# Eiropas Savienības L 253/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 253 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 17. septembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 253

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 17. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1672 (2016. gada 16. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1673 (2016. gada 16. septembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 | 4 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1674 (2016. gada 15. septembris), ar ko elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegādi Vācijā atbrīvo no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES piemērošanas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 5779)

   (
  1
  ) | 6 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1672 (2016. gada 16. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1673 (2016. gada 16. septembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078

4

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1674 (2016. gada 15. septembris), ar ko elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegādi Vācijā atbrīvo no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES piemērošanas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 5779)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 5779)

1

6

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 17.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1672

(2016. gada 16. septembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 16. septembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 175,1 |
| ZZ | 175,1 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0709 93 10 | TR | 135,1 |
| ZZ | 135,1 |
| 0805 50 10 | AR | 115,8 |
| CL | 133,1 |
| MA | 81,7 |
| TR | 123,0 |
| UY | 112,8 |
| ZA | 136,5 |
| ZZ | 117,2 |
| 0806 10 10 | EG | 265,2 |
| TR | 133,2 |
| ZZ | 199,2 |
| 0808 10 80 | AR | 117,5 |
| BR | 97,9 |
| CL | 132,7 |
| NZ | 124,7 |
| US | 141,5 |
| ZA | 102,6 |
| ZZ | 119,5 |
| 0808 30 90 | AR | 168,5 |
| CL | 110,0 |
| TR | 139,0 |
| ZA | 124,8 |
| ZZ | 135,6 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 126,9 |
| ZZ | 126,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

175,1

ZZ

175,1

0707 00 05

TR

116,3

ZZ

116,3

0709 93 10

TR

135,1

ZZ

135,1

0805 50 10

AR

115,8

CL

133,1

MA

81,7

TR

123,0

UY

112,8

ZA

136,5

ZZ

117,2

0806 10 10

EG

265,2

TR

133,2

ZZ

199,2

0808 10 80

AR

117,5

BR

97,9

CL

132,7

NZ

124,7

US

141,5

ZA

102,6

ZZ

119,5

0808 30 90

AR

168,5

CL

110,0

TR

139,0

ZA

124,8

ZZ

135,6

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

126,9

ZZ

126,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 17.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1673

(2016. gada 16. septembris),

ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa tiesību pieteikumos, kas no 2016. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz tarifa kvotu ar kārtas numuru 09.4273 ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa tiesības var piešķirt, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 6. panta 3. punktu kopā ar minētās regulas 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa tiesību pieteikumos, kas no 2016. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz tarifa kvotu ar kārtas numuru 09.4273 ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa tiesības var piešķirt, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 6. panta 3. punktu kopā ar minētās regulas 7. panta 2. punktu.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumiem, kas norādīti importa tiesību pieteikumos, kuri saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 16. septembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 18. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2078, ar ko atver Savienības importa tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes putnu gaļai un paredz šo kvotu pārvaldību (OV L 302, 19.11.2015., 63. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 2,424195 |
| 09.4274 | — |

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim

(%)

09.4273

2,424195

09.4274

—

---

LĒMUMI

| 17.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/6

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/1674

(2016. gada 15. septembris),

ar ko elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegādi Vācijā atbrīvo no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES piemērošanas

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 5779)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (1), un jo īpaši tās 34. panta 3. punktu,

ņemot vērā pieprasījumu, ko, izmantojot e-pastu, 2016. gada 21. martā ir iesniegusi Vācijas enerģētikas un ūdensapgādes nozares uzņēmumu asociācija Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V. (“BDEW”),

apspriedusies ar Publiskā iepirkuma padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   FAKTU IZKLĀSTS

FAKTU IZKLĀSTS

| (1) | 2016. gada 21. martāBDEW, izmantojot e-pastu, iesniedza Komisijai pieprasījumu saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. pantu (“pieprasījums”). |
| --- | --- |

(1)

2016. gada 21. martāBDEW, izmantojot e-pastu, iesniedza Komisijai pieprasījumu saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. pantu (“pieprasījums”).

BDEW

| (2) | Pieprasījums, ko iesniedza BDEW, asociācija, kas pārstāv Vācijas enerģētikas un ūdensapgādes nozares uzņēmumus, kuri tiek uzskatīti par līgumslēdzējiem Direktīvas 2014/25/ES 4. panta izpratnē, attiecas uz šādām darbībām, kā aprakstīts pieprasījumā:






  a) | elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde patērētājiem, kuru elektroenerģijas patēriņš tiek reģistrēts ar patēriņa skaitītājiem (registrierende Leistungsmessung – “RLM patērētāji”), un patērētājiem, kuri par elektroenerģijas patēriņu maksā, pamatojoties uz standarta slodzes profilu (“SSP patērētāji”), izņemot SSP patērētājus, kuriem piegāde tiek veikta saskaņā ar tiesību aktos noteiktajiem pamatapgādes noteikumiem, un apkures elektroenerģijas tirgu; |
| --- | --- | --- |

(2)

Pieprasījums, ko iesniedza BDEW, asociācija, kas pārstāv Vācijas enerģētikas un ūdensapgādes nozares uzņēmumus, kuri tiek uzskatīti par līgumslēdzējiem Direktīvas 2014/25/ES 4. panta izpratnē, attiecas uz šādām darbībām, kā aprakstīts pieprasījumā:

BDEW

a)

elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde patērētājiem, kuru elektroenerģijas patēriņš tiek reģistrēts ar patēriņa skaitītājiem (registrierende Leistungsmessung – “RLM patērētāji”), un patērētājiem, kuri par elektroenerģijas patēriņu maksā, pamatojoties uz standarta slodzes profilu (“SSP patērētāji”), izņemot SSP patērētājus, kuriem piegāde tiek veikta saskaņā ar tiesību aktos noteiktajiem pamatapgādes noteikumiem, un apkures elektroenerģijas tirgu;

registrierende Leistungsmessung

RLM

| b) | gāzes mazumtirdzniecības piegāde RLM un SSP patērētājiem, izņemot tos, kuriem piegāde tiek veikta saskaņā ar likumā noteiktajiem pamatapgādes noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

gāzes mazumtirdzniecības piegāde RLM un SSP patērētājiem, izņemot tos, kuriem piegāde tiek veikta saskaņā ar likumā noteiktajiem pamatapgādes noteikumiem.

RLM

| (3) | Pieprasījumam ir pievienots Vācijas konkurences iestādes – Bundeskartellamt (“BKartA”) – 2015. gada 11. decembra atzinums (“atzinums”). Šajā atzinumā BKartA izvērtē elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegādes tirgu un secina, ka atbrīvošanas nosacījumi elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegādei RLM un SSP patērētājiem ir izpildīti. |
| --- | --- |

(3)

Pieprasījumam ir pievienots Vācijas konkurences iestādes – Bundeskartellamt (“BKartA”) – 2015. gada 11. decembra atzinums (“atzinums”). Šajā atzinumā BKartA izvērtē elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegādes tirgu un secina, ka atbrīvošanas nosacījumi elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegādei RLM un SSP patērētājiem ir izpildīti.

Bundeskartellamt

BKartA

BKartA

RLM

2.   TIESISKAIS REGULĒJUMS

TIESISKAIS REGULĒJUMS

| (4) | Direktīva 2014/25/ES attiecas uz līgumu piešķiršanu tādu darbību īstenošanai, kas attiecas uz elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegādi, ja vien šādai darbībai nav piemērots atbrīvojums saskaņā ar minētās direktīvas 34. pantu. |
| --- | --- |

(4)

Direktīva 2014/25/ES attiecas uz līgumu piešķiršanu tādu darbību īstenošanai, kas attiecas uz elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegādi, ja vien šādai darbībai nav piemērots atbrīvojums saskaņā ar minētās direktīvas 34. pantu.

| (5) | Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā noteikts, ka direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota. To, vai kāda darbība ir pakļauta tiešai konkurencei, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un ņemot vērā attiecīgās nozares īpatnības. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā noteikts, ka direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota. To, vai kāda darbība ir pakļauta tiešai konkurencei, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un ņemot vērā attiecīgās nozares īpatnības.

3.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

3.1.   Brīva piekļuve tirgum

Brīva piekļuve tirgum

| (6) | Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos Kopienas tiesību aktus, kas konkrēto nozari vai tās daļu atver konkurencei. Šie tiesību akti ir uzskaitīti Direktīvas 2014/25/ES III pielikumā. Uz elektroenerģijas nozari attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (2). Uz gāzes nozari attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (3). |
| --- | --- |

(6)

Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos Kopienas tiesību aktus, kas konkrēto nozari vai tās daļu atver konkurencei. Šie tiesību akti ir uzskaitīti Direktīvas 2014/25/ES III pielikumā. Uz elektroenerģijas nozari attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (2). Uz gāzes nozari attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (3).

2

3

| (7) | Vācija ir transponējusi Direktīvu 2009/72/EK un 2009/73/EK nacionālajos enerģētikas nozares tiesību aktos – Energiewirtschaftgesetz (“EnWG”). Elektroenerģijas un gāzes pārdošanu regulē EnWG 36. panta 4. daļa u. c. Vācijas elektroenerģijas pamatapgādes noteikumi – Stromgrundversorgungsverordnung (“StromGVV”) (4) un gāzes pamatapgādes noteikumi – Gasgrundversorgungsverordnung (“GasGVV”) (5) ietver arī īpašus elektroenerģijas un gāzes pārdošanu reglamentējošus aktus. Līdz ar to un saskaņā ar 34. panta 1. punktu piekļuve tirgum ir uzskatāma kā neierobežota visā Vācijas Federatīvās Republikas teritorijā. |
| --- | --- |

(7)

Vācija ir transponējusi Direktīvu 2009/72/EK un 2009/73/EK nacionālajos enerģētikas nozares tiesību aktos – Energiewirtschaftgesetz (“EnWG”). Elektroenerģijas un gāzes pārdošanu regulē EnWG 36. panta 4. daļa u. c. Vācijas elektroenerģijas pamatapgādes noteikumi – Stromgrundversorgungsverordnung (“StromGVV”) (4) un gāzes pamatapgādes noteikumi – Gasgrundversorgungsverordnung (“GasGVV”) (5) ietver arī īpašus elektroenerģijas un gāzes pārdošanu reglamentējošus aktus. Līdz ar to un saskaņā ar 34. panta 1. punktu piekļuve tirgum ir uzskatāma kā neierobežota visā Vācijas Federatīvās Republikas teritorijā.

Energiewirtschaftgesetz

EnWG

EnWG

Stromgrundversorgungsverordnung

StromGVV

4

Gasgrundversorgungsverordnung

GasGVV

5

3.2.   Tieša atvērtība konkurencei

Tieša atvērtība konkurencei

| (8) | Tas, vai darbības ir pakļautas tiešai konkurencei, jānovērtē, pamatojoties uz dažādiem rādītājiem, no kuriem neviens nav pats par sevi izšķirošs. Attiecībā uz šā lēmuma skartajiem tirgiem viens no vērā ņemamiem kritērijiem ir galveno tirgus dalībnieku tirgus daļa attiecīgajā tirgū. Ņemot vērā apskatīto tirgu īpatnības, jāņem vērā arī vēl citi kritēriji. |
| --- | --- |

(8)

Tas, vai darbības ir pakļautas tiešai konkurencei, jānovērtē, pamatojoties uz dažādiem rādītājiem, no kuriem neviens nav pats par sevi izšķirošs. Attiecībā uz šā lēmuma skartajiem tirgiem viens no vērā ņemamiem kritērijiem ir galveno tirgus dalībnieku tirgus daļa attiecīgajā tirgū. Ņemot vērā apskatīto tirgu īpatnības, jāņem vērā arī vēl citi kritēriji.

| (9) | Kaut arī dažos gadījumos varētu izmantot šaurāku vai plašāku tirgus definīciju, šā lēmuma vajadzībām konkrēto tirgu var precīzi nedefinēt tiktāl, ciktāl analīzes rezultāts būtu tas pats neatkarīgi no tā, vai analīze pamatotos uz šauru vai plašāku definīciju. |
| --- | --- |

(9)

Kaut arī dažos gadījumos varētu izmantot šaurāku vai plašāku tirgus definīciju, šā lēmuma vajadzībām konkrēto tirgu var precīzi nedefinēt tiktāl, ciktāl analīzes rezultāts būtu tas pats neatkarīgi no tā, vai analīze pamatotos uz šauru vai plašāku definīciju.

| (10) | Šis lēmums neliedz piemērot noteikumus par konkurenci un noteikumus citās Savienības tiesību jomās. Konkrētāk, kritēriji un metodika, kas izmantoti, lai novērtētu tiešu pakļautību konkurencei saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. pantu, ne vienmēr ir identiski tiem, kurus izmanto, lai veiktu novērtējumu saskaņā ar Līguma 101. un 102. pantu vai Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (6). To apstiprināja arī Vispārējā tiesa nesenajā spriedumā (7). |
| --- | --- |

(10)

Šis lēmums neliedz piemērot noteikumus par konkurenci un noteikumus citās Savienības tiesību jomās. Konkrētāk, kritēriji un metodika, kas izmantoti, lai novērtētu tiešu pakļautību konkurencei saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. pantu, ne vienmēr ir identiski tiem, kurus izmanto, lai veiktu novērtējumu saskaņā ar Līguma 101. un 102. pantu vai Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (6). To apstiprināja arī Vispārējā tiesa nesenajā spriedumā (7).

6

7

| (11) | Jāpatur prātā, ka šā lēmuma mērķis ir noteikt, vai uz pieprasījumā minētajiem pakalpojumiem attiecas konkurence (tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota Direktīvas 2014/25/ES 34. panta izpratnē) tādā līmenī, kas nodrošinātu, ka arī gadījumā, ja nepastāv disciplīna, ko paredz Direktīvā 2014/25/ES izklāstītie detalizētie iepirkuma noteikumi, iepirkums attiecīgo darbību veikšanai tiks īstenots pārredzamā un nediskriminējošā veidā, pamatojoties uz kritērijiem, kas pircējiem ļauj konstatēt, kurš kopumā ir ekonomiski visizdevīgākais. |
| --- | --- |

(11)

Jāpatur prātā, ka šā lēmuma mērķis ir noteikt, vai uz pieprasījumā minētajiem pakalpojumiem attiecas konkurence (tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota Direktīvas 2014/25/ES 34. panta izpratnē) tādā līmenī, kas nodrošinātu, ka arī gadījumā, ja nepastāv disciplīna, ko paredz Direktīvā 2014/25/ES izklāstītie detalizētie iepirkuma noteikumi, iepirkums attiecīgo darbību veikšanai tiks īstenots pārredzamā un nediskriminējošā veidā, pamatojoties uz kritērijiem, kas pircējiem ļauj konstatēt, kurš kopumā ir ekonomiski visizdevīgākais.

3.2.1.   Konkrētie produktu tirgi

Konkrētie produktu tirgi

3.2.1.1.   Elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde

Elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde

| (12) | Pamatojoties uz Komisijas lēmumu precedentiem, konkrētais produkta tirgus elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecības līmenī ir elektroenerģijas mazumtirdzniecības tirgus (8). Attiecībā uz elektroenerģijas piegādi galapatērētājiem Komisija nodala piegādi mazajiem patērētājiem (mājsaimniecības, mazie uzņēmumi) un piegādi lielajiem industriālajiem patērētājiem, kas ir pieslēgti augstsprieguma un vidējā sprieguma tīklam (rūpniecības un lielie komerciālie patērētāji) (9). Šī diferenciācija ir saistīta ar atšķirīgām prasībām un profiliem pieprasījuma pusē un atšķirīgajiem pakalpojumiem un tehnoloģijām piedāvājuma pusē (10). |
| --- | --- |

(12)

Pamatojoties uz Komisijas lēmumu precedentiem, konkrētais produkta tirgus elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecības līmenī ir elektroenerģijas mazumtirdzniecības tirgus (8). Attiecībā uz elektroenerģijas piegādi galapatērētājiem Komisija nodala piegādi mazajiem patērētājiem (mājsaimniecības, mazie uzņēmumi) un piegādi lielajiem industriālajiem patērētājiem, kas ir pieslēgti augstsprieguma un vidējā sprieguma tīklam (rūpniecības un lielie komerciālie patērētāji) (9). Šī diferenciācija ir saistīta ar atšķirīgām prasībām un profiliem pieprasījuma pusē un atšķirīgajiem pakalpojumiem un tehnoloģijām piedāvājuma pusē (10).

8

9

10

| (13) | BKartA tāpat kā Komisija arī nodala mazos un lielos elektroenerģijas patērētājus, pamatojoties uz to atšķirīgo patēriņa modeli (11). Tādējādi tiek nodalīti patērētāji, kuru elektroenerģijas patēriņu reģistrē patēriņa skaitītājs (“RLM patērētāji”), un patērētāji, kuri par elektroenerģijas patēriņu maksā, pamatojoties uz standarta slodzes profilu (“SSP patērētāji”). |
| --- | --- |

(13)

BKartA tāpat kā Komisija arī nodala mazos un lielos elektroenerģijas patērētājus, pamatojoties uz to atšķirīgo patēriņa modeli (11). Tādējādi tiek nodalīti patērētāji, kuru elektroenerģijas patēriņu reģistrē patēriņa skaitītājs (“RLM patērētāji”), un patērētāji, kuri par elektroenerģijas patēriņu maksā, pamatojoties uz standarta slodzes profilu (“SSP patērētāji”).

BKartA

11

RLM

| (14) | RLM patērētāji gadā patērē vairāk nekā 100 MWh, un tāpēc tie parasti ir industriālie vai lielie komerciālie patērētāji (12). Sakarā ar augstajām izmaksām, kas saistās ar RLM, tas ir noderīgi vienīgi tad, ja ir sasniegti augsti patēriņa apjomi. RLM patērētājiem elektroenerģijas izmantošana ir tipisks ražošanas un izmaksu faktors. Šai patērētāju grupai elektroenerģijas izmantošana ir tipisks ražošanas un izmaksu faktors pašu ražošanā. Pieprasījums ir orientēts un strukturēts būtiski atšķirīgi no SSP patērētājiem (13). |
| --- | --- |

(14)

RLM patērētāji gadā patērē vairāk nekā 100 MWh, un tāpēc tie parasti ir industriālie vai lielie komerciālie patērētāji (12). Sakarā ar augstajām izmaksām, kas saistās ar RLM, tas ir noderīgi vienīgi tad, ja ir sasniegti augsti patēriņa apjomi. RLM patērētājiem elektroenerģijas izmantošana ir tipisks ražošanas un izmaksu faktors. Šai patērētāju grupai elektroenerģijas izmantošana ir tipisks ražošanas un izmaksu faktors pašu ražošanā. Pieprasījums ir orientēts un strukturēts būtiski atšķirīgi no SSP patērētājiem (13).

RLM

12

RLM

RLM

13

| (15) | SSP patērētāji ir elektroenerģijas lietotāji ar relatīvi zemu patēriņa apjomu. Tās ir mājsaimniecības (ar patēriņu līdz 10 000 KWh gadā) un mazie uzņēmumi (ar elektroenerģijas patēriņu līdz 100 MWh gadā) Vācijas Enerģētikas industrijas likuma (EnWG) 3. panta 22. punkta izpratnē, kuri pērk enerģiju primāri pašu patēriņam mājās vai pašu patēriņam profesionālos, lauksaimnieciskos vai uzņēmējdarbības nolūkos (14). |
| --- | --- |

(15)

SSP patērētāji ir elektroenerģijas lietotāji ar relatīvi zemu patēriņa apjomu. Tās ir mājsaimniecības (ar patēriņu līdz 10 000 KWh gadā) un mazie uzņēmumi (ar elektroenerģijas patēriņu līdz 100 MWh gadā) Vācijas Enerģētikas industrijas likuma (EnWG) 3. panta 22. punkta izpratnē, kuri pērk enerģiju primāri pašu patēriņam mājās vai pašu patēriņam profesionālos, lauksaimnieciskos vai uzņēmējdarbības nolūkos (14).

EnWG

14

| (16) | BKartA definē trīs atsevišķus produktu tirgus SSP patērētāju apgādē (15):






  a) | tirgus, kurā SSP patērētājus apgādā saskaņā ar vispārējiem noteikumiem un vispārējiem tarifiem atbilstoši EnWG 36. un 38. pantam, (16) jo pamatapgāde un papildapgāde ir gandrīz pilnībā normatīvajos aktos reglamentēta. SSP pamatapgādes patērētājiem paredzētais līgums pušu starpā netiek apspriests; tā vietā līgums starp galapatērētāju un ar likumu noteikto piegādātāju saskaņā ar Vācijas Elektroenerģijas pamatapgādes noteikumu 2. panta 2. punktu (StromGVV) stājas spēkā tiklīdz, kā elektroenerģija tiek lietota; |
| --- | --- | --- |

(16)

BKartA definē trīs atsevišķus produktu tirgus SSP patērētāju apgādē (15):

BKartA

15

a)

tirgus, kurā SSP patērētājus apgādā saskaņā ar vispārējiem noteikumiem un vispārējiem tarifiem atbilstoši EnWG 36. un 38. pantam, (16) jo pamatapgāde un papildapgāde ir gandrīz pilnībā normatīvajos aktos reglamentēta. SSP pamatapgādes patērētājiem paredzētais līgums pušu starpā netiek apspriests; tā vietā līgums starp galapatērētāju un ar likumu noteikto piegādātāju saskaņā ar Vācijas Elektroenerģijas pamatapgādes noteikumu 2. panta 2. punktu (StromGVV) stājas spēkā tiklīdz, kā elektroenerģija tiek lietota;

EnWG

16

StromGVV

| b) | tirgus, kurā SSP patērētājus apgādā nevis saskaņā ar vispārējiem noteikumiem un tarifiem (patērētāji ar īpašiem līgumiem), bet gan ir noteiktas no pamatapgādes patērētājiem atšķirīgas cenas (17); |
| --- | --- |

b)

tirgus, kurā SSP patērētājus apgādā nevis saskaņā ar vispārējiem noteikumiem un tarifiem (patērētāji ar īpašiem līgumiem), bet gan ir noteiktas no pamatapgādes patērētājiem atšķirīgas cenas (17);

17

| c) | tirgus, kurā SSP patērētājus apgādā ar elektroenerģiju telpu apsildei (apkures elektroenerģijas tirgus) vispārējo noteikumu un tarifu ietvaros; šis tirgus ir pakļauts nozīmīgām svārstībām atkarībā no gadalaika, un maksimālā pieprasījuma brīžos ir nepieciešami daudz lielāki apjomi nekā elektroenerģijas apjomi mājsaimniecību apgādei, kā rezultātā rodas būtiskas cenu starpības, kas izslēdz aizstāšanu ar citiem minētajiem produktiem (18). |
| --- | --- |

c)

tirgus, kurā SSP patērētājus apgādā ar elektroenerģiju telpu apsildei (apkures elektroenerģijas tirgus) vispārējo noteikumu un tarifu ietvaros; šis tirgus ir pakļauts nozīmīgām svārstībām atkarībā no gadalaika, un maksimālā pieprasījuma brīžos ir nepieciešami daudz lielāki apjomi nekā elektroenerģijas apjomi mājsaimniecību apgādei, kā rezultātā rodas būtiskas cenu starpības, kas izslēdz aizstāšanu ar citiem minētajiem produktiem (18).

18

| (17) | Pieprasījums attiecas uz tirgiem, kuros ar elektroenerģiju apgādā RLM patērētājus un SSP patērētājus ar īpašiem līgumiem. Pieprasījums neattiecas uz SSP pamatapgādes tirgu un apkures elektroenerģijas tirgu, kur saskaņā ar BKartA atzinumu atbrīvojuma nosacījumi nav izpildīti. |
| --- | --- |

(17)

Pieprasījums attiecas uz tirgiem, kuros ar elektroenerģiju apgādā RLM patērētājus un SSP patērētājus ar īpašiem līgumiem. Pieprasījums neattiecas uz SSP pamatapgādes tirgu un apkures elektroenerģijas tirgu, kur saskaņā ar BKartA atzinumu atbrīvojuma nosacījumi nav izpildīti.

RLM

BKartA

3.2.1.2.   Gāzes mazumtirdzniecības piegāde

Gāzes mazumtirdzniecības piegāde

| (18) | Komisija nodala tālāk norādītos tirgus: dabasgāzes piegāde i) mazajiem patērētājiem (tostarp mājsaimniecībām) un ii) lielajiem patērētājiem, kas ir sīkāk iedalīti lielajos rūpnieciskajos patērētājos un spēkstacijās (19). |
| --- | --- |

(18)

Komisija nodala tālāk norādītos tirgus: dabasgāzes piegāde i) mazajiem patērētājiem (tostarp mājsaimniecībām) un ii) lielajiem patērētājiem, kas ir sīkāk iedalīti lielajos rūpnieciskajos patērētājos un spēkstacijās (19).

19

| (19) | BKartA, definējot tirgu, uzmanību pievērš piegādes posmiem un nodala dabasgāzes piegādi lielajiem un mazajiem patērētājiem, izdalot atsevišķus RLM un SSP patērētāju apgādes tirgus (20). RLM patērētāji gadā patērē vairāk nekā 1,5 GWh, turpretī SSP patērētāji gadā patērē līdz 1,5 GWh (21). |
| --- | --- |

(19)

BKartA, definējot tirgu, uzmanību pievērš piegādes posmiem un nodala dabasgāzes piegādi lielajiem un mazajiem patērētājiem, izdalot atsevišķus RLM un SSP patērētāju apgādes tirgus (20). RLM patērētāji gadā patērē vairāk nekā 1,5 GWh, turpretī SSP patērētāji gadā patērē līdz 1,5 GWh (21).

BKartA

RLM

20

RLM

21

| (20) | Atkāpjoties no agrākās lēmumu pieņemšanas prakses attiecībā uz SSP patērētājiem, BKartA tāpat kā elektroenerģijas nozarē sīkāk nodala:






  a) | SSP patērētāju pamatapgādi un papildapgādi (pamatapgādes tirgus); un |
| --- | --- | --- |

(20)

Atkāpjoties no agrākās lēmumu pieņemšanas prakses attiecībā uz SSP patērētājiem, BKartA tāpat kā elektroenerģijas nozarē sīkāk nodala:

BKartA

a)

SSP patērētāju pamatapgādi un papildapgādi (pamatapgādes tirgus); un

| b) | SSP patērētāju apgādi, pamatojoties uz īpašiem līgumiem (īpašo līgumu tirgus) (22). |
| --- | --- |

b)

SSP patērētāju apgādi, pamatojoties uz īpašiem līgumiem (īpašo līgumu tirgus) (22).

22

| (21) | Atšķirība starp šiem abiem tirgiem pamatojas uz to, ka pamatapgāde un papildapgāde ietver praktiski vispārēju saistību noslēgt līgumu (23). Pamatpiegādātāja pienākums ir veikt piegādi privātpersonām, un piegādes noteikumi un nosacījumi lielākoties ir noteikti ar likumu. Turklāt ir būtiska cenu atšķirība starp pamatapgādi un apgādi, pamatojoties uz īpašajiem līgumiem (24). |
| --- | --- |

(21)

Atšķirība starp šiem abiem tirgiem pamatojas uz to, ka pamatapgāde un papildapgāde ietver praktiski vispārēju saistību noslēgt līgumu (23). Pamatpiegādātāja pienākums ir veikt piegādi privātpersonām, un piegādes noteikumi un nosacījumi lielākoties ir noteikti ar likumu. Turklāt ir būtiska cenu atšķirība starp pamatapgādi un apgādi, pamatojoties uz īpašajiem līgumiem (24).

23

24

| (22) | Pieprasījums attiecas gāzes piegādes tirgu RLM patērētājiem un SSP īpašo līgumu patērētājiem. |
| --- | --- |

(22)

Pieprasījums attiecas gāzes piegādes tirgu RLM patērētājiem un SSP īpašo līgumu patērētājiem.

RLM

| (23) | Ņemot vērā 12.–21. apsvērumā aplūkotos faktorus, lai varētu izvērtēt, vai ir izpildīti Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā paredzētie nosacījumi, un neierobežojot citu Savienības tiesību piemērošanu, konkrētie produktu tirgi ir šādi:






  a) | elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde RLM patērētājiem; |
| --- | --- | --- |

(23)

Ņemot vērā 12.–21. apsvērumā aplūkotos faktorus, lai varētu izvērtēt, vai ir izpildīti Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā paredzētie nosacījumi, un neierobežojot citu Savienības tiesību piemērošanu, konkrētie produktu tirgi ir šādi:

a)

elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde RLM patērētājiem;

RLM

| b) | elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde SSP īpašo līgumu patērētājiem; |
| --- | --- |

b)

elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde SSP īpašo līgumu patērētājiem;

| c) | gāzes mazumtirdzniecības piegāde RLM patērētājiem; |
| --- | --- |

c)

gāzes mazumtirdzniecības piegāde RLM patērētājiem;

RLM

| d) | gāzes mazumtirdzniecības piegāde SSP īpašo līgumu patērētājiem. |
| --- | --- |

d)

gāzes mazumtirdzniecības piegāde SSP īpašo līgumu patērētājiem.

3.2.2.   Konkrētie ģeogrāfiskie tirgi

Konkrētie ģeogrāfiskie tirgi

3.2.2.1.   Elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde

Elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde

| (24) | Komisija savā lēmumā M.5496 – Vattenfall / Nuon Energy (25) konstatēja, ka Vācijā lielo (jeb RLM) patērētāju tirgus Vācijā ir nacionālais tirgus, turpretī mazo patērētāju un mājsaimniecību (jeb SSP) tirgi atkarībā no izplatītāja lieluma var būt reģionāli tirgi. Taču galu galā konkrētais ģeogrāfiskais tirgus netika precīzi definēts. Komisija savā lēmumā M.7778 – Vattenfall/Engie/GASAG (26) vēlreiz izvērtēja, vai tirgu “elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde mazajiem patērētājiem” un tirgu “gāzes mazumtirdzniecības piegāde mazajiem patērētājiem” Vācijā vajadzētu definēt kā reģionālu tirgu, bet beigu beigās neviens no šiem tirgiem netika precīzi definēts. |
| --- | --- |

(24)

Komisija savā lēmumā M.5496 – Vattenfall / Nuon Energy (25) konstatēja, ka Vācijā lielo (jeb RLM) patērētāju tirgus Vācijā ir nacionālais tirgus, turpretī mazo patērētāju un mājsaimniecību (jeb SSP) tirgi atkarībā no izplatītāja lieluma var būt reģionāli tirgi. Taču galu galā konkrētais ģeogrāfiskais tirgus netika precīzi definēts. Komisija savā lēmumā M.7778 – Vattenfall/Engie/GASAG (26) vēlreiz izvērtēja, vai tirgu “elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde mazajiem patērētājiem” un tirgu “gāzes mazumtirdzniecības piegāde mazajiem patērētājiem” Vācijā vajadzētu definēt kā reģionālu tirgu, bet beigu beigās neviens no šiem tirgiem netika precīzi definēts.

Vattenfall / Nuon Energy

25

RLM

Vattenfall/Engie/GASAG

26

| (25) | BKartA secināja, ka elektroenerģijas piegādes tirgus ir nacionāls tirgus attiecībā gan uz RLM, gan uz SSP patērētājiem. Attiecībā uz SSP patērētājiem tā atkāpās no savas agrākās definīcijas, kur tirgus sasaistīts ar tīklu, ņemot vērā, ka ir izvērsusies konkurence attiecībā uz īpašo līgumu patērētājiem, kuri tagad var izvēlēties no plaša piegādātāju klāsta. |
| --- | --- |

(25)

BKartA secināja, ka elektroenerģijas piegādes tirgus ir nacionāls tirgus attiecībā gan uz RLM, gan uz SSP patērētājiem. Attiecībā uz SSP patērētājiem tā atkāpās no savas agrākās definīcijas, kur tirgus sasaistīts ar tīklu, ņemot vērā, ka ir izvērsusies konkurence attiecībā uz īpašo līgumu patērētājiem, kuri tagad var izvēlēties no plaša piegādātāju klāsta.

BKartA

RLM

| (26) | Lai gan vairums reģionālo piegādātāju, kuri piedāvā SSP patērētājiem īpašos līgumus, ir reģionāli orientēti, vērā ņemams (un pieaugošs) piegādātāju skaits tirgojas ārpus savas tradicionālās piegādes teritorijas. 4 % no visiem piegādātājiem, proti, vairāk nekā 30 uzņēmumi, apgādā patērētājus 251–500 tīkla zonās, t. i., visā valstī. Vēl citi 56 uzņēmumi darbojas vairāk nekā 500 tīkla zonās, kas atrodas visā valstī. |
| --- | --- |

(26)

Lai gan vairums reģionālo piegādātāju, kuri piedāvā SSP patērētājiem īpašos līgumus, ir reģionāli orientēti, vērā ņemams (un pieaugošs) piegādātāju skaits tirgojas ārpus savas tradicionālās piegādes teritorijas. 4 % no visiem piegādātājiem, proti, vairāk nekā 30 uzņēmumi, apgādā patērētājus 251–500 tīkla zonās, t. i., visā valstī. Vēl citi 56 uzņēmumi darbojas vairāk nekā 500 tīkla zonās, kas atrodas visā valstī.

| (27) | Lai novērtētu, vai Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā norādītie nosacījumi ir izpildīti, un, neierobežojot citu Savienības tiesību aktu piemērošanu, konkrētais ģeogrāfiskais tirgus elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādei RLM patērētājiem un SSP patērētājiem ar īpašajiem līgumiem ir nacionāls tirgus. Pat tad, ja novērtējumā galvenokārt tiktu apskatīts tikai reģionālais aspekts, varētu secināt, ka tirgū “mazo patērētāju mazumtirdzniecības elektroapgāde pastāv salīdzināms konkurences spiediens” |
| --- | --- |

(27)

Lai novērtētu, vai Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā norādītie nosacījumi ir izpildīti, un, neierobežojot citu Savienības tiesību aktu piemērošanu, konkrētais ģeogrāfiskais tirgus elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādei RLM patērētājiem un SSP patērētājiem ar īpašajiem līgumiem ir nacionāls tirgus. Pat tad, ja novērtējumā galvenokārt tiktu apskatīts tikai reģionālais aspekts, varētu secināt, ka tirgū “mazo patērētāju mazumtirdzniecības elektroapgāde pastāv salīdzināms konkurences spiediens”

RLM

3.2.2.2.   Gāzes mazumtirdzniecības piegāde

Gāzes mazumtirdzniecības piegāde

| (28) | Komisija savā lēmumā M.5467 – RWE/Essent (27) konstatēja, ka ir pierādījumi, kas apstiprina faktu, ka gāzes mazumtirdzniecības tirgus ir reģionāls. Taču galu galā konkrētā ģeogrāfiskā tirgus precīza definīcija netika noteikta. |
| --- | --- |

(28)

Komisija savā lēmumā M.5467 – RWE/Essent (27) konstatēja, ka ir pierādījumi, kas apstiprina faktu, ka gāzes mazumtirdzniecības tirgus ir reģionāls. Taču galu galā konkrētā ģeogrāfiskā tirgus precīza definīcija netika noteikta.

RWE/Essent

27

| (29) | BKartA secināja, ka RLM un SSP patērētāju elektroapgādes tirgus ir nacionāls tirgus. Atkāpjoties no agrākās ar tīklu saistītās tirgus definīcijas, BKartA atzīmēja, ka ir izvērsusies konkurence attiecībā uz RLM patērētājiem un SSP patērētājiem ar īpašajiem līgumiem, kuri tagad var izvēlēties no plaša piegādātāju klāsta. |
| --- | --- |

(29)

BKartA secināja, ka RLM un SSP patērētāju elektroapgādes tirgus ir nacionāls tirgus. Atkāpjoties no agrākās ar tīklu saistītās tirgus definīcijas, BKartA atzīmēja, ka ir izvērsusies konkurence attiecībā uz RLM patērētājiem un SSP patērētājiem ar īpašajiem līgumiem, kuri tagad var izvēlēties no plaša piegādātāju klāsta.

BKartA

RLM

BKartA

RLM

| (30) | BKartA savā lēmumā par EWE/VNG apvienošanu (28) detalizēti pārbaudīja gāzes nozares regulējuma nosacījumus, procedūras gaitā veicot daudzus tirgus apsekojumus. Tā secināja, ka RLM patērētāju apgādes tirgus ir nacionāls tirgus un ka tas vairs nav saistīts tikai ar tīklu vai tirgus teritoriju. BKartA konstatēja, ka tradicionālajās sadales zonās ir izplatījusies strauji augoša konkurence. Attiecībā uz SSP patērētājiem BKartA secināja arī, ka tirgus ir nacionāls. SSP patērētāji var izvēlēties no pietiekama skaita piegādātāju (vidēji apmēram desmit), kuru maksimālās cenas pārsniedz vislētāko tarifu ne vairāk kā par 10 %. Lai gan vairums gāzes piegādātāju ir reģionāli vērsti, vairāk nekā 50 (jeb 7 %) darbojas nacionālā mērogā. |
| --- | --- |

(30)

BKartA savā lēmumā par EWE/VNG apvienošanu (28) detalizēti pārbaudīja gāzes nozares regulējuma nosacījumus, procedūras gaitā veicot daudzus tirgus apsekojumus. Tā secināja, ka RLM patērētāju apgādes tirgus ir nacionāls tirgus un ka tas vairs nav saistīts tikai ar tīklu vai tirgus teritoriju. BKartA konstatēja, ka tradicionālajās sadales zonās ir izplatījusies strauji augoša konkurence. Attiecībā uz SSP patērētājiem BKartA secināja arī, ka tirgus ir nacionāls. SSP patērētāji var izvēlēties no pietiekama skaita piegādātāju (vidēji apmēram desmit), kuru maksimālās cenas pārsniedz vislētāko tarifu ne vairāk kā par 10 %. Lai gan vairums gāzes piegādātāju ir reģionāli vērsti, vairāk nekā 50 (jeb 7 %) darbojas nacionālā mērogā.

BKartA

EWE/VNG

28

RLM

BKartA

BKartA

| (31) | Lai novērtētu, vai Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā norādītie nosacījumi ir izpildīti, un neierobežojot citus Savienības tiesību aktus, šajā lēmumā Komisija uzskatīs, ka gāzes mazumtirdzniecības piegādes konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir nacionāls tirgus attiecībā uz RLM patērētājiem un SSP patērētājiem ar īpašajiem līgumiem. Pat tad, ja novērtējumā galvenokārt tiktu apskatīts tikai reģionālais aspekts, varētu secināt, ka tirgū “mazo patērētāju mazumtirdzniecības gāzapgāde” pastāv salīdzināms konkurences spiediens. |
| --- | --- |

(31)

Lai novērtētu, vai Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā norādītie nosacījumi ir izpildīti, un neierobežojot citus Savienības tiesību aktus, šajā lēmumā Komisija uzskatīs, ka gāzes mazumtirdzniecības piegādes konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir nacionāls tirgus attiecībā uz RLM patērētājiem un SSP patērētājiem ar īpašajiem līgumiem. Pat tad, ja novērtējumā galvenokārt tiktu apskatīts tikai reģionālais aspekts, varētu secināt, ka tirgū “mazo patērētāju mazumtirdzniecības gāzapgāde” pastāv salīdzināms konkurences spiediens.

RLM

3.2.3.   Tirgus analīze

Tirgus analīze

3.2.3.1.   Elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde

Elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde

| (32) | Kopējais elektroenerģijas patēriņa apjoms Vācijā ir norādīts tālāk saskaņā ar Vācijas valsts regulatīvās iestādes – Bundesnetzagentur (“BNetzA”) – un BKartA kopējo uzraudzības ziņojumu (“uzraudzības ziņojums”): | 2012 (29) | 2013 (30) | 2014 (31) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņa apjoms (TWh) | 512,0 | 510,6 | 497,8 |
| t. sk. industriālie un komerciālie uzņēmumi | 377,2 | 372,9 | 367,3 |
| t. sk. mājsaimniecības patērētāji (32) | 124,5 | 126,1 | 120,2 |
| t. sk. hidroakumulācija | 10,3 | 11,6 | 10,3 |

(32)

Kopējais elektroenerģijas patēriņa apjoms Vācijā ir norādīts tālāk saskaņā ar Vācijas valsts regulatīvās iestādes – Bundesnetzagentur (“BNetzA”) – un BKartA kopējo uzraudzības ziņojumu (“uzraudzības ziņojums”):

Bundesnetzagentur

BNetzA

BKartA

2012 (29)

29

2013 (30)

30

2014 (31)

31

Kopējais patēriņa apjoms (TWh)

512,0

510,6

497,8

t. sk. industriālie un komerciālie uzņēmumi

377,2

372,9

367,3

t. sk. mājsaimniecības patērētāji (32)

32

124,5

126,1

120,2

t. sk. hidroakumulācija

10,3

11,6

10,3

| (33) | Pieteikuma iesniedzējs ir sniedzis datus par noieta sadalījumu attiecībā uz visiem patērētājiem Vācijas tirgū, pamatojoties uz 2012. gada elektroenerģijas piegādātāju ikgadējiem datiem. Tie parāda, ka četru lielāko uzņēmumu apvienotā tirgus daļa ir aptuveni 41,6 %. Uz diviem lielākajiem piegādātājiem – RWE un E.ON – neattiecas publiskā iepirkuma noteikumi. |
| --- | --- |

(33)

Pieteikuma iesniedzējs ir sniedzis datus par noieta sadalījumu attiecībā uz visiem patērētājiem Vācijas tirgū, pamatojoties uz 2012. gada elektroenerģijas piegādātāju ikgadējiem datiem. Tie parāda, ka četru lielāko uzņēmumu apvienotā tirgus daļa ir aptuveni 41,6 %. Uz diviem lielākajiem piegādātājiem – RWE un E.ON – neattiecas publiskā iepirkuma noteikumi.

RWE

E.ON

| (34) | Kā liecina 2015. gada uzraudzības ziņojums, apsekotie elektroenerģijas piegādātāji kopā pārdeva aptuveni 268 TWh elektroenerģijas RLM patērētājiem visā Vācijā. Četri lielākie uzņēmumiem tirgū (RWE, Vattenfall, EnBW un E.ON) pārdeva aptuveni 88 TWh RLM patērētajiem. Tas nozīmē, ka četru lielāko šā tirgus uzņēmumu kopējā tirgus daļa ir apmēram 33 % (33). |
| --- | --- |

(34)

Kā liecina 2015. gada uzraudzības ziņojums, apsekotie elektroenerģijas piegādātāji kopā pārdeva aptuveni 268 TWh elektroenerģijas RLM patērētājiem visā Vācijā. Četri lielākie uzņēmumiem tirgū (RWE, Vattenfall, EnBW un E.ON) pārdeva aptuveni 88 TWh RLM patērētajiem. Tas nozīmē, ka četru lielāko šā tirgus uzņēmumu kopējā tirgus daļa ir apmēram 33 % (33).

RLM

RWE

Vattenfall

EnBW

E.ON

RLM

33

| (35) | Kopumā 2014. gadā SSP īpašo līgumu patērētājiem tika pārdotas aptuveni 103 TWh, kas atbilst 64 % no kopējā pārdotā apjoma SSP patērētājiem (34). 2014. gadā četru lielāko uzņēmumu kopējais pārdošanas apjoms sasniedza aptuveni 37 TWh, kas nozīmē, ka četru lielāko uzņēmumu kopējā tirgus daļa ir aptuveni 36 % (35). |
| --- | --- |

(35)

Kopumā 2014. gadā SSP īpašo līgumu patērētājiem tika pārdotas aptuveni 103 TWh, kas atbilst 64 % no kopējā pārdotā apjoma SSP patērētājiem (34). 2014. gadā četru lielāko uzņēmumu kopējais pārdošanas apjoms sasniedza aptuveni 37 TWh, kas nozīmē, ka četru lielāko uzņēmumu kopējā tirgus daļa ir aptuveni 36 % (35).

34

35

| (36) | Pieteikuma iesniedzējs pieprasījuma konfidenciālajā pielikumā norādīja to lielāko BDEW dalībnieku tirgus daļas, kurus var uzskatīt par līgumslēdzējiem. Šīs tirgus daļas ir [...] piegādei RLM patērētājiem un [...] piegādei SSP patērētājiem. |
| --- | --- |

(36)

Pieteikuma iesniedzējs pieprasījuma konfidenciālajā pielikumā norādīja to lielāko BDEW dalībnieku tirgus daļas, kurus var uzskatīt par līgumslēdzējiem. Šīs tirgus daļas ir [...] piegādei RLM patērētājiem un [...] piegādei SSP patērētājiem.

BDEW

RLM

| (37) | Kā izriet no pastāvīgās prakses saistībā ar Komisijas lēmumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK (36) 30. pantu, Komisija uzskatīja, ka attiecībā uz elektroenerģijas piegādi trīs lielāko uzņēmumu kopējā tirgus daļa ir būtiska. Komisijas Lēmumā 2010/403/ES (37) trīs lielāko elektroenerģijas mazumtirgotāju kopējā tirgus daļa Itālijā bija 43,89 %. Komisijas Lēmumā 2007/706/EK (38) minēts, ka Zviedrijā šī tirgus daļa bija 43 %. Pašreizējā gadījumā trīs lielāko mazumtirgotāju tirgus daļa Vācijas elektroenerģijas tirgū ir 36,8 %. |
| --- | --- |

(37)

Kā izriet no pastāvīgās prakses saistībā ar Komisijas lēmumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK (36) 30. pantu, Komisija uzskatīja, ka attiecībā uz elektroenerģijas piegādi trīs lielāko uzņēmumu kopējā tirgus daļa ir būtiska. Komisijas Lēmumā 2010/403/ES (37) trīs lielāko elektroenerģijas mazumtirgotāju kopējā tirgus daļa Itālijā bija 43,89 %. Komisijas Lēmumā 2007/706/EK (38) minēts, ka Zviedrijā šī tirgus daļa bija 43 %. Pašreizējā gadījumā trīs lielāko mazumtirgotāju tirgus daļa Vācijas elektroenerģijas tirgū ir 36,8 %.

36

37

38

| (38) | Vācijas elektroenerģijas tirgū aktīvo piegādātāju skaits ir liels. BKartA savā atzinumā norāda, ka vairāk nekā 50 piegādātāji ir aktīvi 82 % no visām tīkla teritorijām. Vidēji Vācijas galapatērētāji (kas aptver gan RLM, gan SSP patērētājus) savā tīkla zonā var izvēlēties no 106 piegādātājiem (39). |
| --- | --- |

(38)

Vācijas elektroenerģijas tirgū aktīvo piegādātāju skaits ir liels. BKartA savā atzinumā norāda, ka vairāk nekā 50 piegādātāji ir aktīvi 82 % no visām tīkla teritorijām. Vidēji Vācijas galapatērētāji (kas aptver gan RLM, gan SSP patērētājus) savā tīkla zonā var izvēlēties no 106 piegādātājiem (39).

BKartA

RLM

39

| (39) | Papildu pierādījumi par efektīvu konkurenci ir augstais piegādātāja maiņas rādītājs elektroapgādes nozarē. Piegādātāja maiņas rādītājs RLM patērētāju (industriālie un komerciālie patērētāji) vidū 2014. gadā bija aptuveni 11 %. Maiņas rādītājs industriālo un komerciālo patērētāju vidū kopš 2006. gada ir palicis vairāk vai mazāk nemainīgs (40). Izmaksas par elektroenerģijas piegādātāja nomaiņu nav. |
| --- | --- |

(39)

Papildu pierādījumi par efektīvu konkurenci ir augstais piegādātāja maiņas rādītājs elektroapgādes nozarē. Piegādātāja maiņas rādītājs RLM patērētāju (industriālie un komerciālie patērētāji) vidū 2014. gadā bija aptuveni 11 %. Maiņas rādītājs industriālo un komerciālo patērētāju vidū kopš 2006. gada ir palicis vairāk vai mazāk nemainīgs (40). Izmaksas par elektroenerģijas piegādātāja nomaiņu nav.

RLM

40

| (40) | Savukārt piegādātāja maiņa SSP patērētāju vidū kopš 2006. gada ir būtiski palielinājusies un turas pie 3,8 miljoniem (41). Mājsaimniecības patērētāju pamatapgāde 2014. gadā veidoja 32,8 %, kas nozīmē, ka 67,2 % mājsaimniecības patērētāju ir nomainījušas elektroenerģijas piegādes līgumu vismaz vienu reizi, un tāpēc tām ir īpašais līgums (42). |
| --- | --- |

(40)

Savukārt piegādātāja maiņa SSP patērētāju vidū kopš 2006. gada ir būtiski palielinājusies un turas pie 3,8 miljoniem (41). Mājsaimniecības patērētāju pamatapgāde 2014. gadā veidoja 32,8 %, kas nozīmē, ka 67,2 % mājsaimniecības patērētāju ir nomainījušas elektroenerģijas piegādes līgumu vismaz vienu reizi, un tāpēc tām ir īpašais līgums (42).

41

42

| (41) | Par arvien pieaugošu, efektīvu konkurenci liecina arī tas, ka samazinās pamatpiegādātāju kā līgumslēdzēja pušu svarīgums. Taču attiecībā uz mājsaimniecības patērētājiem tie vēl aizvien dominē: 2014. gadā 43 % bija īpašais līgums ar vietējo pamatpiegādātāju. 32,8 % no privātpersonām bija klasiskais pamatapgādes līgums (2012. gadā: 36,7 %). 24 % no visiem patērētājiem apgādāja cits uzņēmums, nevis pamatpiegādātājs (2012. gadā: 20,1 %) (43). Situācija ir citāda attiecībā uz komerciālajiem un industriālajiem patērētājiem ar īpašajiem līgumiem. No kopējā RLM patērētājiem piegādātā apjoma 2014. gadā aptuveni 66 % veidoja piegādātāja līgumi ar citu, nevis vietējo pamatpiegādātāju un aptuveni 34 % – īpašie līgumi ar pamatpiegādātāju. Mazāk nekā 1 % no RLM patērētājiem ir pamatapgādes līgums, tāpēc pamatapgādei ir ļoti ierobežota loma. |
| --- | --- |

(41)

Par arvien pieaugošu, efektīvu konkurenci liecina arī tas, ka samazinās pamatpiegādātāju kā līgumslēdzēja pušu svarīgums. Taču attiecībā uz mājsaimniecības patērētājiem tie vēl aizvien dominē: 2014. gadā 43 % bija īpašais līgums ar vietējo pamatpiegādātāju. 32,8 % no privātpersonām bija klasiskais pamatapgādes līgums (2012. gadā: 36,7 %). 24 % no visiem patērētājiem apgādāja cits uzņēmums, nevis pamatpiegādātājs (2012. gadā: 20,1 %) (43). Situācija ir citāda attiecībā uz komerciālajiem un industriālajiem patērētājiem ar īpašajiem līgumiem. No kopējā RLM patērētājiem piegādātā apjoma 2014. gadā aptuveni 66 % veidoja piegādātāja līgumi ar citu, nevis vietējo pamatpiegādātāju un aptuveni 34 % – īpašie līgumi ar pamatpiegādātāju. Mazāk nekā 1 % no RLM patērētājiem ir pamatapgādes līgums, tāpēc pamatapgādei ir ļoti ierobežota loma.

43

RLM

RLM

| (42) | 2014. gadā elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgu Vācijā raksturo augsta likviditāte. Būtiska loma paralēli tiešajai, divpusējai vairumtirdzniecībai ir elektroenerģijas biržām. Tās rada drošu tirdzniecības forumu un vienlaikus dod nozīmīgus cenu signālus tirgus dalībniekiem citos elektroenerģijas sektoros. |
| --- | --- |

(42)

2014. gadā elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgu Vācijā raksturo augsta likviditāte. Būtiska loma paralēli tiešajai, divpusējai vairumtirdzniecībai ir elektroenerģijas biržām. Tās rada drošu tirdzniecības forumu un vienlaikus dod nozīmīgus cenu signālus tirgus dalībniekiem citos elektroenerģijas sektoros.

| (43) | 2014. gadā aktuāltirgu un nākotnes tirgu likviditāte palielinājās. Nākamās dienas pārdošanas apjoms EPEX SPOT (44) un EXAA (45) biržā palielinājās no 254 TWh 2013. gadā līdz 269 TWh 2014. gadā. Pārdošana apjomi tekošās dienas tirgos EPEX SPOT biržā pieauga par 30 %. Elektroenerģijas nākotnes līgumu tirdzniecības apjoms EEX biržā palielinājās par 21 % – no 669 TWh līdz 812 TWh. Savukārt nākotnes līgumu tirdzniecība brokeru platformās samazinājās par 17 %. 2014. gadā brokeru platformas noslēdza darījumus par elektroenerģijas nākotnes līgumiem par kopējo apjomu aptuveni 4 500 TWh (46). Vairumtirdzniecības tirgus augstā likviditāte ļauj ienācējiem mazumtirdzniecības tirgū vieglāk konkurēt, piemēram, ar vispāratzītajiem dalībniekiem, kuriem ir savas ražošanas jaudas. |
| --- | --- |

(43)

2014. gadā aktuāltirgu un nākotnes tirgu likviditāte palielinājās. Nākamās dienas pārdošanas apjoms EPEX SPOT (44) un EXAA (45) biržā palielinājās no 254 TWh 2013. gadā līdz 269 TWh 2014. gadā. Pārdošana apjomi tekošās dienas tirgos EPEX SPOT biržā pieauga par 30 %. Elektroenerģijas nākotnes līgumu tirdzniecības apjoms EEX biržā palielinājās par 21 % – no 669 TWh līdz 812 TWh. Savukārt nākotnes līgumu tirdzniecība brokeru platformās samazinājās par 17 %. 2014. gadā brokeru platformas noslēdza darījumus par elektroenerģijas nākotnes līgumiem par kopējo apjomu aptuveni 4 500 TWh (46). Vairumtirdzniecības tirgus augstā likviditāte ļauj ienācējiem mazumtirdzniecības tirgū vieglāk konkurēt, piemēram, ar vispāratzītajiem dalībniekiem, kuriem ir savas ražošanas jaudas.

EPEX SPOT

44

EXAA

45

EPEX SPOT

EEX

46

| (44) | 2014. gadā vairumtirdzniecības vidējās cenas samazinājās vēl vairāk. Vidējās cenas aktuāltirgū parādīja samazinājumu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu aptuveni par 13 %. Vidējās dienas cenas svārstības bija mazākas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Arī elektroenerģijas nākotnes līgumu cena 2014. gadā nokritās. Phelix Base Year Future vidējā gada cena – EUR 35,09 par MWh – kritās vairāk nekā par 10 % no iepriekšējā gada vērtības. Phelix Peak Year Future vidējā gada cena bija EUR 44,40 par MWh, puse no 2008. gada vērtības. |
| --- | --- |

(44)

2014. gadā vairumtirdzniecības vidējās cenas samazinājās vēl vairāk. Vidējās cenas aktuāltirgū parādīja samazinājumu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu aptuveni par 13 %. Vidējās dienas cenas svārstības bija mazākas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Arī elektroenerģijas nākotnes līgumu cena 2014. gadā nokritās. Phelix Base Year Future vidējā gada cena – EUR 35,09 par MWh – kritās vairāk nekā par 10 % no iepriekšējā gada vērtības. Phelix Peak Year Future vidējā gada cena bija EUR 44,40 par MWh, puse no 2008. gada vērtības.

Phelix Base Year Future

Phelix Peak Year Future

| (45) | Vācijā mājsaimniecības patērētājiem ir vienas no augstākajām elektroenerģijas cenām ES (47). Tas lielākoties ir tādēļ, ka elektroenerģijas cenu ietekmē nodokļi, sociālās apdrošināšanas iemaksas un nodevas. Cena pirms nodokļiem atbilst vidējai cenai ES. Attiecībā uz industriālajiem patērētājiem cenas līmenis, nodokļus ieskaitot, ir augstāks nekā vidējā cena ES-28 valstīs, bet, nodokļus neieskaitot, zemāka par vidējo (48). |
| --- | --- |

(45)

Vācijā mājsaimniecības patērētājiem ir vienas no augstākajām elektroenerģijas cenām ES (47). Tas lielākoties ir tādēļ, ka elektroenerģijas cenu ietekmē nodokļi, sociālās apdrošināšanas iemaksas un nodevas. Cena pirms nodokļiem atbilst vidējai cenai ES. Attiecībā uz industriālajiem patērētājiem cenas līmenis, nodokļus ieskaitot, ir augstāks nekā vidējā cena ES-28 valstīs, bet, nodokļus neieskaitot, zemāka par vidējo (48).

47

48

3.2.3.2.   Gāzes mazumtirdzniecības piegāde

Gāzes mazumtirdzniecības piegāde

| (46) | BNetzA un BKartA veiktā analīze gāzes piegādes mazumtirdzniecības sektorā parādīja, ka 2014. gadā aptuveni 391 TWh gāzes tika pārdotas RLM patērētājiem (tostarp spēkstacijām, kas darbojas ar gāzi). Trīs spēcīgāko uzņēmumu kopējais pārdošanas apjoms sasniedza 123 TWh. Tāpēc šo uzņēmumu kopējā tirgus daļa bija aptuveni 32 % no RLM patērētāju segmenta (49). |
| --- | --- |

(46)

BNetzA un BKartA veiktā analīze gāzes piegādes mazumtirdzniecības sektorā parādīja, ka 2014. gadā aptuveni 391 TWh gāzes tika pārdotas RLM patērētājiem (tostarp spēkstacijām, kas darbojas ar gāzi). Trīs spēcīgāko uzņēmumu kopējais pārdošanas apjoms sasniedza 123 TWh. Tāpēc šo uzņēmumu kopējā tirgus daļa bija aptuveni 32 % no RLM patērētāju segmenta (49).

BNetzA

BKartA

RLM

RLM

49

| (47) | Analīze par mazumtirdzniecības piegādi gāzes sektorā parādīja, ka 2014. gadā SSP patērētājiem tika pārdotas aptuveni 321 TWh gāzes, tostarp īpašie līgumi veidoja 261 TWh, bet pamatapgādes līgumi – 60 TWh. Trīs spēcīgāko uzņēmumu kopējais pārdošanas apjoms SSP patērētājiem sasniedza aptuveni 71 TWh, no kura aptuveni 6 TWh veidoja īpašie līgumi. Rezultātā trīs spēcīgāko uzņēmumu kopējā tirgus daļa pārdošanas apjoma ziņā ir aptuveni 19 % SSP īpašo līgumu patērētājiem un 22 % SSP patērētājiem (50). |
| --- | --- |

(47)

Analīze par mazumtirdzniecības piegādi gāzes sektorā parādīja, ka 2014. gadā SSP patērētājiem tika pārdotas aptuveni 321 TWh gāzes, tostarp īpašie līgumi veidoja 261 TWh, bet pamatapgādes līgumi – 60 TWh. Trīs spēcīgāko uzņēmumu kopējais pārdošanas apjoms SSP patērētājiem sasniedza aptuveni 71 TWh, no kura aptuveni 6 TWh veidoja īpašie līgumi. Rezultātā trīs spēcīgāko uzņēmumu kopējā tirgus daļa pārdošanas apjoma ziņā ir aptuveni 19 % SSP īpašo līgumu patērētājiem un 22 % SSP patērētājiem (50).

50

| (48) | Pieteikuma iesniedzējs pieprasījuma konfidenciālajā pielikumā norādīja to lielāko BDEW dalībnieku tirgus daļas, kurus var uzskatīt par līgumslēdzējiem. Šīs tirgus daļas ir [...] piegādei RLM patērētājiem un [...] piegādei SSP patērētājiem. |
| --- | --- |

(48)

Pieteikuma iesniedzējs pieprasījuma konfidenciālajā pielikumā norādīja to lielāko BDEW dalībnieku tirgus daļas, kurus var uzskatīt par līgumslēdzējiem. Šīs tirgus daļas ir [...] piegādei RLM patērētājiem un [...] piegādei SSP patērētājiem.

BDEW

RLM

| (49) | Gāzes sektorā galapatērētāju tirgū ir izteikta piegādātāju dažādība. Patērētājiem ir pieejami vairāk nekā 50 gāzes piegādātāji gandrīz 74 % tīklu (51). Ja ņem vērā tikai mājsaimniecības patērētājus (SSP patērētājus), tos apgādā 50 vai vairāk gāzes piegādātāju gandrīz 60 % tīkla teritorijas (52). Aizvadītajos gados piegādātāju dažādība ir pieaugusi. |
| --- | --- |

(49)

Gāzes sektorā galapatērētāju tirgū ir izteikta piegādātāju dažādība. Patērētājiem ir pieejami vairāk nekā 50 gāzes piegādātāji gandrīz 74 % tīklu (51). Ja ņem vērā tikai mājsaimniecības patērētājus (SSP patērētājus), tos apgādā 50 vai vairāk gāzes piegādātāju gandrīz 60 % tīkla teritorijas (52). Aizvadītajos gados piegādātāju dažādība ir pieaugusi.

51

52

| (50) | Piegādāja maiņas rādītājs RLM patērētāju (industriālie un komerciālie patērētāji) vidū 2014. gadā bija nedaudz zem 12 %, un pēdējos gados tas ir bijis stabils (53). SSP patērētāju (mājsaimniecības patērētāju) vidū kopējais piegādātāju maiņas rādītājs saglabājās stabils salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. SSP īpašo līgumu patērētāji jau pēc definīcijas ir nomainījuši piegādātāju vismaz vienu reizi, lai aizietu no pamatapgādes (54). |
| --- | --- |

(50)

Piegādāja maiņas rādītājs RLM patērētāju (industriālie un komerciālie patērētāji) vidū 2014. gadā bija nedaudz zem 12 %, un pēdējos gados tas ir bijis stabils (53). SSP patērētāju (mājsaimniecības patērētāju) vidū kopējais piegādātāju maiņas rādītājs saglabājās stabils salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. SSP īpašo līgumu patērētāji jau pēc definīcijas ir nomainījuši piegādātāju vismaz vienu reizi, lai aizietu no pamatapgādes (54).

RLM

53

54

| (51) | 2014. gadā 19 % no privātpersonām apgādāja cits, pamata gāzes pamatpiegādātājs. Nedaudz mazāk par 57 % no privātpersonām apgādāja gāzes pamatpiegādātājs saskaņā ar īpašo līgumu. 24 % no mājsaimniecības patērētājiem piegādātā gāzes daudzuma tika pārdots saskaņā ar pamatlīgumu (55). Taču pamatpiegādātājiem ir maza loma to RLM patērētāju (industriālo un komerciālo patērētāju) vidū, kam ir īpašie līgumi. No kopējā RLM patērētājiem piegādātā apjoma 2014. gadā 67 % veidoja piegādātāja līgumi ar citu, nevis pamatpiegādātāju un apmēram tikai 33 % – īpašie līgumi ar pamatpiegādātāju. Mazāk nekā 1 % no RLM patērētājiem ir pamatapgādes līgums (56). |
| --- | --- |

(51)

2014. gadā 19 % no privātpersonām apgādāja cits, pamata gāzes pamatpiegādātājs. Nedaudz mazāk par 57 % no privātpersonām apgādāja gāzes pamatpiegādātājs saskaņā ar īpašo līgumu. 24 % no mājsaimniecības patērētājiem piegādātā gāzes daudzuma tika pārdots saskaņā ar pamatlīgumu (55). Taču pamatpiegādātājiem ir maza loma to RLM patērētāju (industriālo un komerciālo patērētāju) vidū, kam ir īpašie līgumi. No kopējā RLM patērētājiem piegādātā apjoma 2014. gadā 67 % veidoja piegādātāja līgumi ar citu, nevis pamatpiegādātāju un apmēram tikai 33 % – īpašie līgumi ar pamatpiegādātāju. Mazāk nekā 1 % no RLM patērētājiem ir pamatapgādes līgums (56).

55

RLM

RLM

RLM

56

| (52) | Vācijas dabasgāzes vairumtirdzniecības tirgos bija tālāks likviditātes pieaugums 2014. gadā. Līdz šim lielākā dabasgāzes vairumtirdzniecības pārdošanas darījumu daļa tika noslēgta divpusēji, t. i., ārpusbiržas darījumos. Divpusējās tirdzniecības priekšrocība ir tās elastība, t. i., jo sevišķi bez nepieciešamības izmantot ierobežotu līgumu kopumu. Būtiska loma ārpusbiržas tirdzniecībā ir darījumu slēgšanai brokeru platformās. Divpusējās vairumtirdzniecības darījumi būtiski pieauga. 2014. gadā dabasgāzes tirdzniecības darījumi brokeru platformās ar Vāciju kā piegādes teritoriju kopumā veidoja 3 000 TWh. Tas atbilst pieaugumam 15 % apmērā. 2014. gadā biržas gāzes tirdzniecības apjomi aktuāltirgū vairāk nekā divkāršojās un bija apmēram 129 TWh. Tas atbilst pieckāršam aktuāltirgus apjomam 2012. gadā. Nākotnes līgumu apjoms palielinājās no 29 TWh 2013. gadā līdz 83 TWh 2014. gadā (57). |
| --- | --- |

(52)

Vācijas dabasgāzes vairumtirdzniecības tirgos bija tālāks likviditātes pieaugums 2014. gadā. Līdz šim lielākā dabasgāzes vairumtirdzniecības pārdošanas darījumu daļa tika noslēgta divpusēji, t. i., ārpusbiržas darījumos. Divpusējās tirdzniecības priekšrocība ir tās elastība, t. i., jo sevišķi bez nepieciešamības izmantot ierobežotu līgumu kopumu. Būtiska loma ārpusbiržas tirdzniecībā ir darījumu slēgšanai brokeru platformās. Divpusējās vairumtirdzniecības darījumi būtiski pieauga. 2014. gadā dabasgāzes tirdzniecības darījumi brokeru platformās ar Vāciju kā piegādes teritoriju kopumā veidoja 3 000 TWh. Tas atbilst pieaugumam 15 % apmērā. 2014. gadā biržas gāzes tirdzniecības apjomi aktuāltirgū vairāk nekā divkāršojās un bija apmēram 129 TWh. Tas atbilst pieckāršam aktuāltirgus apjomam 2012. gadā. Nākotnes līgumu apjoms palielinājās no 29 TWh 2013. gadā līdz 83 TWh 2014. gadā (57).

57

| (53) | 2014. gads iezīmējās ar būtiski zemākām gāzes vairumtirdzniecības cenām. EEX aprēķinātā dienas references cena samazinājās aptuveni par 22 % (vidēji gadā), un BAFA (Ekonomisko lietu un eksporta kontroles federālās pārvaldes) aprēķinātā vidējā pārrobežu cena nokritās par 15 %. Šis cenas kritums vispārīgi tiek saistīts ar kritumu Vācijas un Eiropas gāzes patēriņā. |
| --- | --- |

(53)

2014. gads iezīmējās ar būtiski zemākām gāzes vairumtirdzniecības cenām. EEX aprēķinātā dienas references cena samazinājās aptuveni par 22 % (vidēji gadā), un BAFA (Ekonomisko lietu un eksporta kontroles federālās pārvaldes) aprēķinātā vidējā pārrobežu cena nokritās par 15 %. Šis cenas kritums vispārīgi tiek saistīts ar kritumu Vācijas un Eiropas gāzes patēriņā.

EEX

BAFA

| (54) | Gāzes cenas ir ļoti tuvas ES vidējām cenām gan mājsaimniecības, gan industriālajiem patērētājiem (58). |
| --- | --- |

(54)

Gāzes cenas ir ļoti tuvas ES vidējām cenām gan mājsaimniecības, gan industriālajiem patērētājiem (58).

58

4.   SECINĀJUMI

SECINĀJUMI

| (55) | Īsumā situācija ar elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādi RLM un SSP īpašo līgumu patērētājiem Vācijā ir šāda: trīs lielāko mazumtirdzniecības piegādātāju uzņēmumu kopējās tirgus daļas ir mazas, piegādātāja maiņas rādītājs ir apmierinošs, galapatērētāja cena netiek kontrolēta, un vairumtirdzniecības likviditāte ir augsta. BKartA savā atzinumā konstatējusi, ka šie tirgi ir tieši pakļauti konkurencei. |
| --- | --- |

(55)

Īsumā situācija ar elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādi RLM un SSP īpašo līgumu patērētājiem Vācijā ir šāda: trīs lielāko mazumtirdzniecības piegādātāju uzņēmumu kopējās tirgus daļas ir mazas, piegādātāja maiņas rādītājs ir apmierinošs, galapatērētāja cena netiek kontrolēta, un vairumtirdzniecības likviditāte ir augsta. BKartA savā atzinumā konstatējusi, ka šie tirgi ir tieši pakļauti konkurencei.

RLM

BKartA

| (56) | Ņemot vērā 32.–45. apsvērumā izvērtētos faktorus, jāuzskata, ka Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punkta nosacījums par tiešu pakļautību konkurencei ir izpildīts attiecībā uz elektroenerģijas piegādi mazumtirdzniecībā RLM un SSP īpašo līgumu patērētājiem visā Vācijas Federatīvās Republikas teritorijā. |
| --- | --- |

(56)

Ņemot vērā 32.–45. apsvērumā izvērtētos faktorus, jāuzskata, ka Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punkta nosacījums par tiešu pakļautību konkurencei ir izpildīts attiecībā uz elektroenerģijas piegādi mazumtirdzniecībā RLM un SSP īpašo līgumu patērētājiem visā Vācijas Federatīvās Republikas teritorijā.

RLM

| (57) | Īsumā situācija ar dabasgāzes mazumtirdzniecības piegādi RLM un SSP īpašo līgumu patērētājiem Vācijā ir šāda: trīs lielāko mazumtirdzniecības piegādātāju uzņēmumu kopējās tirgus daļas ir mazas, piegādātāja maiņas rādītājs ir apmierinošs, galapatērētāja cena netiek kontrolēta, un vairumtirdzniecības likviditāte ir augsta. BKartA savā atzinumā konstatējusi, ka šie tirgi ir tieši pakļauti konkurencei. |
| --- | --- |

(57)

Īsumā situācija ar dabasgāzes mazumtirdzniecības piegādi RLM un SSP īpašo līgumu patērētājiem Vācijā ir šāda: trīs lielāko mazumtirdzniecības piegādātāju uzņēmumu kopējās tirgus daļas ir mazas, piegādātāja maiņas rādītājs ir apmierinošs, galapatērētāja cena netiek kontrolēta, un vairumtirdzniecības likviditāte ir augsta. BKartA savā atzinumā konstatējusi, ka šie tirgi ir tieši pakļauti konkurencei.

RLM

BKartA

| (58) | Ņemot vērā 46.–54. apsvērumā izvērtētos faktorus, jāuzskata, ka Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punkta nosacījums par tiešu konkurenci ir izpildīts attiecībā uz dabasgāzes RLM un SSP īpašo līgumu patērētājiem Vācijas Federatīvās Republikas teritorijā. |
| --- | --- |

(58)

Ņemot vērā 46.–54. apsvērumā izvērtētos faktorus, jāuzskata, ka Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punkta nosacījums par tiešu konkurenci ir izpildīts attiecībā uz dabasgāzes RLM un SSP īpašo līgumu patērētājiem Vācijas Federatīvās Republikas teritorijā.

RLM

| (59) | Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija laikposmā no 2016. gada martam līdz 2016. gada maijam, kas izklāstīta pieprasījuma iesniedzēja un BKartA sniegtajā informācijā. Lēmumu var pārskatīt, ja pēc krasām juridiskās vai faktiskās situācijas pārmaiņām Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērošanas nosacījumi vairs nav izpildīti. |
| --- | --- |

(59)

Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija laikposmā no 2016. gada martam līdz 2016. gada maijam, kas izklāstīta pieprasījuma iesniedzēja un BKartA sniegtajā informācijā. Lēmumu var pārskatīt, ja pēc krasām juridiskās vai faktiskās situācijas pārmaiņām Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērošanas nosacījumi vairs nav izpildīti.

BKartA

| (60) | Tā kā uz dažiem pakalpojumiem, kas saistīti elektroenerģijas (59) un gāzes (60) mazumtirdzniecības piegādi, joprojām attiecas Direktīva 2014/25/ES, jāatceras, ka iepirkuma līgumi, kas aptver vairākas darbības, būtu jāizskata saskaņā ar šīs Direktīvas 6. pantu. Tātad, ja līgumslēdzējs ir iesaistīts jauktā iepirkumā (proti, tādā, ko izmanto, lai atbalstītu gan tās darbības, kuras ir atbrīvotas no Direktīvas 2014/25/ES piemērošanas, gan tās, kuras nav atbrīvotas), ir jāņem vērā tās darbības, kuru veikšanai līgums galvenokārt paredzēts. Šāda jaukta iepirkuma gadījumā, ja mērķis galvenokārt ir dot iespēju veikt darbības, uz kurām neattiecas atbrīvojums, ir jāpiemēro Direktīvas 2014/25/ES noteikumi. Ja nav iespējams objektīvi noteikt, kura darbība ir paredzēta kā līguma galvenā darbība, līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas minēti Direktīvas 2014/25/ES 6. panta 3. punktā (61). |
| --- | --- |

(60)

Tā kā uz dažiem pakalpojumiem, kas saistīti elektroenerģijas (59) un gāzes (60) mazumtirdzniecības piegādi, joprojām attiecas Direktīva 2014/25/ES, jāatceras, ka iepirkuma līgumi, kas aptver vairākas darbības, būtu jāizskata saskaņā ar šīs Direktīvas 6. pantu. Tātad, ja līgumslēdzējs ir iesaistīts jauktā iepirkumā (proti, tādā, ko izmanto, lai atbalstītu gan tās darbības, kuras ir atbrīvotas no Direktīvas 2014/25/ES piemērošanas, gan tās, kuras nav atbrīvotas), ir jāņem vērā tās darbības, kuru veikšanai līgums galvenokārt paredzēts. Šāda jaukta iepirkuma gadījumā, ja mērķis galvenokārt ir dot iespēju veikt darbības, uz kurām neattiecas atbrīvojums, ir jāpiemēro Direktīvas 2014/25/ES noteikumi. Ja nav iespējams objektīvi noteikt, kura darbība ir paredzēta kā līguma galvenā darbība, līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas minēti Direktīvas 2014/25/ES 6. panta 3. punktā (61).

59

60

61

| (61) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Publiskā iepirkuma padomdevējas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(61)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Publiskā iepirkuma padomdevējas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvu 2014/25/ES nepiemēro līgumslēdzēju piešķirtiem līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt šādas darbības:

| a) | elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde patērētājiem, kuru patēriņš tiek reģistrēts ar patēriņa skaitītājiem (registrierende Leistungsmessung – RLM), un patērētājiem, kuri par patēriņu maksā, pamatojoties uz standarta slodzes profilu (SSP), izņemot SSP patērētājus, kas tiek apgādāti saskaņā ar tiesību aktos norādītajiem pamatapgādes noteikumiem, un izņemot apkures elektroenerģijas tirgu Vācijas Federatīvās Republikas teritorijā; |
| --- | --- |

a)

elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde patērētājiem, kuru patēriņš tiek reģistrēts ar patēriņa skaitītājiem (registrierende Leistungsmessung – RLM), un patērētājiem, kuri par patēriņu maksā, pamatojoties uz standarta slodzes profilu (SSP), izņemot SSP patērētājus, kas tiek apgādāti saskaņā ar tiesību aktos norādītajiem pamatapgādes noteikumiem, un izņemot apkures elektroenerģijas tirgu Vācijas Federatīvās Republikas teritorijā;

| b) | dabasgāzes mazumtirdzniecības piegāde patērētājiem, kuru patēriņš tiek reģistrēts ar patēriņa skaitītājiem (registrierende Leistungsmessung – RLM), un patērētājiem, kuri par patēriņu maksā, pamatojoties uz standarta slodzes profilu (SSP), izņemot SSP patērētājus, kas tiek apgādāti saskaņā ar tiesību aktos norādītajiem pamatapgādes noteikumiem, Vācijas Federatīvās Republikas teritorijā. |
| --- | --- |

b)

dabasgāzes mazumtirdzniecības piegāde patērētājiem, kuru patēriņš tiek reģistrēts ar patēriņa skaitītājiem (registrierende Leistungsmessung – RLM), un patērētājiem, kuri par patēriņu maksā, pamatojoties uz standarta slodzes profilu (SSP), izņemot SSP patērētājus, kas tiek apgādāti saskaņā ar tiesību aktos norādītajiem pamatapgādes noteikumiem, Vācijas Federatīvās Republikas teritorijā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2016. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  
  OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.).

3

(4)  Vācijas Noteikumi par vispārējiem nosacījumiem attiecībā uz mājsaimniecību pamata un papildu apgādi ar elektroenerģiju no zemsprieguma tīkla (Verordnung über Allgemeine Bedingungen für die Grundversorgung von Haushaltskunden und die Ersatzversorgung mit Elektrizität aus dem Niederspannungsnetz – StromGVV), datēti ar 2006. gada 26. oktobri, Federālais Vēstnesis I, 2391. lpp., grozīti ar 2014. gada 22. oktobra Noteikumu 1. pantu, Federālais Vēstnesis I, 1631. lpp.

4

Verordnung über Allgemeine Bedingungen für die Grundversorgung von Haushaltskunden und die Ersatzversorgung mit Elektrizität aus dem Niederspannungsnetz – StromGVV

Federālais Vēstnesis

Federālais Vēstnesis

(5)  Vācijas Noteikumi par vispārējiem nosacījumiem attiecībā uz mājsaimniecību pamata un papildu apgādi ar gāzi no zemspiediena tīkla (Gasgrundversorgungsverordnung – GasGVV), datēti ar 2006. gada 26. oktobri, Federālais Vēstnesis I, 2391., 2396. lpp., grozīti ar 2014. gada 22. oktobra Noteikumu 2. pantu, Federālais Vēstnesis I, 1631. lpp.

5

Gasgrundversorgungsverordnung

GasGVV

Federālais Vēstnesis

Federālais Vēstnesis

(6)  Padomes 2004. gada 20. janvāra Regula (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

6

(7)  T-463/14, Osterreichische Post AG, 28. punkts.

7

Osterreichische Post AG

(8)  M.3440 – EDP/ENI/GDP, 56. apsvērums; M.5496 – Vattenfall / Nuon Energy, 12. apsvērums.

8

EDP/ENI/GDP

Vattenfall / Nuon Energy

(9)  M.3440 – EDP/ENI/GDP, 73. apsvērums; M.2947 – Verbund / EnergieAllianz, 35. apsvērums.

9

EDP/ENI/GDP

Verbund / EnergieAllianz

(10)  M.5496 – Vattenfall / Nuon Energy, 12. apsvērums.

10

Vattenfall / Nuon Energy

(11)  
  BKartA, lēmums, datēts ar 2009. gada 30. novembri, B8-107/09 – Integra/Thüga, 28. punkts; lēmums, datēts ar 2010. gada 30. aprīli, B8-109/09 – RWE AG inter alia, 55. punkts.

11

BKartA

Integra/Thüga

RWE AG inter alia

(12)  Noteikumi par piekļuvi elektrotīklam, 12. pants (Stromnetzzugangsverordnung (StromNZV)), datēti ar 2005. gada 25. jūliju (Federālais Vēstnesis I, 2243. lpp.), grozīti ar likuma 8. pantu, datēts ar 2014. gada 21. jūliju (Federālais Vēstnesis I, 1066. lpp.); 2014. gada uzraudzības ziņojums, 32. lpp. u. c.

12

Stromnetzzugangsverordnung

StromNZV

Federālais Vēstnesis

Federālais Vēstnesis

(13)  
  BKartA atzinums, 4. lpp.

13

BKartA

(14)  
  BNetzA un BKartA, uzraudzības ziņojums saskaņā ar 63. panta 3. punktu saistībā ar EnWG 35. pantu un 48. panta 3. punktu saistībā ar 2015. gada 10. novembra Likuma par konkurences ierobežojumiem (GWB) 53. panta 3. punktu (2015. gada uzraudzības ziņojums), 33. lpp.; Vācijas konkurences iestāde (skatīt 8. zemteksta piezīmi), 5. lpp.

14

BNetzA

BKartA

EnWG

GWB

(15)  
  BKartA, lēmums, datēts ar 2009. gada 30. novembri, B8-107/09 – Integra/Thüga, 32. punkts; lēmums, datēts ar 2010. gada 30. aprīli, B8-109/09 – RWE AG inter alia, 55. punkts.

15

BKartA

Integra/Thüga

RWE AG inter alia

(16)  Saskaņā ar EnWG 36. panta 1. punktu enerģijas piegādātājiem ir jāatklāj un jāpublicē internetā vispārējie noteikumi un vispārējās cenas par piegādi zemsprieguma un zemspiediena tīkla teritorijās, kurās tie veic pamatapgādi privātpersonām un kurās apgādā šīs privātpersonas saskaņā ar šiem noteikumiem un šīm cenām. Saskaņā ar EnWG 38. pantu pamatpiegādātājiem ir arī ar likumu noteikts pienākums sniegt papildu apgādi zemsprieguma tīklā līdz pat trīs mēnešiem visiem galapatērētājiem, kuru enerģijas piegādātājs ir bankrotējis.

16

EnWG

EnWG

(17)  Turpat, ar atsauci uz 2015. gada uzraudzības ziņojumu, 10. lpp., saskaņā ar kuru alternatīvo piegādātāju konkurences likuma pārkāpumi ir novērojami tikai īpašo līgumu patērētāju tirgos.

17

(18)  
  BKartA atzinums, 6. lpp.

18

BKartA

(19)  M.4180 – Gaz de France / Suez, 63. apsvērums; M.3868 – DONG/Elsam/Energi E2, 193. apsvērums u. c.; M.3440 – EDP/ENI/GDP 215. apsvērums u. c.; M.5740 – Gazprom/A2A/JOF, 17. apsvērums u. c.

19

Gaz de France / Suez

DONG/Elsam/Energi E2

EDP/ENI/GDP

Gazprom/A2A/JOF,

(20)  
  BKartA, lēmums, datēts ar 2014. gada 23. oktobri, B8 – 69/14, 74. punkts.

20

BKartA

(21)  24. pants, Gasnetzzugangsverordnung (GasNZV), datēts ar 2010. gada 3. septembri, Federālais Vēstnesis I, 1261. lpp., grozīts ar Likuma 4. pantu, datēts ar 2014. gada 21. jūliju, Federālais Vēstnesis I, 1066. lpp.

21

Gasnetzzugangsverordnung

GasNZV

Federālais Vēstnesis

Federālais Vēstnesis

(22)  
  BKartA, lēmums, datēts ar 2014. gada 23. oktobri, B8 – 69/14, 168. punkts.

22

BKartA

(23)  
  BKartA atzinums, 8. lpp.

23

BKartA

(24)  
  BKartA atzinums, 9. lpp.; 2015. gada uzraudzības ziņojums, 329. lpp.

24

BKartA

(25)  M.5496 – Vattenfall / Nuon Energy, 15. apsvērums u. c.

25

Vattenfall / Nuon Energy

(26)  M.7778 – Vattenfall/Engie/GASAG, 37. apsvērums.

26

Vattenfall/Engie/GASAG

(27)  M.5467 – RWE/Essent, 372. apsvērums u. c.

27

RWE/Essent

(28)  
  BKartA, lēmums, datēts ar 2014. gada 23. oktobri, EWE/VNG.

28

BKartA

EWE/VNG

(29)  
  BNetzA un BKartA, uzraudzības ziņojums saskaņā ar 63. panta 3. punktu saistībā ar EnWG 35. pantu un 48. panta 3. punktu saistībā ar GWB 53. panta 3. punktu, datēts ar 2013. gada 19. decembri (2013. gada uzraudzības ziņojums), 24. lpp.

29

BNetzA

BKartA

EnWG

GWB

(30)  2014. gada uzraudzības ziņojums, 26. lpp.

30

(31)  2015. gada uzraudzības ziņojums, 29. lpp.

31

(32)  Mājsaimniecības patērētāji ir galapatērētāji, kuri iegādājas elektroenerģiju galvenokārt pašu izmantošanai mājsaimniecībā vai pašu profesionāliem, lauksaimnieciskiem vai komerciāliem mērķiem, gadā nepārsniedzot 10 000 kilovatstundas (EnWG 3. pants 22. punkts) – definēts iepriekš.

32

EnWG

(33)  2015. gada uzraudzības ziņojums, 39. lpp.

33

(34)  Turpat.

34

(35)  2015. gada uzraudzības ziņojums, 40. lpp.

35

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.).

36

(37)  Komisijas 2010. gada 14. jūlija Lēmums 2010/403/EK, ar kuru elektroenerģijas ražošanai un piegādei vairumtirdzniecībā Itālijas ziemeļu makrozonā un elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam Itālijā, piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (OV L 186, 20.7.2010., 44. lpp.).

37

(38)  Komisijas 2007. gada 29. oktobra Lēmums 2007/706/EK, ar kuru elektroenerģijas ražošanai un pārdošanai Zviedrijā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (OV L 287, 1.11.2007., 18. lpp.).

38

(39)  2015. gada uzraudzības ziņojums, 180. lpp.

39

(40)  2015. gada uzraudzības ziņojums, 186. lpp. BKartA atzinums, 13. lpp.

40

BKartA

(41)  2015. gada uzraudzības ziņojums, 188. lpp.

41

(42)  2015. gada uzraudzības ziņojums, 187. lpp.

42

(43)  Turpat.

43

(44)  
  EPEX SPOT ir elektroenerģijas aktuāltirgu birža Vācijā, Francijā, Austrijā un Šveicē.

44

EPEX SPOT

(45)  
  Energy Exchange Austria (EXAA) ir Centrāleiropas elektroenerģijas birža, kas aptver Austriju un Vāciju.

45

Energy Exchange Austria

EXAA

(46)  2015. gada uzraudzības ziņojums, 24. lpp. u. c.

46

(47)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/File:Electricity_prices_for_household_consumers,_2015s1_(EUR_kWh).png

47

(48)  Turpat.

48

(49)  2015. gada uzraudzības ziņojums, 254. lpp.

49

(50)  Turpat.

50

(51)  2015. gada uzraudzības ziņojums, 300. lpp.

51

(52)  Turpat.

52

(53)  2015. gada uzraudzības ziņojums, 306. lpp.

53

(54)  
  BKartA atzinums, 19. lpp.

54

BKartA

(55)  2015. gada uzraudzības ziņojums, 307. lpp. BKartA atzinums, 19. lpp.

55

BKartA

(56)  2015. gada uzraudzības ziņojums, 304. lpp.

56

(57)  Kopējos pārdošanas apjomus skatīt 2015. gada uzraudzības ziņojumā, 245. un 291. lpp. u. c.

57

(58)  Skatīt 43. zemsvītras piezīmi.

58

(59)  Pamata un rezerves piegāde SSP patērētājiem un elektroenerģijas piegāde apkurei.

59

(60)  Pamata un rezerves piegāde SSP patērētājiem.

60

(61)  Tāds pats būtisks iznākums rastos arī no Direktīvas 2004/17/EK 9. panta piemērošanas.

61

---