA (high) (sf) – AA (low) (sf) | A (high) (sf) | A (sf) | A (low) (sf) | BBB (high) (sf) | BBB (sf) | BBB (low) (sf) | BB (high) (sf) | BB (sf) | BB (low) (sf) | zem BB (low) (sf) |
| Komerciālo parādzīmju un īstermiņa parādsaistību reitinga skala | R-1 (high) (sf) – R-1 (low) (sf) | R-2 (high) (sf) – R-2 (low) (sf) | R-3 (sf) | | | | | | | | | zem R-3 (sf) |
| FERI EuroRating Services AG |
| Reitinga skala | AAAsf | AA+sf – AA-sf | A+sf | Asf | A-sf | BBB+sf | BBBsf | BBB-sf | BB+sf | BBsf | BB-sf | zem BB-sf |
| Fitch Ratings |
| Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala | AAAsf | AA+sf – AA-sf | A+sf | Asf | A-sf | BBB+sf | BBBsf | BBB-sf | BB+sf | BBsf | BB-sf | zem BB-sf |
| Īstermiņa reitinga skala | F1+sf, F1sf | F2sf | F3sf | | | | | | | | | zem Bsf |
| Japan Credit Rating Agency Ltd |
| Emitenta ilgtermiņa reitingu skala | AAA | AA+ – AA- | A+ | A | A- | BBB+ | BBB | BBB- | BB+ | BB | BB- | zem BB- |
| Emitenta īstermiņa reitingu skala | J-1+, J-1 | J-2 | J-3 | | | | | | | | | zem J-3 |
| Kroll Bond Rating Agency |
| Ilgtermiņa kredīts | AAA (sf) | AA+ (sf) – AA- (sf) | A+ (sf) | A (sf) | A- (sf) | BBB+ (sf) | BBB (sf) | BBB- (sf) | BB+ (sf) | BB (sf) | BB- (sf) | zem BB- (sf) |
| Īstermiņa kredīts | K1+ (sf), K1 (sf) | K2 (sf) | K3 (sf) | | | | | | | | | zem K3 (sf) |
| Moody's Investors Service |
| Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala | Aaa(sf) | Aa1(sf) – Aa3(sf) | A1(sf) | A2(sf) | A3(sf) | Baa1(sf) | Baa2(sf) | Baa3(sf) | Ba1(sf) | Ba2(sf) | Ba3(sf) | zem Ba3(sf) |
| Īstermiņa reitinga vispārējā skala | P-1(sf) | P-2(sf) | P-3(sf) | | | | | | | | | NP(sf) |
| Standard & Poor's Ratings Services |
| Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala | AAA (sf) | AA+ (sf) – AA- (sf) | A+ (sf) | A (sf) | A- (sf) | BBB+ (sf) | BBB (sf) | BBB- (sf) | BB+ (sf) | BB (sf) | BB- (sf) | zem BB- (sf) |
| Emitenta īstermiņa kredītreitingu skala | A-1+ (sf), A-1 (sf) | A-2 (sf) | A-3 (sf) | | | | | | | | | zem A-3 (sf) |
| Scope Rating AG |
| Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala | AAASF | AA+SF – AA-SF | A+SF | ASF | A-SF | BBB+SF | BBBSF | BBB-SF | BB+SF | BBSF | BB-SF | zem BB-SF |
| Īstermiņa reitinga vispārējā skala | S-1+SF, S-1SF | S-2SF | S-3SF | | | | | | | | | S-4SF |

Kredītkvalitātes pakāpe

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

Visas pārējās

ARC Ratings S.A.

Vidēja termiņa emisija un ilgtermiņa emisija

AAASF

AA+SF – AA-SF

A+SF

ASF

A-SF

BBB+SF

BBBSF

BBB-SF

BB+SF

BBSF

BB-SF

zem BB-SF

Īstermiņa emisija

A-1+SF, A-1SF

A-2SF

A-3SF

zem A-3SF

Axesor SA

Strukturētās finansēšanas reitinga skala

AAA(sf)

AA+(sf) – AA-(sf)

A+(sf)

A(sf)

A-(sf)

BBB+(sf)

BBB(sf)

BBB-(sf)

BB+(sf)

BB(sf)

BB-(sf)

zem BB-(sf)

Creditreform Ratings AG

Ilgtermiņa reitinga skala

AAA sf

AA+ sf – AA- sf

A+ sf

A sf

A- sf

BBB+ sf

BBB sf

BBB- sf

BB+ sf

BB sf

BB- sf

zem BB- sf

DBRS Ratings Limited

Saistību ilgtermiņa reitinga skala

AAA (sf)

AA (high) (sf) – AA (low) (sf)

A (high) (sf)

A (sf)

A (low) (sf)

BBB (high) (sf)

BBB (sf)

BBB (low) (sf)

BB (high) (sf)

BB (sf)

BB (low) (sf)

zem BB (low) (sf)

Komerciālo parādzīmju un īstermiņa parādsaistību reitinga skala

R-1 (high) (sf) – R-1 (low) (sf)

R-2 (high) (sf) – R-2 (low) (sf)

R-3 (sf)

zem R-3 (sf)

FERI EuroRating Services AG

Reitinga skala

AAAsf

AA+sf – AA-sf

A+sf

Asf

A-sf

BBB+sf

BBBsf

BBB-sf

BB+sf

BBsf

BB-sf

zem BB-sf

Fitch Ratings

Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala

AAAsf

AA+sf – AA-sf

A+sf

Asf

A-sf

BBB+sf

BBBsf

BBB-sf

BB+sf

BBsf

BB-sf

zem BB-sf

Īstermiņa reitinga skala

F1+sf, F1sf

F2sf

F3sf

zem Bsf

Japan Credit Rating Agency Ltd

Emitenta ilgtermiņa reitingu skala

AAA

AA+ – AA-

A+

A

A-

BBB+

BBB

BBB-

BB+

BB

BB-

zem BB-

Emitenta īstermiņa reitingu skala

J-1+, J-1

J-2

J-3

zem J-3

Kroll Bond Rating Agency

Ilgtermiņa kredīts

AAA (sf)

AA+ (sf) – AA- (sf)

A+ (sf)

A (sf)

A- (sf)

BBB+ (sf)

BBB (sf)

BBB- (sf)

BB+ (sf)

BB (sf)

BB- (sf)

zem BB- (sf)

Īstermiņa kredīts

K1+ (sf), K1 (sf)

K2 (sf)

K3 (sf)

zem K3 (sf)

Moody's Investors Service

Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala

Aaa(sf)

Aa1(sf) – Aa3(sf)

A1(sf)

A2(sf)

A3(sf)

Baa1(sf)

Baa2(sf)

Baa3(sf)

Ba1(sf)

Ba2(sf)

Ba3(sf)

zem Ba3(sf)

Īstermiņa reitinga vispārējā skala

P-1(sf)

P-2(sf)

P-3(sf)

NP(sf)

Standard & Poor's Ratings Services

Emitenta ilgtermiņa kredītreitingu skala

AAA (sf)

AA+ (sf) – AA- (sf)

A+ (sf)

A (sf)

A- (sf)

BBB+ (sf)

BBB (sf)

BBB- (sf)

BB+ (sf)

BB (sf)

BB- (sf)

zem BB- (sf)

Emitenta īstermiņa kredītreitingu skala

A-1+ (sf), A-1 (sf)

A-2 (sf)

A-3 (sf)

zem A-3 (sf)

Scope Rating AG

Ilgtermiņa reitinga vispārējā skala

AAASF

AA+SF – AA-SF

A+SF

ASF

A-SF

BBB+SF

BBBSF

BBB-SF

BB+SF

BBSF

BB-SF

zem BB-SF

Īstermiņa reitinga vispārējā skala

S-1+SF, S-1SF

S-2SF

S-3SF

S-4SF

---

| 12.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/34 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/34

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1802

(2016. gada 11. oktobris),

ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 414/2013, ar kuru nosaka procedūru atļaujas piešķiršanai vienādiem biocīdiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 17. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 414/2013 (2) ir nepieciešams precizēt, ka atsevišķs biocīds, uz kuru attiecas biocīdu saimei piešķirta atļauja, kvalificējams arī par saistīto atsauces biocīdu, lai saņemtu atļauju vienādam biocīdam. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 414/2013 (2) ir nepieciešams precizēt, ka atsevišķs biocīds, uz kuru attiecas biocīdu saimei piešķirta atļauja, kvalificējams arī par saistīto atsauces biocīdu, lai saņemtu atļauju vienādam biocīdam.

| (2) | Atsauces uz reģistrācijas pieteikumiem tagad ir novecojušas, jo kopš Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (3) atcelšanas šī procedūra vairs nav piemērojama, un tāpēc tās būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(2)

Atsauces uz reģistrācijas pieteikumiem tagad ir novecojušas, jo kopš Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (3) atcelšanas šī procedūra vairs nav piemērojama, un tāpēc tās būtu jāsvītro.

| (3) | Lai reaģētu uz ekonomikas dalībnieku, it īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, vajadzībām, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 414/2013 3. pantā būtu jāparedz iespēja pieteikties uz valsts atļaujas piešķiršanu vienādam biocīdam gadījumos, kad saistītajam atsauces biocīdam ir piešķirta Savienības atļauja vai attiecībā uz to ir iesniedzams pieteikums šādas atļaujas saņemšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai reaģētu uz ekonomikas dalībnieku, it īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, vajadzībām, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 414/2013 3. pantā būtu jāparedz iespēja pieteikties uz valsts atļaujas piešķiršanu vienādam biocīdam gadījumos, kad saistītajam atsauces biocīdam ir piešķirta Savienības atļauja vai attiecībā uz to ir iesniedzams pieteikums šādas atļaujas saņemšanai.

| (4) | Ir nepieciešams noteikt un sīkāk precizēt procedūru, kādā iesniedzami pieteikumi atļaujas piešķiršanai vienādam biocīdam, un šādu pieteikumu pieņemšanai gadījumos, kad saistītajam atsauces biocīdam ir piešķirta atļauja saskaņā ar vienkāršoto procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 528/2012 26. pantā, vai kad attiecībā uz to ir iesniedzams pieteikums šādas atļaujas saņemšanai. |
| --- | --- |

(4)

Ir nepieciešams noteikt un sīkāk precizēt procedūru, kādā iesniedzami pieteikumi atļaujas piešķiršanai vienādam biocīdam, un šādu pieteikumu pieņemšanai gadījumos, kad saistītajam atsauces biocīdam ir piešķirta atļauja saskaņā ar vienkāršoto procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 528/2012 26. pantā, vai kad attiecībā uz to ir iesniedzams pieteikums šādas atļaujas saņemšanai.

| (5) | Lai sekmētu prognozējamību, Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrai (“Aģentūra”) būtu jāizstrādā vadlīnijas ar sīku informāciju par to, kā rīkoties ar pieteikumiem, uz kuriem attiecas Īstenošanas regula (ES) Nr. 414/2013, un tās regulāri jāatjaunina, pamatojoties uz pieredzi un zinātnes un tehnikas attīstību. |
| --- | --- |

(5)

Lai sekmētu prognozējamību, Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrai (“Aģentūra”) būtu jāizstrādā vadlīnijas ar sīku informāciju par to, kā rīkoties ar pieteikumiem, uz kuriem attiecas Īstenošanas regula (ES) Nr. 414/2013, un tās regulāri jāatjaunina, pamatojoties uz pieredzi un zinātnes un tehnikas attīstību.

| (6) | Teksta skaidrības un nepārprotamības labad būtu jāgroza 5. un 6. panta formulējums. |
| --- | --- |

(6)

Teksta skaidrības un nepārprotamības labad būtu jāgroza 5. un 6. panta formulējums.

| (7) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 414/2013 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 414/2013 būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulu (ES) Nr. 414/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:

  “1. pants
  Priekšmets
  Šajā regulā ir noteikta procedūra, ko piemēro, ja atļauja piešķirama biocīdam (“vienāds biocīds”), kurš attiecībā uz visu jaunāko informāciju, kas iesniegta saistībā ar atļaujas piešķiršanu vai reģistrāciju, ir identisks citam atsevišķam biocīdam, biocīdu saimei vai atsevišķam produktam no biocīdu saimes, kam piešķirta atļauja vai kas reģistrēts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK (*1) vai Regulu (ES) Nr. 528/2012, vai attiecībā uz kuru iesniegts šādas atļaujas pieteikums (“saistītais atsauces biocīds”), izņemot attiecībā uz informāciju, uz kuru var attiekties administratīvi grozījumi saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 354/2013 (*2).


  (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīva 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.)."


  (*2)  Komisijas 2013. gada 18. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 354/2013 par tādu biocīdu izmaiņām, kas atļauti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (OV L 109, 19.4.2013., 4. lpp.).”;" |
| --- | --- |

1)

regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Priekšmets

Šajā regulā ir noteikta procedūra, ko piemēro, ja atļauja piešķirama biocīdam (“vienāds biocīds”), kurš attiecībā uz visu jaunāko informāciju, kas iesniegta saistībā ar atļaujas piešķiršanu vai reģistrāciju, ir identisks citam atsevišķam biocīdam, biocīdu saimei vai atsevišķam produktam no biocīdu saimes, kam piešķirta atļauja vai kas reģistrēts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK (*1) vai Regulu (ES) Nr. 528/2012, vai attiecībā uz kuru iesniegts šādas atļaujas pieteikums (“saistītais atsauces biocīds”), izņemot attiecībā uz informāciju, uz kuru var attiekties administratīvi grozījumi saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 354/2013 (*2).

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīva 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.)."

*1

(*2)  Komisijas 2013. gada 18. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 354/2013 par tādu biocīdu izmaiņām, kas atļauti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (OV L 109, 19.4.2013., 4. lpp.).”;"

*2

| 2) | regulas 3. pantā iekļauj šādu 1.a punktu:

  “1.a   Ja saistītajam atsauces biocīdam ir piešķirta Savienības atļauja vai attiecībā uz to ir iesniedzams pieteikums šādas atļaujas saņemšanai, pieteikumus valsts atļaujas piešķiršanai vienādam biocīdam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 29. panta 1. punktu iesniedz tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā tiek lūgta valsts atļauja.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 3. pantā iekļauj šādu 1.a punktu:

“1.a   Ja saistītajam atsauces biocīdam ir piešķirta Savienības atļauja vai attiecībā uz to ir iesniedzams pieteikums šādas atļaujas saņemšanai, pieteikumus valsts atļaujas piešķiršanai vienādam biocīdam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 29. panta 1. punktu iesniedz tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā tiek lūgta valsts atļauja.”;

| 3) | iekļauj šādu 4.a un 4.b pantu:

  “4.a pants
  Pieteikumu iesniegšana un pieņemšana saskaņā ar vienkāršoto procedūru

  1.   Ja saistītajam atsauces biocīdam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 26. panta 3. punktu ir piešķirta atļauja vai attiecībā uz to ir iesniedzams pieteikums šādas atļaujas saņemšanai, pieteikumus atļaujas piešķiršanai vienādam biocīdam saskaņā ar minētās regulas 26. panta 1. punktu iesniedz kompetentajai iestādei, kas piešķīrusi atļauju saistītajam atsauces biocīdam vai kurai iesniegts pieteikums atļaujas piešķiršanai saistītajam atsauces biocīdam.


  2.   Kompetentā iestāde pieņem pieteikumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 26. panta 2. punktu.



  4.b pants
  Vadlīnijas to pieteikumu apstrādei, kuri attiecas uz atļaujas piešķiršanu vienādiem biocīdiem

  1.   Apspriedusies ar dalībvalstīm, Komisiju un ieinteresētajām personām, Aģentūra izstrādā vadlīnijas ar sīku informāciju par to, kā apstrādāt pieteikumus, uz kuriem attiecas šī regula.


  2.   Ja nepieciešams, minētās vadlīnijas atjaunina, ņemot vērā dalībvalstu un ieinteresēto personu sniegto informāciju par to īstenojumu, kā arī zinātnes un tehnikas attīstību.”; |
| --- | --- |

3)

iekļauj šādu 4.a un 4.b pantu:

“4.a pants

Pieteikumu iesniegšana un pieņemšana saskaņā ar vienkāršoto procedūru

1.   Ja saistītajam atsauces biocīdam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 26. panta 3. punktu ir piešķirta atļauja vai attiecībā uz to ir iesniedzams pieteikums šādas atļaujas saņemšanai, pieteikumus atļaujas piešķiršanai vienādam biocīdam saskaņā ar minētās regulas 26. panta 1. punktu iesniedz kompetentajai iestādei, kas piešķīrusi atļauju saistītajam atsauces biocīdam vai kurai iesniegts pieteikums atļaujas piešķiršanai saistītajam atsauces biocīdam.

2.   Kompetentā iestāde pieņem pieteikumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 26. panta 2. punktu.

4.b pants

Vadlīnijas to pieteikumu apstrādei, kuri attiecas uz atļaujas piešķiršanu vienādiem biocīdiem

1.   Apspriedusies ar dalībvalstīm, Komisiju un ieinteresētajām personām, Aģentūra izstrādā vadlīnijas ar sīku informāciju par to, kā apstrādāt pieteikumus, uz kuriem attiecas šī regula.

2.   Ja nepieciešams, minētās vadlīnijas atjaunina, ņemot vērā dalībvalstu un ieinteresēto personu sniegto informāciju par to īstenojumu, kā arī zinātnes un tehnikas attīstību.”;

| 4) | regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:

  “5. pants
  Pieteikumu valsts atļaujas piešķiršanai novērtēšana un lēmuma pieņemšana
  Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 528/2012 30. panta, saņemošā kompetentā iestāde 60 dienu laikā pēc pieteikuma validācijas atbilstoši šīs regulas 3. pantam vai – attiecīgos gadījumos – no vēlāka datuma, kad pieņemts atbilstošais lēmums par saistīto atsauces biocīdu, pieņem lēmumu, vai piešķirt vai nepiešķirt atļauju vienādam biocīdam saskaņā ar minētās regulas 19. pantu.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:

“5. pants

Pieteikumu valsts atļaujas piešķiršanai novērtēšana un lēmuma pieņemšana

Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 528/2012 30. panta, saņemošā kompetentā iestāde 60 dienu laikā pēc pieteikuma validācijas atbilstoši šīs regulas 3. pantam vai – attiecīgos gadījumos – no vēlāka datuma, kad pieņemts atbilstošais lēmums par saistīto atsauces biocīdu, pieņem lēmumu, vai piešķirt vai nepiešķirt atļauju vienādam biocīdam saskaņā ar minētās regulas 19. pantu.”;

| 5) | regulas 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ja Aģentūra iesaka piešķirt atļauju vienādam biocīdam, atzinumā tiek iekļauti vismaz abi šādi elementi:






  a) | paziņojums par to, vai ir ievēroti Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. pantā minētie nosacījumi, un biocīda raksturojuma kopsavilkuma projekts, kā norādīts minētās regulas 22. panta 2. punktā; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja Aģentūra iesaka piešķirt atļauju vienādam biocīdam, atzinumā tiek iekļauti vismaz abi šādi elementi:

a)

paziņojums par to, vai ir ievēroti Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. pantā minētie nosacījumi, un biocīda raksturojuma kopsavilkuma projekts, kā norādīts minētās regulas 22. panta 2. punktā;

| b) | vajadzības gadījumā sīkāka informācija par noteikumiem un nosacījumiem, kas būtu jāpiemēro attiecībā uz vienāda biocīda piedāvāšanu tirgū un lietošanu.”; |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā sīkāka informācija par noteikumiem un nosacījumiem, kas būtu jāpiemēro attiecībā uz vienāda biocīda piedāvāšanu tirgū un lietošanu.”;

| 6) | iekļauj šādu 6.a pantu:

  “6.a pants
  Pieteikumu novērtēšana un lēmuma pieņemšana saskaņā ar vienkāršoto procedūru

  1.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 528/2012 26. panta 3. un 4. punkta, saņemošā kompetentā iestāde 60 dienu laikā pēc pieteikuma pieņemšanas atbilstoši šīs regulas 4.a panta 2. punktam vai – attiecīgos gadījumos – no vēlāka datuma, kad pieņemts atbilstošais lēmums par saistīto atsauces biocīdu, pieņem lēmumu, vai piešķirt vai nepiešķirt atļauju vienādam biocīdam saskaņā ar minētās regulas 25. pantu.


  2.   Novērtēšanā ietver pārbaudi, vai ir iesniegta 2. pantā norādītā informācija un vai ierosinātās atšķirības starp vienādo biocīdu un saistīto atsauces biocīdu attiecas tikai uz informāciju, uz ko var attiekties administratīvi grozījumi saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 354/2013.


  3.   Ja ar šo procedūru ir piešķirta atļauja biocīdam, ko paredzēts piedāvāt citu dalībvalstu tirgū, piemēro Regulas (ES) Nr. 528/2012 27. pantu.” |
| --- | --- |

6)

iekļauj šādu 6.a pantu:

“6.a pants

Pieteikumu novērtēšana un lēmuma pieņemšana saskaņā ar vienkāršoto procedūru

1.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 528/2012 26. panta 3. un 4. punkta, saņemošā kompetentā iestāde 60 dienu laikā pēc pieteikuma pieņemšanas atbilstoši šīs regulas 4.a panta 2. punktam vai – attiecīgos gadījumos – no vēlāka datuma, kad pieņemts atbilstošais lēmums par saistīto atsauces biocīdu, pieņem lēmumu, vai piešķirt vai nepiešķirt atļauju vienādam biocīdam saskaņā ar minētās regulas 25. pantu.

2.   Novērtēšanā ietver pārbaudi, vai ir iesniegta 2. pantā norādītā informācija un vai ierosinātās atšķirības starp vienādo biocīdu un saistīto atsauces biocīdu attiecas tikai uz informāciju, uz ko var attiekties administratīvi grozījumi saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 354/2013.

3.   Ja ar šo procedūru ir piešķirta atļauja biocīdam, ko paredzēts piedāvāt citu dalībvalstu tirgū, piemēro Regulas (ES) Nr. 528/2012 27. pantu.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 11. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2013. gada 6. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 414/2013, ar kuru nosaka procedūru atļaujas piešķiršanai vienādiem biocīdiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (OV L 125, 7.5.2013., 4. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīva 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

3

---

| 12.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/37 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/37

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1803

(2016. gada 11. oktobris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 11. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 173,9 |
| ZZ | 173,9 |
| 0707 00 05 | TR | 132,0 |
| ZZ | 132,0 |
| 0709 93 10 | TR | 131,1 |
| ZZ | 131,1 |
| 0805 50 10 | AR | 92,8 |
| CL | 103,2 |
| TR | 104,3 |
| UY | 51,2 |
| ZA | 104,2 |
| ZZ | 91,1 |
| 0806 10 10 | BR | 285,5 |
| EG | 206,9 |
| TR | 146,1 |
| US | 210,1 |
| ZZ | 212,2 |
| 0808 10 80 | AR | 100,0 |
| BR | 100,2 |
| CL | 154,6 |
| NZ | 142,5 |
| US | 141,5 |
| ZA | 112,9 |
| ZZ | 125,3 |
| 0808 30 90 | CN | 101,3 |
| TR | 134,9 |
| ZZ | 118,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

173,9

ZZ

173,9

0707 00 05

TR

132,0

ZZ

132,0

0709 93 10

TR

131,1

ZZ

131,1

0805 50 10

AR

92,8

CL

103,2

TR

104,3

UY

51,2

ZA

104,2

ZZ

91,1

0806 10 10

BR

285,5

EG

206,9

TR

146,1

US

210,1

ZZ

212,2

0808 10 80

AR

100,0

BR

100,2

CL

154,6

NZ

142,5

US

141,5

ZA

112,9

ZZ

125,3

0808 30 90

CN

101,3

TR

134,9

ZZ

118,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 12.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/39

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/1804

(2016. gada 10. oktobris)

par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarē, 34. un 35. panta piemērošanas kārtību

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6351)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (1), jo īpaši tās 35. panta 6. punktu,

apspriedusies ar Publiskā iepirkuma padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | Ņemot vērā termiņus, kas paredzēti procedūras norisei saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. pantu, ir jānosaka, ka pieprasījumos par tās 34. panta piemērojamību ir jābūt pieprasījuma izskatīšanai derīgām un būtiskām ziņām. Tāpēc būtu jāveido saraksts, kurā būtu pieprasījumos iekļaujamās ziņas, kā arī citi praktiski noteikumi par tādiem pieprasījumiem. |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā termiņus, kas paredzēti procedūras norisei saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. pantu, ir jānosaka, ka pieprasījumos par tās 34. panta piemērojamību ir jābūt pieprasījuma izskatīšanai derīgām un būtiskām ziņām. Tāpēc būtu jāveido saraksts, kurā būtu pieprasījumos iekļaujamās ziņas, kā arī citi praktiski noteikumi par tādiem pieprasījumiem.

| (2) | Gādājot par juridisko noteiktību un pārredzamību, paziņojumi par pieprasījumu par Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību saņemšanu vai atsaukšanu, paziņojumi par Komisijas īstenošanas aktu par šiem pieprasījumiem pieņemšanai vajadzīgo termiņu pagarināšanu vai pārtraukšanu un paziņojumi par 34. panta piemērojamību gadījumos, kad noteiktajā termiņā īstenošanas akts nav pieņemts, būtu publicējami Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ir arī jānosaka tādos paziņojumos iekļaujamās ziņas. |
| --- | --- |

(2)

Gādājot par juridisko noteiktību un pārredzamību, paziņojumi par pieprasījumu par Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību saņemšanu vai atsaukšanu, paziņojumi par Komisijas īstenošanas aktu par šiem pieprasījumiem pieņemšanai vajadzīgo termiņu pagarināšanu vai pārtraukšanu un paziņojumi par 34. panta piemērojamību gadījumos, kad noteiktajā termiņā īstenošanas akts nav pieņemts, būtu publicējami Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ir arī jānosaka tādos paziņojumos iekļaujamās ziņas.

| (3) | Jautājumos par pieprasāmajām ziņām un paziņojumu formulējumiem šis lēmums balstās uz pieredzi, kas gūta, piemērojot Komisijas Lēmumu 2005/15/EK (2), kas noteica detalizētu kārtību Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK (3) 30. pantā paredzētās procedūras piemērošanai, jo būtiskie nosacījumi kādas darbības atbrīvošanai no Direktīvas 2004/17/EK noteikumiem pamatos ir tādi paši kā Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Jautājumos par pieprasāmajām ziņām un paziņojumu formulējumiem šis lēmums balstās uz pieredzi, kas gūta, piemērojot Komisijas Lēmumu 2005/15/EK (2), kas noteica detalizētu kārtību Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK (3) 30. pantā paredzētās procedūras piemērošanai, jo būtiskie nosacījumi kādas darbības atbrīvošanai no Direktīvas 2004/17/EK noteikumiem pamatos ir tādi paši kā Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā.

| (4) | Jāatgādina, ka tiešas pakļautības konkurencei novērtēšana, ko iespējams veikt Direktīvas 2014/25/ES sakarā, neskar konkurences tiesību pilnvērtīgu piemērošanu. |
| --- | --- |

(4)

Jāatgādina, ka tiešas pakļautības konkurencei novērtēšana, ko iespējams veikt Direktīvas 2014/25/ES sakarā, neskar konkurences tiesību pilnvērtīgu piemērošanu.

| (5) | Šim lēmumam būtu jāaizstāj Lēmums 2005/15/EK, kas tika pieņemts uz Direktīvas 2004/17/EK pamata. Tādēļ Lēmums 2005/15/EK būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(5)

Šim lēmumam būtu jāaizstāj Lēmums 2005/15/EK, kas tika pieņemts uz Direktīvas 2004/17/EK pamata. Tādēļ Lēmums 2005/15/EK būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Pieprasījumos par Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību, kurus iesniedz saskaņā ar minētās direktīvas 35. pantu (“pieprasījumi par 34. panta piemērojamību”), iekļaujamas vismaz tās ziņas, kas noteiktas šā lēmuma I pielikumā. Tie atbilst šā lēmuma I pielikuma struktūrai.

2.   Ja neatkarīga valsts iestāde, kuras kompetencē ir attiecīgā darbība, ir pieņēmusi pārdomātu, pamatotu nostāju, kāda minēta Direktīvas 2014/25/ES 35. pantā, minētā nostāja pievienojama pieprasījumam.

3.   Izņemot 40. panta 1. punkta ceturtajā daļā minētos īpašos apstākļus un gadījumus, kad elektronisko sakaru līdzekļu vispārināta lietošana ir atlikta atbilstoši Direktīvas 2014/25/ES 106. panta 2. punktam, 1. punktā minētos pieprasījumus un 2. punktā minētās nostājas nosūta elektroniski uz elektronisko pastkasti, kas šim nolūkam norādīta Komisijas vietnē un darīta zināma dalībvalstīm.

4.   Ja 1. punktā minēto pieprasījumu vai 2. punktā minēto nostāju nosūta ar tādiem līdzekļiem, kas nav elektroniski saziņas līdzekļi saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 40. panta 1. punktu vai 106. panta 2. punktu, to trīs eksemplāros nosūta Komisijai pa pastu vai ar citu piemērotu piegādātāju uz adresi, kas publicēta tās vietnē un darīta zināma dalībvalstīm.

2. pants

1.   Ja Komisija ir saņēmusi pieprasījumu par 34. panta piemērojamību un piekļuve tirgum tiek uzskatīta par neierobežotu saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 3. punkta pirmo daļu, tā publicē paziņojumu ar informāciju, kas noteikta šā lēmuma II pielikuma A daļā.

Ja Komisija ir saņēmusi pieprasījumu par 34. panta piemērojamību un piekļuvi tirgum nevar uzskatīt par neierobežotu saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 3. punkta pirmo daļu, tā publicē paziņojumu ar informāciju, kas noteikta šā lēmuma II pielikuma B daļā.

2.   Ja īstenošanas aktu pieņemšanai atvēlētais termiņš, uz ko norādīts Direktīvas 2014/25/ES 35. pantā, tiek pagarināts saskaņā ar minētās direktīvas IV pielikuma 1. punkta ceturto daļu, Komisija publicē paziņojumu ar informāciju, kas noteikta šā lēmuma III pielikuma A daļā.

3.   Ja īstenošanas aktu pieņemšanai atvēlētais termiņš, uz ko norādīts Direktīvas 2014/25/ES 35. pantā, tiek pārtraukts saskaņā ar minētās direktīvas IV pielikuma 2. punktu, Komisija publicē paziņojumu ar informāciju, kas noteikta šā lēmuma III pielikuma B daļā. Kad pārtraukums beidzas, Komisija publicē paziņojumu ar informāciju, kas noteikta šā lēmuma III pielikuma C daļā.

4.   Ja iesniedzējs atsauc pieprasījumu par Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību, Komisija publicē paziņojumu ar informāciju, kas noteikta šā lēmuma III pielikuma D daļā.

5.   Ja uz līgumiem, ar kuriem paredzēts darīt iespējamu noteiktu darbību, un metu konkursiem, ko rīko tādas darbības veikšanai, Direktīva 2014/25/ES vairs neattiecas tāpēc, ka minētās direktīvas IV pielikumā paredzētajā termiņā Komisija nav pieņēmusi īstenošanas aktu, Komisija publicē paziņojumu ar informāciju, kas noteikta šā lēmuma IV pielikumā.

6.   II, III un IV pielikumā noteiktajos paziņojumos paredzēto informāciju var piemērotā veidā grozīt un papildināt, piemēram, gadījumā, kad pirmāk iesniegts pieprasījums tiek būtiski pārveidots saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 4. punktu.

7.   1.–5. punktā noteiktos paziņojumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Lēmums 2005/15/EK tiek atcelts.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 10. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.

1

(2)  Komisijas 2005. gada 7. janvāra Lēmums 2005/15/EK par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē līgumu piešķiršanas procedūras ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarē, 30. pantā paredzētās procedūras piemērošanas noteikumiem (OV L 7, 11.1.2005., 7. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

PIEPRASĪJUMOS PAR DIREKTĪVAS 2014/25/ES 34. PANTA PIEMĒROJAMĪBU SNIEDZAMĀS ZIŅAS

1.   1. iedaļa. Iesniedzēja identitāte un statuss

Direktīvas 2014/25/ES 35. pants nosaka, ka pieprasījumus par 34. panta piemērojamību iesniedz dalībvalstis vai – ja tā paredzēts dalībvalsts tiesību aktos – līgumslēdzēji subjekti. Tāpēc atsevišķā gadījumā termins “iesniedzējs” var nozīmēt vai nu dalībvalsti, vai līgumslēdzējus subjektus. To izmanto tikai vienkāršības labad.

1.1.   Iesniedzēja pilns vārds un adrese.

Gadījumā, kad darbību, uz kuru attiecas šis pieprasījums, veic ar iesniedzēju saistīti uzņēmumi (1), termins “iesniedzējs” tiek saprasts kā norāde gan uz 1.1. punktā minēto subjektu, gan uz attiecīgajiem saistītajiem uzņēmumiem. Līdz ar to, sevišķi tālāk 5. un 6. iedaļā, ir jāsniedz nepieciešamās ziņas par iepriekš definēto “iesniedzēju”.

1.2.   Iesniedzēja statuss: līgumslēdzēja iestāde (2), publisks uzņēmums (3) vai privāts uzņēmums?

1.3.   Līgumslēdzējai iestādei: vai iesniedzat pieprasījumu par savu dalībvalsti un tās vārdā?

Ja tā, lūdzu, sniedziet katrā 2.–6. iedaļas punktā prasītās ziņas. Katrā 5. un 6. iedaļas punktā, lūdzu, sniedziet prasītās ziņas par katru subjektu, kurš veic darbību, uz ko attiecas šis pieprasījums. Tomēr, ja subjektu skaits ir liels, ziņas var aptvert tikai tos subjektus, kuriem pieder vismaz 10 % no konkrētā ģeogrāfiskā tirgus (4). Ja ziņas par vairākiem subjektiem ir līdzīgas vai vienādas, tos var grupēt, ja vien grupēšanu norāda.

1.4.   Līgumslēdzējiem subjektiem (līgumslēdzējas iestādes, publiski uzņēmumi un privāti uzņēmumi, kas veic kādu no darbībām, kas minētas Direktīvā 2014/25/ES (5)): lūdzu, uzrādiet valsts tiesību normu, kas nosaka, ka līgumslēdzēji subjekti drīkst iesniegt pieprasījumu saskaņā ar 35. pantu!

2.   2. iedaļa. Šajā pieprasījumā minētās darbības apraksts

2.1.   Aprakstiet darbību, uz kuru, pēc jūsu domām, attiecas 34. panta 1. punkta (6) noteikumi. Attiecīgā darbība var būt daļa no plašākas nozares (7) vai var tikt veikta tikai atsevišķās attiecīgās dalībvalsts daļās.

2.2.   Ja darbība netiek veikta visā valsts teritorijā, uzrādiet teritoriju, kurā notiek darbība, uz kuru attiecas šis pieprasījums. Norādiet vienīgi to teritoriju, kurā, pēc jūsu domām, ir izpildīti 34. panta 1. punkta nosacījumi.

3.   3. iedaļa. Konkrētais tirgus

Konkrētais produkta tirgus aptver visus produktus un/vai pakalpojumus, kurus patērētājs uzskata par savstarpēji aizvietojamiem, ņemot vērā to īpašības, cenas un paredzēto izmantojumu (8).

Nosakot konkrētā produkta tirgu, parasti par būtiskiem uzskata tālāk norādītos faktorus, un tie būtu jāņem vērā analīzē (9):

| — | konkrēto produktu un/vai pakalpojumu pieprasījuma pašu cenas elastība un cenu savstarpējā elastība, |
| --- | --- |

—

konkrēto produktu un/vai pakalpojumu pieprasījuma pašu cenas elastība un cenu savstarpējā elastība,

| — | atšķirības produktu galīgajā izmantošanā, |
| --- | --- |

—

atšķirības produktu galīgajā izmantošanā,

| — | divu produktu cenu atšķirība, |
| --- | --- |

—

divu produktu cenu atšķirība,

| — | izmaksas, kas rodas pārejā no viena produkta uz otru, ja ir divi potenciāli konkurējoši produkti, |
| --- | --- |

—

izmaksas, kas rodas pārejā no viena produkta uz otru, ja ir divi potenciāli konkurējoši produkti,

| — | iedibinājusies vai nostiprinājusies patērētāju priekšroka kādam produkta veidam vai kategorijai, |
| --- | --- |

—

iedibinājusies vai nostiprinājusies patērētāju priekšroka kādam produkta veidam vai kategorijai,

| — | produktu klasifikācija (arodapvienību nomenklatūras utt.). |
| --- | --- |

—

produktu klasifikācija (arodapvienību nomenklatūras utt.).

Konkrēto ģeogrāfisko tirgu veido teritorija, kurā attiecīgie subjekti ir iesaistīti produktu vai pakalpojumu piedāvājumā un pieprasījumā un kurā ir pietiekami viendabīgi konkurences apstākļi, un kas no blakus esošajām teritorijām ir nodalāma galvenokārt ievērojami atšķirīgu konkurences apstākļu dēļ (10).

To faktoru vidū, kas jāņem vērā, nosakot konkrēto ģeogrāfisko tirgu, ir šādi (11):

| — | attiecīgo produktu un pakalpojumu īpašības un raksturojums, |
| --- | --- |

—

attiecīgo produktu un pakalpojumu īpašības un raksturojums,

| — | šķēršļi ieiešanai tirgū, |
| --- | --- |

—

šķēršļi ieiešanai tirgū,

| — | patērētāju gaume (ieradumi), |
| --- | --- |

—

patērētāju gaume (ieradumi),

| — | ievērojamas tirgus daļas atšķirības vai būtiskas cenu atšķirības kaimiņu teritorijās, |
| --- | --- |

—

ievērojamas tirgus daļas atšķirības vai būtiskas cenu atšķirības kaimiņu teritorijās,

| — | transporta izmaksas. |
| --- | --- |

—

transporta izmaksas.

3.1.   Ņemot vērā iepriekš minēto, lūdzu, izskaidrojiet konkrētā produkta tirgus vai tirgu definīciju, kam, pēc jūsu domām, jābūt par pamatu Komisijas analīzei.

Atbildot, lūdzu, pamatojot savus pieņēmumus vai slēdzienus, tiem pievienojiet empīriskas liecības (12), un paskaidrojiet, kādā veidā ir ņemti vērā iepriekš norādītie faktori. Galvenais, norādiet šā pieprasījuma tieši vai netieši ietekmētos specifiskos ražojumus vai pakalpojumus un identificējiet jūsu tirgus definīcijā par aizvietojamiem uzskatāmo produktu kategorijas.

Tālākajos jautājumos šīs definīcijas tiek apzīmētas kā “konkrētie produktu tirgi”.

3.2.   Lūdzu, paskaidrojiet konkrēto ģeogrāfisko tirgu definīciju, kura, pēc jūsu domām, Komisijai būtu jāņem par pamatu savā analīzē. Atbildot, lūdzu, pamatojot savus pieņēmumus vai slēdzienus, tiem pievienojiet empīriskas liecības (13), un paskaidrojiet, kādā veidā ir ņemti vērā iepriekš norādītie faktori. Konkrēti, identificējiet ģeogrāfisko platību, kur šā pieprasījuma skartie subjekti darbojas konkrēto produktu tirgos, un, ja uzskatāt, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus sniedzas tālāk par vienas dalībvalsts robežām, lūdzu, pamatojiet to.

Tālāk jautājumos šīs definīcijas tiek sauktas “konkrētie ģeogrāfiskie tirgi”.

4.   4. iedaļa. Direktīvas 2014/25/ES III pielikumā minēto tiesību aktu piemērojamība

4.1.   Vai darbība, kuru skar šis pieprasījums, ir pakļauta vienam no Direktīvas 2014/25/ES III pielikumā minētajiem tiesību aktiem (14)? Ja ir, tad norādiet valsts tiesību aktus, kuros transponēti attiecīgie Savienības tiesību akti.

5.   5. iedaļa. Ziņas par konkrēto tirgu un piekļuvi minētajam tirgum

Kāda lai būtu atbilde 4.1. punktā, šī iedaļa ir jāaizpilda.

Daži punkti var neattiekties uz kādām darbībām vai konkrētā iesniedzēja faktisko situāciju – šādos gadījumos lūdzam uz to norādīt punktu pa punktam.

Iesniedzējs drīkst iesniegt arī ne vairāk kā tikai precīzu atsauci punktu pa punktam uz attiecīgām daļām Direktīvas 2014/25/ES 35. pantā norādītā neatkarīgas valsts iestādes, kuras kompetencē ir aplūkojamā darbība, pieņemtā paskaidrotā un pamatotā nostājā, kur analizēts aplūkojamais punkts.

5.1.   Lūdzu, paskaidrojiet, kādēļ uzskatāt, ka piekļuve konkrētajam tirgum nav ierobežota.

5.2.   Par katru konkrēto tirgu, par katru no trim pēdējiem finanšu gadiem (15) un par katru tālāk minēto teritoriju:

| a) | EEZ teritorija; |
| --- | --- |

a)

EEZ teritorija;

| b) | visa ES; |
| --- | --- |

b)

visa ES;

| c) | EBTA valstu teritorija kopumā; |
| --- | --- |

c)

EBTA valstu teritorija kopumā;

| d) | katra dalībvalsts un katra EBTA valsts, kur iesniedzējs veic kādu darbību; |
| --- | --- |

d)

katra dalībvalsts un katra EBTA valsts, kur iesniedzējs veic kādu darbību;

| e) | konkrētais ģeogrāfiskais tirgus (16), ja iesniedzējs uzskata, ka šis tirgus ir citāds, |
| --- | --- |

e)

konkrētais ģeogrāfiskais tirgus (16), ja iesniedzējs uzskata, ka šis tirgus ir citāds,

lūdzu, sniedziet 5.2.1.–5.2.9. punktā minētās ziņas:

| 5.2.1. | tirgus lieluma novērtējumu pārdošanas vērtībā (euro) un apjomā (vienības) (17), uzrādot šim nolūkam izmantoto aprēķina bāzi un avotus un pievienojot, ja tie ir pieejami, dokumentus, kas apstiprina aprēķinus; |
| --- | --- |

5.2.1.

tirgus lieluma novērtējumu pārdošanas vērtībā (euro) un apjomā (vienības) (17), uzrādot šim nolūkam izmantoto aprēķina bāzi un avotus un pievienojot, ja tie ir pieejami, dokumentus, kas apstiprina aprēķinus;

| 5.2.2. | realizētos produktus vērtībā un apjomā, kā arī iesniedzēja tirgus daļas vērtējumu; |
| --- | --- |

5.2.2.

realizētos produktus vērtībā un apjomā, kā arī iesniedzēja tirgus daļas vērtējumu;

| 5.2.3. | tirgus daļas aplēsi vērtībā (attiecīgā gadījumā – apjomā) par visiem konkurentiem (ieskaitot importētājus), kuriem ir vismaz 10 % no attiecīgā ģeogrāfiskā tirgus. Iesniedziet dokumentus, ja tādi pieejami, kas apstiprina šo tirgus daļu aprēķinus, un šo konkurentu vārdus, adresi, telefona un faksa numuru un piemērotu kontaktpersonu; |
| --- | --- |

5.2.3.

tirgus daļas aplēsi vērtībā (attiecīgā gadījumā – apjomā) par visiem konkurentiem (ieskaitot importētājus), kuriem ir vismaz 10 % no attiecīgā ģeogrāfiskā tirgus. Iesniedziet dokumentus, ja tādi pieejami, kas apstiprina šo tirgus daļu aprēķinus, un šo konkurentu vārdus, adresi, telefona un faksa numuru un piemērotu kontaktpersonu;

| 5.2.4. | importa EEZ teritorijā no ārienes kopvērtības, apjoma un avotu novērtējums, nosakot:






  a) | importa daļu, kura ir attiecināma uz iesniedzēju; |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

importa EEZ teritorijā no ārienes kopvērtības, apjoma un avotu novērtējums, nosakot:

a)

importa daļu, kura ir attiecināma uz iesniedzēju;

| b) | kādā apjomā traucēkļi šim importam ir kvotas, tarifi un netarifiski šķēršļi tirdzniecībai; un |
| --- | --- |

b)

kādā apjomā traucēkļi šim importam ir kvotas, tarifi un netarifiski šķēršļi tirdzniecībai; un

| c) | kādā mērā šo importu ietekmē transporta izmaksas un citas izmaksas; |
| --- | --- |

c)

kādā mērā šo importu ietekmē transporta izmaksas un citas izmaksas;

| 5.2.5. | kādā mērā traucēkļus tirdzniecībai starp valstīm EEZ teritorijā rada:






  a) | transporta izmaksas un citas izmaksas; un |
| --- | --- | --- |

5.2.5.

kādā mērā traucēkļus tirdzniecībai starp valstīm EEZ teritorijā rada:

a)

transporta izmaksas un citas izmaksas; un

| b) | citi netarifiski šķēršļi tirdzniecībai; |
| --- | --- |

b)

citi netarifiski šķēršļi tirdzniecībai;

| 5.2.6. | kādā veidā iesniedzējs ražo un pārdod ražojumus un pakalpojumus; piemēram, vai tos izgatavo uz vietas vai pārdod vietējos izplatīšanas tīklos; |
| --- | --- |

5.2.6.

kādā veidā iesniedzējs ražo un pārdod ražojumus un pakalpojumus; piemēram, vai tos izgatavo uz vietas vai pārdod vietējos izplatīšanas tīklos;

| 5.2.7. | iesniedzēja un konkurentu cenu līmeņa salīdzinājumu katrā dalībvalstī un EBTA valstī un tādu pašu cenu līmeņa salīdzinājumu starp ES, EBTA valstīm un citiem reģioniem, kur šie produkti tiek ražoti (piemēram, Austrumeiropa, ASV, Japāna vai cits attiecīgs reģions); |
| --- | --- |

5.2.7.

iesniedzēja un konkurentu cenu līmeņa salīdzinājumu katrā dalībvalstī un EBTA valstī un tādu pašu cenu līmeņa salīdzinājumu starp ES, EBTA valstīm un citiem reģioniem, kur šie produkti tiek ražoti (piemēram, Austrumeiropa, ASV, Japāna vai cits attiecīgs reģions);

| 5.2.8. | iesniedzēja vertikālās integrācijas raksturu un apmēru salīdzinājumā ar lielākajiem konkurentiem; |
| --- | --- |

5.2.8.

iesniedzēja vertikālās integrācijas raksturu un apmēru salīdzinājumā ar lielākajiem konkurentiem;

| 5.2.9. | ziņas par pieprasījuma iesniedzēja izdevumu struktūru (18). Norādiet arī aktīvus vai infrastruktūru, ko izmanto kopā ar citiem subjektiem vai vairāk nekā vienas Direktīvā 2014/25/ES aptvertas darbības veikšanai. Ja šādu aktīvu vai infrastruktūras izmantošana ir pakļauta īpašiem nosacījumiem, piemēram, universālā pakalpojumu pienākumiem vai īpašām tiesībām, lūdzu, norādiet tos. |
| --- | --- |

5.2.9.

ziņas par pieprasījuma iesniedzēja izdevumu struktūru (18). Norādiet arī aktīvus vai infrastruktūru, ko izmanto kopā ar citiem subjektiem vai vairāk nekā vienas Direktīvā 2014/25/ES aptvertas darbības veikšanai. Ja šādu aktīvu vai infrastruktūras izmantošana ir pakļauta īpašiem nosacījumiem, piemēram, universālā pakalpojumu pienākumiem vai īpašām tiesībām, lūdzu, norādiet tos.

5.3.   Lūdzu, sniedziet šādas ziņas:

5.3.1.   Vai pēdējo piecu gadu laikā ir bijusi nozīmīga ienākšana konkrēto produktu ģeogrāfiskajos tirgos (19)? Ja ir, iespēju robežās norādiet attiecīgā uzņēmuma nosaukumu, adresi, telefona un faksa numuru, kā arī piemērotu kontaktpersonu, un novērtējiet tā tirgus daļu tajā brīdī.

5.3.2.   Vai, pēc iesniedzēja domām, ir uzņēmumi (to vidū tie, kuri patlaban darbojas tikai tirgos, kas ir aiz ES vai EEZ robežām), kuri varētu ienākt tirgū? Ja ir, lūdzu, paskaidrojiet, kāpēc, un uzrādiet šo uzņēmumu nosaukumu, adresi, telefona un faksa numuru un piemērotu kontaktpersonu, un novērtējiet, kad šie uzņēmumi varētu ienākt tirgū.

5.3.3.   Aprakstiet, gan ģeogrāfiskā, gan produkta aspektā, faktorus, kuri šajā gadījumā iespaido ienākšanu konkrētajos tirgos. Te attiecīgi jāņem vērā šādi aspekti:

| a) | ienākšanas kopējās izmaksas (pētniecība un izstrāde, nepieciešamās izplatīšanas sistēmas, veicināšana, reklāma, pēcpārdošanas apkalpošana utt.), kas ir mērogā līdzvērtīgas ievērojama perspektīva konkurenta izmaksām, norādot šāda konkurenta tirgus daļu; |
| --- | --- |

a)

ienākšanas kopējās izmaksas (pētniecība un izstrāde, nepieciešamās izplatīšanas sistēmas, veicināšana, reklāma, pēcpārdošanas apkalpošana utt.), kas ir mērogā līdzvērtīgas ievērojama perspektīva konkurenta izmaksām, norādot šāda konkurenta tirgus daļu;

| b) | juridiskas vai normatīvas barjeras ieejai tirgū, piemēram, valsts iestāžu atļaujas vai pastāvoši standarti; |
| --- | --- |

b)

juridiskas vai normatīvas barjeras ieejai tirgū, piemēram, valsts iestāžu atļaujas vai pastāvoši standarti;

| c) | patentu, zinātības un citādu intelektuālā īpašuma tiesību radīti ierobežojumi šajos tirgos, kā arī ierobežojumi, kurus rada šo tiesību licencēšana; |
| --- | --- |

c)

patentu, zinātības un citādu intelektuālā īpašuma tiesību radīti ierobežojumi šajos tirgos, kā arī ierobežojumi, kurus rada šo tiesību licencēšana;

| d) | kādā mērā iesniedzējs konkrētajos tirgos ir patentu, zinātības un citu tiesību licenciāts vai licenciārs; |
| --- | --- |

d)

kādā mērā iesniedzējs konkrētajos tirgos ir patentu, zinātības un citu tiesību licenciāts vai licenciārs;

| e) | apjomradīta ietaupījuma nozīme produktu radīšanā konkrētajos tirgos; |
| --- | --- |

e)

apjomradīta ietaupījuma nozīme produktu radīšanā konkrētajos tirgos;

| f) | piekļuve resursiem, piemēram, izejvielu pieejamība. |
| --- | --- |

f)

piekļuve resursiem, piemēram, izejvielu pieejamība.

PĒTNIECĪBA UN IZSTRĀDE

5.3.4.   Raksturojiet pētniecības un izstrādes nozīmi konkrētajos tirgos darbojošās uzņēmuma spējā konkurēt ilgtermiņā. Paskaidrojiet, kāda rakstura pētniecību un izstrādi iesniedzējs veic konkrētajā tirgū.

Te attiecīgi ņemiet vērā šādus aspektus:

| a) | pētniecības un izstrādes (20) tendences un intensitāti šajos tirgos un pieprasītājam; |
| --- | --- |

a)

pētniecības un izstrādes (20) tendences un intensitāti šajos tirgos un pieprasītājam;

| b) | tehnoloģijas attīstību šajos tirgos atbilstošā laika posmā (sevišķi ražojumu un/vai pakalpojumu, ražošanas procesus, izplatīšanas sistēmu attīstību utt.); |
| --- | --- |

b)

tehnoloģijas attīstību šajos tirgos atbilstošā laika posmā (sevišķi ražojumu un/vai pakalpojumu, ražošanas procesus, izplatīšanas sistēmu attīstību utt.);

| c) | galvenos jaunievedumus šajos tirgos, un uzņēmumus, kuri tos ieveduši; |
| --- | --- |

c)

galvenos jaunievedumus šajos tirgos, un uzņēmumus, kuri tos ieveduši;

| d) | inovācijas ciklu šajos tirgos un cikla fāzi, kurā ir iesniedzējs. |
| --- | --- |

d)

inovācijas ciklu šajos tirgos un cikla fāzi, kurā ir iesniedzējs.

SADARBĪBAS LĪGUMI

5.3.5.   Kādā mērā pastāv sadarbības līgumi (horizontālie vai vertikālie) konkrētajos tirgos?

5.3.6.   Sniedziet sīkas ziņas par iesniedzēja noslēgtajiem galvenajiem sadarbības līgumiem konkrētajā tirgū, piemēram, par pētniecību un izstrādi, licencēšanu, kopīgu ražošanu, specializāciju, izplatīšanu, ilglaicīgu apgādi un informācijas apmaiņu.

6.   6. iedaļa. Pakļautība konkurencei

Daži punkti var neattiekties uz kādām darbībām vai konkrētā iesniedzēja faktisko situāciju – tādos gadījumos lūdzam to norādīt punktu pa punktam.

Iesniedzējs drīkst iesniegt arī ne vairāk kā tikai precīzu atsauci punktu pa punktam uz attiecīgām daļām Direktīvas 2014/25/ES 35. pantā norādītā neatkarīgas valsts iestādes, kuras kompetencē ir aplūkojamā darbība, pieņemtā paskaidrotā un pamatotā nostājā, kur analizēts aplūkojamais punkts.

Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 2. punktu, lai noteiktu, vai darbība ir tieši pakļauta konkurencei, ir jābalstās uz kritērijiem, kas atbilst LESD noteikumiem par konkurenci, kā minēto ražojumu vai pakalpojumu īpašības, alternatīvu ražojumu vai pakalpojumu esība, cenas, faktiska vai potenciāla minēto ražojumu vai pakalpojumu piegādātāja klātbūtne.

6.1.   Paskaidrojiet, kādu iemeslu dēļ uzskatāt, ka šā pieprasījuma aptvertā darbība ir pilnībā pakļauta konkurencei konkrētajā produktu tirgū konkrētajos ģeogrāfiskajos tirgos. Sniedziet šādas ziņas:

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI KONKRĒTAJĀ TIRGŪ

6.1.1.   Norādiet iesniedzēja piecus lielākos neatkarīgos piegādātājus (21), kā arī katra piegādātāja dalības apjomu iesniedzēja pirkumos (izejvielas vai preces, ko izmanto konkrēto produktu ražošanai). Uzrādiet šo piegādātāju vārdus, adreses, telefona un faksa numurus un piemērotu kontaktpersonu.

Lūdzu, uzrādiet arī ar iesniedzēju saistītos uzņēmumus, kā arī katra uzņēmuma dalības apjomu iesniedzēja pirkumos (izejvielas vai preces, ko izmanto konkrēto produktu ražošanai). Uzrādiet šo uzņēmumu nosaukumus, adreses, telefona un faksa numurus un piemērotu kontaktpersonu.

PIEDĀVĀJUMA STRUKTŪRA KONKRĒTAJOS TIRGOS

6.1.2.   Aprakstiet izplatīšanas kanālus un pēcpārdošanas apkalpošanas tīklus, kuri pastāv konkrētajos tirgos. Te attiecīgi ņemiet vērā šādus aspektus:

| a) | esošās izplatīšanas sistēmas un to nozīme šajos tirgos. Kādā mērā piegādi nodrošina trešas personas vai ar iesniedzēju saistīti uzņēmumi? |
| --- | --- |

a)

esošās izplatīšanas sistēmas un to nozīme šajos tirgos. Kādā mērā piegādi nodrošina trešas personas vai ar iesniedzēju saistīti uzņēmumi?

| b) | esošie pēcpārdošanas apkalpošanas tīkli (piemēram, apkopes un remonta) un to nozīme šajos tirgos. Kādā mērā šo apkalpošanu veic trešas personas vai ar iesniedzēju saistītie uzņēmumi? |
| --- | --- |

b)

esošie pēcpārdošanas apkalpošanas tīkli (piemēram, apkopes un remonta) un to nozīme šajos tirgos. Kādā mērā šo apkalpošanu veic trešas personas vai ar iesniedzēju saistītie uzņēmumi?

6.1.3.   Attiecīgā gadījumā novērtējiet pēdējo trīs gadu vispārīgās jaudas (veiktspēju) ES un EBTA līmenī. Kādas šajā laikposmā bija iesniedzēja jaudas, un kādā apmērā tās tika izmantotas?

6.1.4.   Lūdzu, izsakiet visus pārējos piedāvājuma puses apsvērumus, ko uzskatāt par būtiskiem.

PIEPRASĪJUMA STRUKTŪRA KONKRĒTAJOS TIRGOS

6.1.5.   Lūdzu, norādiet piecus galvenos neatkarīgos iesniedzēja klientus konkrētajā tirgū, kā arī katra klienta dalības apjomu iesniedzēja konkrēto produktu realizācijas kopējā apjomā. Uzrādiet katra klienta vārdu (nosaukumu), adresi, tālruņa un faksa numuru un piemērotu kontaktpersonu.

6.1.6.   Raksturojiet pieprasījuma struktūru šādos aspektos:

| a) | dažādas tirgus fāzes, piemēram, uzsākums, izvērse, briedums un sarukums, kā arī prognozējamais pieprasījuma pieauguma temps; |
| --- | --- |

a)

dažādas tirgus fāzes, piemēram, uzsākums, izvērse, briedums un sarukums, kā arī prognozējamais pieprasījuma pieauguma temps;

| b) | klientu ieradumu nozīme: uzticība markai, produktu daudzveidība un pilnīgs sortiments; |
| --- | --- |

b)

klientu ieradumu nozīme: uzticība markai, produktu daudzveidība un pilnīgs sortiments;

| c) | pieprasījuma sablīvētības vai izkliedētības pakāpe; |
| --- | --- |

c)

pieprasījuma sablīvētības vai izkliedētības pakāpe;

| d) | klientu iedalījums atšķirīgās grupās, ar katras grupas “tipiskā klienta” aprakstu; |
| --- | --- |

d)

klientu iedalījums atšķirīgās grupās, ar katras grupas “tipiskā klienta” aprakstu;

| e) | ekskluzīvās izplatīšanas līgumu un citu ilgtermiņa līgumu nozīme; |
| --- | --- |

e)

ekskluzīvās izplatīšanas līgumu un citu ilgtermiņa līgumu nozīme;

| f) | cik svarīga daļa pieprasījumā ir līgumslēdzējas iestādes, valsts uzņēmumi vai tamlīdzīgas struktūras. |
| --- | --- |

f)

cik svarīga daļa pieprasījumā ir līgumslēdzējas iestādes, valsts uzņēmumi vai tamlīdzīgas struktūras.

6.1.7.   Sniedziet patērētāju aktivitātes novērtējumu pēdējo piecu gadu laikā piegādātāja maiņas vai līguma noteikumu maiņas ziņā. Norādiet arī izmantotos avotus un iesniedziet nepieciešamos dokumentus, kas apstiprina novērtējumus, ja tādi ir pieejami.

---

(1)  Direktīvas 2014/25/ES 29. panta 1. punktā “saistīts uzņēmums” ir “uzņēmums, kura gada pārskatus konsolidē ar līgumslēdzēja gada pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvas 2013/34/ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.), prasībām”. 29. panta 2. punktā turklāt teikts: “Ja līgumslēdzējiem nepiemēro Direktīvu 2013/34/ES, “saistīts uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums:

| a) | pār kuru līgumslēdzējam var būt tieša vai netieša dominējoša ietekme; vai |
| --- | --- |

a)

pār kuru līgumslēdzējam var būt tieša vai netieša dominējoša ietekme; vai

| b) | kam var būt dominējoša ietekme pār līgumslēdzēju; vai |
| --- | --- |

b)

kam var būt dominējoša ietekme pār līgumslēdzēju; vai

| c) | kas kopā ar līgumslēdzēju ir pakļauts cita uzņēmuma dominējošai ietekmei atbilstīgi īpašumtiesībām, finansiālajai līdzdalībai vai noteikumiem, kas tam piemērojami.” |
| --- | --- |

c)

kas kopā ar līgumslēdzēju ir pakļauts cita uzņēmuma dominējošai ietekmei atbilstīgi īpašumtiesībām, finansiālajai līdzdalībai vai noteikumiem, kas tam piemērojami.”

(2)  Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 3. pantu “
  “līgumslēdzējas iestādes” ir valsts, reģionālās vai vietējās iestādes, publisko tiesību subjekti, vai vienas vai vairāku šādu iestāžu vai viena vai vairāku šādu publisko tiesību subjektu veidotas apvienības.

“Publisko tiesību subjekti” ir struktūras, kurām piemīt visi turpmāk minētie raksturlielumi:

| a) | tās ir nodibinātas ar konkrētu mērķi apmierināt vispārējas vajadzības, kurām nav rūpnieciska vai komerciāla rakstura; |
| --- | --- |

a)

tās ir nodibinātas ar konkrētu mērķi apmierināt vispārējas vajadzības, kurām nav rūpnieciska vai komerciāla rakstura;

| b) | tām ir juridiskas personas statuss; un |
| --- | --- |

b)

tām ir juridiskas personas statuss; un

| c) | tās galvenokārt finansē valsts, reģionālās vai vietējās iestādes vai citi publisko tiesību subjekti; vai to pārvaldību uzrauga minētās iestādes vai struktūras; vai to vadībā, valdē vai uzraudzības padomē vairāk nekā pusi locekļu ieceļ valsts, reģionālās vai vietējās iestādes vai citi publisko tiesību subjekti.” |
| --- | --- |

c)

tās galvenokārt finansē valsts, reģionālās vai vietējās iestādes vai citi publisko tiesību subjekti; vai to pārvaldību uzrauga minētās iestādes vai struktūras; vai to vadībā, valdē vai uzraudzības padomē vairāk nekā pusi locekļu ieceļ valsts, reģionālās vai vietējās iestādes vai citi publisko tiesību subjekti.”

(3)  Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 4. panta 2. punktu “
  “Publisks uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums, kurā līgumslēdzējām iestādēm var būt tieša vai netieša dominējoša ietekme atbilstoši to īpašuma tiesībām uz minēto uzņēmumu, finansiālajai līdzdalībai minētajā uzņēmumā vai noteikumiem, kas piemērojami minētajam uzņēmumam.

Uzskata, ka kādā no turpmākajiem gadījumiem līgumslēdzējām iestādēm ir dominējoša ietekme, ja minētās iestādes tieši vai netieši:

| a) | ir attiecīgā uzņēmuma parakstītā kapitāla lielākās daļas turētāja; |
| --- | --- |

a)

ir attiecīgā uzņēmuma parakstītā kapitāla lielākās daļas turētāja;

| b) | kontrolē balsu vairākumu saistībā ar uzņēmuma emitētajām akcijām; |
| --- | --- |

b)

kontrolē balsu vairākumu saistībā ar uzņēmuma emitētajām akcijām;

| c) | var iecelt vairāk nekā pusi no šā uzņēmuma vadības, valdes vai uzraudzības struktūru locekļiem.” |
| --- | --- |

c)

var iecelt vairāk nekā pusi no šā uzņēmuma vadības, valdes vai uzraudzības struktūru locekļiem.”

(4)  Sk. 3. iedaļu.

(5)  Attiecīgās darbības un nozares var apkopot šādi:

elektroenerģija (ražošana, pārvade, sadale); gāze (ražošana, transports, sadale); siltums (ražošana, transports, sadale); ogļūdeņraži (ieguve); akmeņogles un cits cietais kurināmais (izpēte un ieguve); dzeramais ūdens (ieguve, transports, sadale); pilsētas transports (autobuss, metro u. tml.); dzelzceļi (pasažieru un preču pārvadājumi); infrastruktūras pieejamības nodrošināšana un faktisko transporta pakalpojumu pārvaldība/darbība); ostas (jūras ostas vai iekšējās ostas, nodrošināmā infrastruktūra un infrastruktūras pārvaldība/ekspluatācija); lidostas (infrastruktūras pieejamības nodrošināšana un infrastruktūras pārvaldība/ekspluatācija); pasta pakalpojumi. Aptverto darbību precīzas definīcijas sk. Direktīvas 2014/25/ES 7.–14. pantā.

(6)  
  “Šī direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no 8.–14. pantā minētajām darbībām, ja dalībvalsts vai līgumslēdzēji, kas saskaņā ar 35. pantu ir iesnieguši pieprasījumu, var pierādīt, ka dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota; tāpat direktīva neattiecas uz metu konkursiem, ko organizē, lai veiktu minētās darbības attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā. ...”

(7)  Piemērs varētu būt elektroenerģijas ražošana tikai ar tradicionāliem līdzekļiem, kas ir daļa no plašākas elektroenerģijas nozares.

(8)  Attiecīgā gadījumā norādiet arī, vai produkti ir viegli aizvietojami; pilnīgi aizvietojami; nepilnīgi aizvietojami vai daļēji aizvietojami.

Jebkuram noteiktam produktam (šajā definīcijā “produkts” attiecas uz ražojumiem vai pakalpojumiem) ir aizvietotāju klāsts. Tas aptver visus aizvietotājus, kurus varam paredzēt noteiktajam produktam, proti, visus produktus, kuri lielākā vai mazākā mērā atbildīs patērētāja prasībām. Aizvietotāju klāsts ir no ļoti tuviem (vai pilnīgiem) aizvietotājiem (produkti, ko patērētāji nekavējoties pirks, piemēram, noteiktā produkta cenas niecīgas paaugstināšanās gadījumā) līdz ļoti attāliem (vai nepilnīgiem) aizvietotājiem (produkti, ko patērētāji pirks tikai tad, ja minētā produkta cena krasi paaugstināsies).

Definējot konkrēto tirgu, Komisija ņem vērā tikai tos produktus, ar kuriem ir viegli aizvietot noteiktos produktus. Viegli aizvietojami produkti ir tādi, kurus patērētāji pirktu mērenas, bet jūtamas konkrētā produkta cenas paaugstināšanās gadījumā (piem., par 5 %). Tādējādi Komisija var novērtēt konkurences situāciju tāda konkrēta tirgus kontekstā, kas aptver visus produktus, kurus noteikto produktu patērētāji iegādātos.

Tas gan nenozīmē, ka Komisija neņem vērā attiecīgo uzņēmumu konkurējošās uzvedības ierobežojumus, ko izraisa nepilnīgu aizvietotāju esība (to, kurus patērētāji nepirktu konkrētā produkta cenas mērenas, bet jūtamas paaugstināšanās gadījumā (piem., par 5 %)). Šī ietekme ir jāņem vērā, kad tirgus ir definēts un tirgus daļa izteikta skaitliski.

Tāpēc ir svarīgi, lai Komisijas rīcībā būtu ziņas gan par produktiem, ar kuriem var viegli aizvietot noteiktos produktus, gan par mazāk derīgiem aizvietotājiem. [Pilnīga aizvietotāja piemērs pieprasījuma pusē: no oglēm ražota un no atjaunīgiem resursiem ražota elektroenerģija].

Par daļējiem aizvietotājiem uzskata ražojumus un pakalpojumus, kuri viens otru var aizvietot tikai noteiktā ģeogrāfiskā teritorijā, tikai kādā gada laikā vai tikai dažos lietojumos. [Piemērs: valsts līmenī pasažieru pārvadājumos dzelzceļš, metro, tramvajs un autobuss savā starpā būtu tikai daļēji aizvietojami, jo šie transporta veidi pastāv līdzās tikai noteiktā ģeogrāfiskā platībā. Tomēr šajā platībā tos varētu uzskatīt par pilnīgiem aizvietotājiem.]

(9)  Šis uzskaitījums nav pilnīgs – iesniedzējs var atsaukties uz citiem faktoriem.

(10)  Sk. Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 2. punkta otro daļu.

(11)  Šis uzskaitījums nav pilnīgs – iesniedzējs var atsaukties uz citiem faktoriem.

(12)  T. i., fakti un liecības, ko var neatkarīgi pārbaudīt. Visām analīzēm jābūt neatkarīgi atkārtojamām. Sniedzot pierādījumus, kas izriet no empīriskas analīzes, pieteikuma iesniedzējam noteikti jāuzrāda avoti, neapstrādātie dati un visas detaļas par konkrētiem tehniskiem pasākumiem, kas veikti, lai nonāktu pie galīgajiem secinājumiem.

(13)  T. i., fakti un liecības, ko var neatkarīgi pārbaudīt. Visām analīzēm jābūt neatkarīgi atkārtojamām. Konkrēti, sniedzot pierādījumus, kas izriet no empīriskas analīzes, pieteikuma iesniedzējam jāuzrāda avoti, neapstrādātie dati un visas detaļas par konkrētiem tehniskiem pasākumiem, kas veikti, lai nonāktu pie galīgajiem secinājumiem.

(14)  III pielikums ir šāds:

| “A. | Gāzes vai siltuma pārvade vai sadale
  Direktīva 2009/73/EK |
| --- | --- |

“A.

Gāzes vai siltuma pārvade vai sadale

Direktīva 2009/73/EK

| B. | Elektroenerģijas ražošana, pārvade vai sadale
  Direktīva 2009/72/EK |
| --- | --- |

B.

Elektroenerģijas ražošana, pārvade vai sadale

Direktīva 2009/72/EK

| C. | Dzeramā ūdens sagatavošana, pārvade vai sadale
  (Ieraksta nav) |
| --- | --- |

C.

Dzeramā ūdens sagatavošana, pārvade vai sadale

(Ieraksta nav)

| D. | Līgumslēdzēji, kas darbojas dzelzceļa transporta pakalpojumu jomā
  Dzelzceļa kravu pārvadājumi
  Direktīva 2012/34/ES
  Starptautiskie dzelzceļa pasažieru pārvadājumi
  Direktīva 2012/34/ES
  Pasažieru iekšzemes dzelzceļa pārvadājumi
  (Ieraksta nav) |
| --- | --- |

D.

Līgumslēdzēji, kas darbojas dzelzceļa transporta pakalpojumu jomā

Dzelzceļa kravu pārvadājumi

Direktīva 2012/34/ES

Starptautiskie dzelzceļa pasažieru pārvadājumi

Direktīva 2012/34/ES

Pasažieru iekšzemes dzelzceļa pārvadājumi

(Ieraksta nav)

| E. | Līgumslēdzēji, kas darbojas pilsētu dzelzceļa, tramvaju, trolejbusu vai autobusu transporta pakalpojumu jomā
  (Ieraksta nav) |
| --- | --- |

E.

Līgumslēdzēji, kas darbojas pilsētu dzelzceļa, tramvaju, trolejbusu vai autobusu transporta pakalpojumu jomā

(Ieraksta nav)

| F. | Līgumslēdzēji, kas darbojas pasta pakalpojumu jomā
  Direktīva 97/67/EK |
| --- | --- |

F.

Līgumslēdzēji, kas darbojas pasta pakalpojumu jomā

Direktīva 97/67/EK

| G. | Naftas vai gāzes ieguve
  Direktīva 94/22/EK |
| --- | --- |

G.

Naftas vai gāzes ieguve

Direktīva 94/22/EK

| H. | Akmeņogļu vai cita veida cietā kurināmā izpēte un ieguve
  (Ieraksta nav) |
| --- | --- |

H.

Akmeņogļu vai cita veida cietā kurināmā izpēte un ieguve

(Ieraksta nav)

| I. | Līgumslēdzēji, kas darbojas jūras ostu vai iekšējo ostu, vai citu termināļu pakalpojumu jomā
  (Ieraksta nav) |
| --- | --- |

I.

Līgumslēdzēji, kas darbojas jūras ostu vai iekšējo ostu, vai citu termināļu pakalpojumu jomā

(Ieraksta nav)

| J. | Līgumslēdzēji, kas darbojas lidostu pakalpojumu jomā
  (Ieraksta nav)”. |
| --- | --- |

J.

Līgumslēdzēji, kas darbojas lidostu pakalpojumu jomā

(Ieraksta nav)”.

(15)  5.2.1. un 5.2.2. punktā prasītās ziņas ir jāiesniedz par visām teritorijām, kuras ir minētas a), b), c), d) un e) punktā.

(16)  Sk. 3. iedaļu.

(17)  Tirgus vērtībai un apjomam attiecīgajās ģeogrāfiskajās teritorijās ir jāatbilst produkcijas apjomam, pieskaitot importu un atņemot eksportu.

(18)  Attiecīgā gadījumā te ņem vērā sinerģijas, kas var rasties (piemēram, ja kopīgi ražo dažādus produktus vai no jauna izmanto blakusproduktus), izsakot skaitļos to apmēru. Turklāt, ja vien iespējams, iekļauj aplēsi par iesniedzēja stāvokli tirgū izmaksu efektivitātes izteiksmē (piemēram, iesniedzēja izdevumu struktūru salīdzinot ar kādu no tuvākajiem konkurentiem un/vai ar tiem, kuri darbojas attiecīgajā nozarē vai sektorā).

(19)  Sk. 3. iedaļu.

(20)  Pētniecības un izstrādes intensitāti izsaka pētniecības un izstrādes izmaksu attiecība pret apgrozījumu.

(21)  Neatkarīgie piegādātāji ir piegādātāji, kuri nav ar iesniedzēju saistīti uzņēmumi. Saistīto uzņēmumu definīciju sk. 1.1. punkta 1. piezīmē.

---

II PIELIKUMS

PIEPRASĪJUMOS PAR DIREKTĪVAS 2014/25/ES 34. PANTA PIEMĒROJAMĪBU IEKĻAUJAMĀS ZIŅAS

A.   Piekļuvi tirgum neuzskata par ierobežotu saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 3. punkta pirmo daļu

[Dalībvalsts/Līgumslēdzēja subjekta (1)] pieprasījums

[...] Komisija saņēma pieprasījumu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (2) 35. pantam. Nākamā darba diena pēc pieprasījuma saņemšanas ir [...].

Šis [attiecīgās dalībvalsts / attiecīgā līgumslēdzēja subjekta nosaukums] (3) pieprasījums attiecas uz [īsi uzrāda attiecīgo nozari vai darbību] [minētajā valstī / uzrāda attiecīgo dalībvalsti]. Direktīvas 2014/25/ES 34. pants nosaka: “Šī direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no 8.–14. pantā minētajām darbībām, ja dalībvalsts vai līgumslēdzēji, kas saskaņā ar 35. pantu ir iesnieguši pieprasījumu, var pierādīt, ka dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota; direktīva neattiecas arī uz metu konkursiem, ko organizē, lai veiktu minētās darbības attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā.” Tiešas pakļautības konkurencei novērtēšana, ko iespējams veikt Direktīvas 2014/25/ES kontekstā, neskar konkurences tiesību pilnvērtīgu piemērošanu.

Komisijai ir dotas [90 (4)/105 (5)] (6) darba dienas, sākot no iepriekš minētās, kurās pieņemt lēmumu par šo pieprasījumu. Tātad termiņš notek [...].

Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 5. punktu jauni pieprasījumi par [īsi uzrāda attiecīgo nozari vai darbību] [uzrāda attiecīgo dalībvalsti], kurus iesniedz pirms šim pieprasījumam atvēlētā termiņa beigām, nav uzskatāmi par jaunām procedūrām un ir izskatāmi sakarā ar šo pieprasījumu.

B.   Uz Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 3. punkta pirmās daļas pamata nevar pieņemt, ka tirgus ir brīvi pieejams

[Dalībvalsts/Līgumslēdzēja subjekta (7)] pieprasījums

[...] Komisija saņēma pieprasījumu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (8) 35. pantam. Nākamā darba diena pēc pieprasījuma saņemšanas ir [...].

Šis [attiecīgās dalībvalsts/attiecīgā līgumslēdzēja subjekta nosaukums] (9) pieprasījums attiecas uz [īsi uzrāda attiecīgo nozari vai darbību] [minētajā valstī/uzrāda attiecīgo dalībvalsti]. Direktīvas 2014/25/ES 34. pants nosaka: “Šī direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no 8.–14. pantā minētajām darbībām, ja dalībvalsts vai līgumslēdzēji, kas saskaņā ar 35. pantu ir iesnieguši pieprasījumu, var pierādīt, ka dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota; tāpat direktīva neattiecas uz metu konkursiem, ko organizē, lai veiktu minētās darbības attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā.” Tiešas pakļautības konkurencei novērtēšana, ko iespējams veikt Direktīvas 2014/25/ES kontekstā, neskar konkurences tiesību pilnvērtīgu piemērošanu.

Komisijai ir dotas [130 (10)/145 (11)] (12) darba dienas, sākot no iepriekš minētās, kurās pieņemt lēmumu par šo pieprasījumu. Tātad termiņš notek [...].

Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 5. punktu jauni pieprasījumi par [īsi uzrāda attiecīgo nozari vai darbību] [uzrāda attiecīgo dalībvalsti], kurus iesniedz pirms šim pieprasījumam atvēlētā termiņa beigām, nav uzskatāmi par jaunām procedūrām un ir izskatāmi sakarā ar šo pieprasījumu.

---

(1)  Lieko svītro.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvas 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

(3)  Lieko svītro.

(4)  Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punkta a) apakšpunktu.

(5)  Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punkta a) apakšpunktu kopā ar minētā 1. punkta otro daļu.

(6)  Lieko svītro: 105 darba dienas būs spēkā, ja pieprasījumam nebūs pievienota paskaidrota un pamatota nostāja, ko pieņēmusi neatkarīga valsts iestāde, kuras kompetencē ir attiecīgā darbība, un kur rūpīgi analizēts, ar kādiem nosacījumiem 34. panta 1. punktu varētu piemērot attiecīgajai darbībai.

(7)  Lieko svītro.

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

(9)  Lieko svītro.

(10)  Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu.

(11)  Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu kopā ar minētā 1. punkta otro daļu.

(12)  Lieko svītro: 145 darba dienas būs spēkā, ja pieprasījumam nebūs pievienota paskaidrota un pamatota nostāja, ko pieņēmusi neatkarīga valsts iestāde, kuras kompetencē ir attiecīgā darbība, un kur rūpīgi analizēts, ar kādiem nosacījumiem 34. panta 1. punktu varētu piemērot attiecīgajai darbībai.

---

III PIELIKUMS

INFORMĀCIJA, KAS IEKĻAUJAMA PAZIŅOJUMOS PAR PIEPRASĪJUMIEM SAKARĀ AR DIREKTĪVAS 2014/25/ES 34. PANTA PIEMĒROJAMĪBU – ĪSTENOŠANAS AKTU PIEŅEMŠANAS TERMIŅU PAGARINĀŠANA VAI PĀRTRAUKŠANA VAI PIEPRASĪJUMA ATSAUKŠANA

A.   Īstenošanas aktu pieņemšanas termiņa pagarināšana

[Dalībvalsts/Līgumslēdzēja subjekta (1)] pieprasījums – termiņa pagarināšana

[...] Komisija saņēma pieprasījumu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (2) 35. pantam.

Šis [attiecīgās dalībvalsts/attiecīgā līgumslēdzēja subjekta nosaukums] (3) pieprasījums attiecas uz [īsi uzrāda attiecīgo nozari vai darbību] [minētajā valstī/uzrāda attiecīgo dalībvalsti]. Attiecīgais paziņojums tika publicēts ESOV [...] C Nr. [...] [...]. lappusē. [Sākuma/Pārceltais] (4) termiņš bija [...].

Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punkta ceturto daļu Komisija termiņu var pagarināt ar attiecīgā atbrīvojuma pieprasītāju piekrišanu. Pagarināšanas iemesls īsi] dēļ ar [attiecīgās dalībvalsts/attiecīgā līgumslēdzēja subjekta nosaukums] (5) piekrišanu Komisijai lēmuma pieņemšanai par šo pieprasījumu atvēlētais termiņš ar šo tiek pagarināts par [...] darba dienām.

Tādēļ galīgais termiņš beidzas [...].

B.   Īstenošanas aktu pieņemšanas perioda pārtraukšana

[...] Komisija saņēma pieprasījumu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (6) 35. pantam. Pirmā darba diena pēc pieprasījuma saņemšanas bija [...], un sākotnējais termiņš Komisijas lēmuma pieņemšanai par šo pieprasījumu bija [90/105/130/145] (7) darba dienas.

Šis [attiecīgās dalībvalsts/attiecīgā līgumslēdzēja subjekta nosaukums] (8) pieprasījums attiecas uz [īsi uzrāda attiecīgo nozari vai darbību] [minētajā valstī/uzrāda attiecīgo dalībvalsti]. Attiecīgais paziņojums tika publicēts ESOV [...] C Nr. [...] [...]. lappusē. [Sākuma/Pārceltais] (9) termiņš bija [...].

Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 2. punktu Komisija var prasīt, lai attiecīgā dalībvalsts vai attiecīgais līgumslēdzējs subjekts, vai kompetentā neatkarīgā valsts iestāde, vai cita kompetenta valsts iestāde piemērotā termiņā sniedz visas nepieciešamās ziņas vai papildina vai precizē jau sniegtās. [...] Komisija lūdza [...] papildu ziņas iesniegt līdz [...].

Nokavētu vai nepilnīgu atbilžu gadījumā (10) sākotnējo termiņu pārtrauc uz laiku no informācijas pieprasījumā noteiktā termiņa beigām līdz pilnīgas un pareizas informācijas saņemšanai.

Tādēļ galīgais termiņš notek [... (11)] darba dienas pēc pilnīgas un pareizas informācijas saņemšanas.

C.   Īstenošanas aktu pieņemšanas perioda pārtraukuma beigas

[...] Komisija saņēma pieprasījumu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (12) 35. pantam.

Šis [attiecīgās dalībvalsts/attiecīgā līgumslēdzēja subjekta nosaukums] (13) pieprasījums attiecas uz [īsi uzrāda attiecīgo nozari vai darbību] [minētajā valstī/uzrāda attiecīgo dalībvalsti]. Attiecīgais paziņojums tika publicēts ESOV [...] C Nr. [...] [...]. lappusē.

[...] Komisija lūdza [...] papildu ziņas iesniegt līdz [...]. Kā norādīts ESOV [...] C Nr. [...] [...]. lappusē publicētajā paziņojumā, galīgais termiņš tika pagarināts par [...] darba dienām pēc pilnīgas un pareizas informācijas saņemšanas. Pilnīga un pareiza informācija tika saņemta [...].

Tādēļ galīgais termiņš notek [...].

D.   Pieprasījuma par Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību atsaukšana

[...] Komisija saņēma pieprasījumu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (14) 35. pantam.

Šis [attiecīgās dalībvalsts/attiecīgā līgumslēdzēja subjekta nosaukums] (15) pieprasījums attiecas uz [īsi uzrāda attiecīgo nozari vai darbību] [minētajā valstī/uzrāda attiecīgo dalībvalsti]. Attiecīgais paziņojums tika publicēts ESOV [...] C Nr. [...] [...]. lappusē. [Sākotnējais/Pārceltais] (16) termiņš bija [...].

[...] iesniedzējs pieprasījumu atsauca, aiz kam pieprasījums uzskatāms par spēkā neesošu. Tādēļ nav jēgas lemt, vai Direktīvas 2014/25/ES 34. pants attiecas uz attiecas uz [īsi uzrāda attiecīgo nozari vai darbību] [minētajā valstī/uzrāda attiecīgo dalībvalsti]. Tāpēc Direktīvu 2014/25/ES turpina saskaņā ar tās noteikumiem piemērot gadījumos, kad līgumslēdzēji subjekti piešķir līgumslēgšanas tiesības [īsa norāde uz attiecīgo nozari vai darbību] veikšanai [uzrāda attiecīgo dalībvalsti] un kad tie rīko metu konkursus šās darbības veikšanai minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

---

(1)  Lieko svītro.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

(3)  Lieko svītro.

(4)  Lieko svītro.

(5)  Lieko svītro.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

(7)  Lieko svītro.

(8)  Lieko svītro.

(9)  Lieko svītro.

(10)  Sk. minētā IV pielikuma 2. punkta otro teikumu.

(11)  No sākotnējā atvēlēto darba dienu skaita atņem darba dienu skaitu no pirmās darba dienas pēc atbrīvojuma pieprasījuma saņemšanas līdz papildu ziņu iesniegšanas termiņa beigām.

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

(13)  Lieko svītro.

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

(15)  Lieko svītro.

(16)  Lieko svītro.

---

IV PIELIKUMS

INFORMĀCIJA, KAS IEKĻAUJAMA PAZIŅOJUMOS PAR PIEPRASĪJUMIEM PAR DIREKTĪVAS 2014/25/ES 34. PANTA PIEMĒROJAMĪBU – DIREKTĪVAS 34. PANTA 1. PUNKTA PIEMĒROJAMĪBA GADĪJUMĀ, KAD NOLIKTAJĀ TERMIŅĀ ĪSTENOŠANAS AKTS NAV PIEŅEMTS

[Dalībvalsts/Līgumslēdzēja subjekta (1)] pieprasījums

[...] Komisija saņēma pieprasījumu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (2) 35. pantam.

Šis [attiecīgās dalībvalsts/attiecīgā līgumslēdzēja subjekta nosaukums] (3) pieprasījums attiecas uz [īsi uzrāda attiecīgo nozari vai darbību] [minētajā valstī/uzrāda attiecīgo dalībvalsti]. Attiecīgais paziņojums tika publicēts ESOV [...] C Nr. [...] [...]. lappusē. [Sākuma/Pārceltais] (4) termiņš bija [...].

Tā kā [...] pagāja lēmuma pieņemšanai atvēlētais laiks, taču lēmums nav pieņemts, tiek uzskatīts, ka ir piemērojams 34. panta 1. punkts. Līdz ar to Direktīvas 2014/25/ES noteikumi neattiecas ne uz līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu [īsa norāde uz attiecīgo nozari vai darbību] veikšanai [uzrāda attiecīgo dalībvalsti], ne metu konkursiem, ko rīko šās darbības veikšanai minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

---

(1)  Lieko svītro.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

(3)  Lieko svītro.

(4)  Lieko svītro.

---