# Europos Sąjungos L 265/2016

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 265 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 59 metai2016m. rugsėjo 30d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 265

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

59 metai2016m. rugsėjo 30d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 44 Vienodos nuostatos dėl keleivių vaikų apsaugos priemonių variklinėse transporto priemonėse patvirtinimo (vaiko apsaugos sistemos) [2016/1722] | 1 |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 48 Suvienodinti transporto priemonių patvirtinimo reikalavimai, atsižvelgiant į apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimą [2016/1723] | 125 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 44 Vienodos nuostatos dėl keleivių vaikų apsaugos priemonių variklinėse transporto priemonėse patvirtinimo (vaiko apsaugos sistemos) [2016/1722]

1

*

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 48 Suvienodinti transporto priemonių patvirtinimo reikalavimai, atsižvelgiant į apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimą [2016/1723]

125

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 2016 9 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 265/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 9 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 265/1

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 44 „Vienodos nuostatos dėl keleivių vaikų apsaugos priemonių variklinėse transporto priemonėse patvirtinimo (vaiko apsaugos sistemos)“ [2016/1722]

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

04 serijos pakeitimų 10 papildymo; įsigaliojimo data – 2016 m. birželio 18 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ženklinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Bendrieji techniniai reikalavimai |
| --- | --- |

6.

| 7. | Konkretūs techniniai reikalavimai |
| --- | --- |

7.

| 8. | Bandymų aprašymas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tipo patvirtinimo ir gamybos tinkamumo bandymų ataskaitos |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vaiko apsaugos sistemos tipo patvirtinimo pakeitimas ir patvirtinto tipo išplėtimas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Gamybos tinkamumas |
| --- | --- |

11.

| 12. | Gamybos atitiktis ir įprastiniai bandymai |
| --- | --- |

12.

| 13. | Sankcijos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

13.

| 14. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

14.

| 15. | Instrukcijos |
| --- | --- |

15.

| 16. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų pavadinimai bei adresai |
| --- | --- |

16.

| 17. | Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
| --- | --- |

17.

PRIEDAI

| 1 | Pranešimas |
| --- | --- |

1

| 2 | Patvirtinimo ženklų išdėstymas |
| --- | --- |

2

| 3 | Atsparumo dulkėms bandymo aparatūros išdėstymas |
| --- | --- |

3

| 4 | Korozijos bandymas |
| --- | --- |

4

| 5 | Saugos diržo dilinimo ir trumpojo slydimo bandymai |
| --- | --- |

5

| 6 | Vežimėlio aprašymas |
| --- | --- |

6

| 7 | Vežimėlio lėtėjimą ar greitėjimą, kaip laiko funkciją, rodanti kreivė |
| --- | --- |

7

| 8 | Manekenų aprašymas |
| --- | --- |

8

| 9 | Priekinio susidūrimo su kliūtimi bandymas |
| --- | --- |

9

| 10 | Galinio susidūrimo bandymo procedūra |
| --- | --- |

10

| 11 | Papildomi tvirtinimo įtaisai, reikalingi vaiko apsaugos priemonėms tvirtinti pusiau universalios kategorijos variklinėse transporto priemonėse |
| --- | --- |

11

| 12 | Kėdė |
| --- | --- |

12

| 13 | Standartinis saugos diržas |
| --- | --- |

13

| 14 | Tipo patvirtinimo schema (procedūros schema pagal ISO 9002:2000) |
| --- | --- |

14

| 15 | Aiškinamosios pastabos |
| --- | --- |

15

| 16 | Gamybos atitikties kontrolė |
| --- | --- |

16

| 17 | Energiją sugeriančios medžiagos bandymas |
| --- | --- |

17

| 18 | Priemonių su atlošais ir atgalinės krypties priemonių srities, į kurią gali atsitrenkti galva, nustatymo būdas, nustatant mažiausią šoninių sparnų dydį |
| --- | --- |

18

| 19 | Tiesiai ant vaiko apsaugos priemonių montuojamų reguliatorių kondicionavimo aprašymas |
| --- | --- |

19

| 20 | Įprastas sagties tvirtumo bandymo įtaisas |
| --- | --- |

20

| 21 | Dinaminio susidūrimo bandymo stendas |
| --- | --- |

21

| 22 | Apatinės manekeno liemens dalies bandymas |
| --- | --- |

22

| 23 | Apkrovos įtaisai |
| --- | --- |

23

1.   TAIKYMO SRITIS

1.1.   Ši taisyklė taikoma vaiko apsaugos sistemoms, kurios yra tinkamos montuoti variklinėse transporto priemonėse su trimis ar daugiau ratų, bet nėra skirtos naudoti su sulankstomosiomis (atlošiamosiomis) arba į šoną atsuktomis sėdynėmis.

2.   APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

2.1.   Vaiko apsaugos sistema (apsaugos priemonė)– visuma sudedamųjų dalių, kurios gali būti sudarytos iš juostų arba lanksčių sudedamųjų dalių su apsaugine sagtimi, reguliavimo įtaisų, priedų, kai kuriais atvejais – iš papildomo įtaiso, pvz., nešiojamojo lopšio, kūdikio sėdynės, papildomos sėdynės ir (arba) apsauginio skydelio, kuriuos galima tvirtinti variklinėje transporto priemonėje. Apsaugos sistema sukonstruota taip, kad apribotų asmens kūno judėjimą ir sumažintų pavojų susižeisti transporto priemonės susidūrimo arba staigaus stabdymo atveju.

Vaiko apsaugos sistema (apsaugos priemonė)

ISOFIX– vaiko apsaugos sistemų tvirtinimo prie transporto priemonių sistema, sudaryta iš dviejų su transporto priemone sujungtų standžių tvirtinimo įtaisų, dviejų atitinkamų standžių priedų ant vaiko apsaugos sistemos ir vaiko apsaugos sistemos sukamojo svyravimo ribojimo priemonės.

ISOFIX

Vaiko apsaugos priemonės skirstomos į penkias svorio grupes:

| 2.1.1.1. | 0 grupė skirta mažesnio kaip 10 kg svorio vaikams; |
| --- | --- |

2.1.1.1.

0 grupė skirta mažesnio kaip 10 kg svorio vaikams;

| 2.1.1.2. | 0+ grupė skirta mažesnio kaip 13 kg svorio vaikams; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

0+ grupė skirta mažesnio kaip 13 kg svorio vaikams;

| 2.1.1.3. | I grupė skirta 9–18 kg svorio vaikams; |
| --- | --- |

2.1.1.3.

I grupė skirta 9–18 kg svorio vaikams;

| 2.1.1.4. | II grupė skirta 15–25 kg svorio vaikams; |
| --- | --- |

2.1.1.4.

II grupė skirta 15–25 kg svorio vaikams;

| 2.1.1.5. | III grupė skirta 22–36 kg svorio vaikams. |
| --- | --- |

2.1.1.5.

III grupė skirta 22–36 kg svorio vaikams.

| 2.1.1.6. | ISOFIX vaiko apsaugos priemonės grupuojamos į 7 ISOFIX dydžio klases, aprašytas Taisyklės Nr. 16 17 priedo 2 priedėlyje:







  A | – | ISO/F3: mažyliams skirta priekinės krypties viso aukščio VAS; |
| --- | --- | --- | --- |
| B | – | ISO/F2: mažyliams skirta priekinės krypties mažesnio aukščio VAS; |
| B1 | – | ISO/F2X: mažyliams skirta priekinės krypties mažesnio aukščio VAS; |
| C | – | ISO/R3: mažyliams skirta atgalinės krypties viso aukščio VAS; |
| D | – | ISO/R2: mažyliams skirta atgalinės krypties mažesnio aukščio VAS; |
| E | – | ISO/R1: kūdikiams skirta atgalinės krypties VAS; |
| F | – | ISO/L1: kairioji šoninės krypties VAS (nešiojamasis lopšys); |
| G | – | ISO/L2: dešinioji šoninės krypties VAS (nešiojamasis lopšys). |

2.1.1.6.

ISOFIX vaiko apsaugos priemonės grupuojamos į 7 ISOFIX dydžio klases, aprašytas Taisyklės Nr. 16 17 priedo 2 priedėlyje:

A

–

ISO/F3: mažyliams skirta priekinės krypties viso aukščio VAS;

B

–

ISO/F2: mažyliams skirta priekinės krypties mažesnio aukščio VAS;

B1

–

ISO/F2X: mažyliams skirta priekinės krypties mažesnio aukščio VAS;

C

–

ISO/R3: mažyliams skirta atgalinės krypties viso aukščio VAS;

D

–

ISO/R2: mažyliams skirta atgalinės krypties mažesnio aukščio VAS;

E

–

ISO/R1: kūdikiams skirta atgalinės krypties VAS;

F

–

ISO/L1: kairioji šoninės krypties VAS (nešiojamasis lopšys);

G

–

ISO/L2: dešinioji šoninės krypties VAS (nešiojamasis lopšys).

| Svorio grupė | | ISOFIX dydžio klasės |
| --- | --- | --- |
| 0 – iki 10 kg | F | ISO/L1 |
| G | ISO/L2 |
| E | ISO/R1 |
| 0+ – iki 13 kg | C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |
| E | ISO/R1 |
| I – 9–18 kg | A | ISO/F3 |
| B | ISO/F2 |
| B1 | ISO/F2X |
| C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |

Svorio grupė

ISOFIX dydžio klasės

0 – iki 10 kg

F

ISO/L1

G

ISO/L2

E

ISO/R1

0+ – iki 13 kg

C

ISO/R3

D

ISO/R2

E

ISO/R1

I – 9–18 kg

A

ISO/F3

B

ISO/F2

B1

ISO/F2X

C

ISO/R3

D

ISO/R2

Vaiko apsaugos priemonės skirstomos į keturias kategorijas:

kategorijas

| 2.1.2.1. | universaliosios kategorijos vaiko apsaugos priemonės, skirtos naudoti kaip apibrėžta 6.1.1, 6.1.3.1 ir 6.1.3.2 punktuose, su transporto priemonės sėdyne, nustatyta į beveik visas įmanomas padėtis, o ypač su tomis sėdynėmis, kurios buvo įvertintos pagal Taisyklę Nr. 16 ir buvo pripažintos suderinamomis su šios kategorijos vaiko apsaugos priemone; |
| --- | --- |

2.1.2.1.

universaliosios kategorijos vaiko apsaugos priemonės, skirtos naudoti kaip apibrėžta 6.1.1, 6.1.3.1 ir 6.1.3.2 punktuose, su transporto priemonės sėdyne, nustatyta į beveik visas įmanomas padėtis, o ypač su tomis sėdynėmis, kurios buvo įvertintos pagal Taisyklę Nr. 16 ir buvo pripažintos suderinamomis su šios kategorijos vaiko apsaugos priemone;

| 2.1.2.2. | ribotosios kategorijos vaiko apsaugos priemonės, skirtos naudoti, kaip apibrėžta 6.1.1 ir 6.1.3.1 punktuose, su tam tikrų transporto priemonių tipų nustatytomis sėdynės padėtimis, kaip nurodyta vaiko apsaugos įrenginio gamintojo arba transporto priemonės gamintojo: |
| --- | --- |

2.1.2.2.

ribotosios kategorijos vaiko apsaugos priemonės, skirtos naudoti, kaip apibrėžta 6.1.1 ir 6.1.3.1 punktuose, su tam tikrų transporto priemonių tipų nustatytomis sėdynės padėtimis, kaip nurodyta vaiko apsaugos įrenginio gamintojo arba transporto priemonės gamintojo:

| 2.1.2.3. | pusiau universalios kategorijos vaiko apsaugos priemonės, skirtos naudoti kaip apibrėžta 6.1.1 ir 6.1.3.2 punktuose; |
| --- | --- |

2.1.2.3.

pusiau universalios kategorijos vaiko apsaugos priemonės, skirtos naudoti kaip apibrėžta 6.1.1 ir 6.1.3.2 punktuose;

| 2.1.2.4. | specialaus tipo transporto priemonės kategorijos vaiko apsaugos priemonės, skirtos naudoti:






  2.1.2.4.1. | specialaus tipo transporto priemonėse pagal 6.1.2 ir 6.1.3.3 punktus arba |
| --- | --- | --- |

2.1.2.4.

specialaus tipo transporto priemonės kategorijos vaiko apsaugos priemonės, skirtos naudoti:

2.1.2.4.1.

specialaus tipo transporto priemonėse pagal 6.1.2 ir 6.1.3.3 punktus arba

| 2.1.2.4.2. | kaip įmontuotos vaiko apsaugos priemonės. |
| --- | --- |

2.1.2.4.2.

kaip įmontuotos vaiko apsaugos priemonės.

Vaiko apsaugos priemonėse naudojamos vaiko prilaikymo priemonės gali būti dviejų klasių:

| | integruotosios klasės sistemos, kai vaiko prilaikymas apsaugos sistemoje užtikrinamas nenaudojant jokių tiesiogiai prie transporto priemonės tvirtinamų detalių; |
| --- | --- |

integruotosios klasės sistemos, kai vaiko prilaikymas apsaugos sistemoje užtikrinamas nenaudojant jokių tiesiogiai prie transporto priemonės tvirtinamų detalių;

| | neintegruotosios klasės sistemos, kai vaiko prilaikymas apsaugos sistemoje priklauso nuo bet kokių detalių, kurios tiesiogiai tvirtinamos prie transporto priemonės. |
| --- | --- |

neintegruotosios klasės sistemos, kai vaiko prilaikymas apsaugos sistemoje priklauso nuo bet kokių detalių, kurios tiesiogiai tvirtinamos prie transporto priemonės.

2.1.3.1.   Dalinė apsaugos priemonė– įtaisas, pvz., paaukštinta sėdynė, kuri naudojama kartu su suaugusiojo saugos diržu, juosiančiu vaiko kūną arba prilaikančiu įtaisą, kuriame vaikas yra pasodintas, sudaro sukomplektuotą vaiko apsaugos sistemą.

Dalinė apsaugos priemonė

2.1.3.2.   Paaukštinta sėdynė– kieta pagalvėlė, kuri gali būti naudojama su suaugusiojo saugos diržu.

Paaukštinta sėdynė

2.2.   Vaiko saugos sėdynė– vaiko apsaugos priemonė, kurios sudedamoji dalis yra sėdynė, kurioje laikomas pasodintas vaikas.

Vaiko saugos sėdynė

2.3.   Diržas– vaiko apsaugos priemonė, kurią sudaro juostų derinys su saugos sagtimi, reguliavimo įtaisais ir priedais.

Diržas

2.4.   Sėdynė– konstrukcija, kuri yra sudedamoji vaiko apsaugos priemonės dalis, skirta laikyti vaiką sėdimojoje padėtyje;

Sėdynė

2.4.1.   Nešiojamasis lopšys– apsaugos priemonė vaikui laikyti aukštielninkam arba kniūbsčiam, kad jo stuburas būtų statmenas išilginei transporto priemonės vidurio plokštumai. Lopšys sukonstruotas taip, kad per susidūrimą paskirstytų vaiko galvą ir kūną, išskyrus galūnes, veikiančias prilaikomąsias jėgas.

Nešiojamasis lopšys

2.4.2.   Nešiojamojo lopšio fiksatorius– įtaisas, naudojamas nešiojamajam lopšiui pritvirtinti prie transporto priemonės konstrukcijos.

Nešiojamojo lopšio fiksatorius

2.4.3.   Kūdikio kėdutė– apsaugos priemonė vaikui laikyti atgal atgręžtoje, pusiau gulimoje padėtyje. Ji sukonstruota taip, kad per susidūrimą paskirstytų vaiko galvą ir kūną, išskyrus galūnes, veikiančias prilaikomąsias jėgas.

Kūdikio kėdutė

2.5.   Sėdynės atrama– vaiko apsaugos priemonės dalis, kurią naudojant gali būti pakelta sėdynė.

Sėdynės atrama

2.6.   Vaiko atrama– vaiko apsaugos priemonės dalis, kurią naudojant sėdintis vaikas gali būti pakeltas tame įrenginyje.

Vaiko atrama

2.7.   Apsauginis skydelis– prieš vaiką tvirtinimas įtaisas, paskirstantis per visą vaiko ūgį didžiajai jo kūno daliai tenkančias per priekinį susidūrimą atsirandančias prilaikomąsias jėgas.

Apsauginis skydelis

Kaip nurodyta 2.1.3 punkte, jie skirstomi į dvi klases:

A klasė: integruoti skydeliai;

A klasė

B klasė: neintegruoti skydeliai.

B klasė

2.8.   Juosta– lanksti sudedamoji dalis, kurios paskirtis – perduoti jėgas.

Juosta

2.8.1.   Juosmens juosta– juosta, kuri, kaip sukomplektuotas diržas arba kaip tokio diržo sudedamoji dalis, iš priekio juosia ir tiesiogiai arba netiesiogiai prilaiko vaiko dubenį.

Juosmens juosta

2.8.2.   Pečių apsauga– diržo dalis, kuri sulaiko viršutinę vaiko liemens dalį.

Pečių apsauga

2.8.3.   Tarpukojo juosta– juosta (arba į keletą dalių padalytos juostos, kai jas sudaro dvi arba daugiau austinės juostos dalių), pritvirtinta prie vaiko apsaugos priemonės ir juosmens juostos taip, kad būtų tarp vaiko šlaunų; jos paskirtis – neleisti vaikui įprastomis sąlygomis pasislinkti į priekį ir palįsti po juosmens juosta, o susidūrimo metu neleisti juosmens diržui nuslysti nuo dubens.

Tarpukojo juosta

2.8.4.   Vaiką prilaikanti juosta– juosta, kuri yra sudedamoji diržo dalis ir sulaiko tik vaiko liemenį.

Vaiką prilaikanti juosta

2.8.5.   Vaiko apsaugos tvirtinimo juosta– juosta, kuria vaiko apsaugos priemonė pritvirtinama prie transporto priemonės konstrukcijos; ji gali būti transporto priemonės sėdynės apsaugos įtaiso dalis.

Vaiko apsaugos tvirtinimo juosta

2.8.6.   Diržų komplektas– diržų sąranka, sudaryta iš juosmens diržo, pečių apsaugos ir, jei įtaisyta, tarpukojo juostos.

Diržų komplektas

2.8.7.   Y formos diržas– diržas, kurio juostų derinys sudarytas taip, kad viena juosta eitų tarp vaiko kojų, antra – per vieną petį, o trečia – per kitą.

Y formos diržas

2.8.8.   Kreipiamoji juosta– juosta, kuri fiksuoja suaugusiojo saugos diržo pečių juostą vaikui tinkamoje padėtyje; tinkama pečių juostos padėtis gali būti reguliuojama įtaisu, kuris ant juostos patraukiamas aukštyn arba žemyn, pritaikant prie naudotojo peties, ir užfiksuojamas toje padėtyje. Ši kreipiamoji juosta neskirta didelei dinaminei apkrovai išlaikyti.

Kreipiamoji juosta

2.9.   Sagtis– greitai atsegamas įtaisas, naudojamas vaikui apsaugos priemonėje laikyti arba apsaugos priemonei prie automobilio konstrukcijos pritvirtinti ir greitai atsegti. Sagtyje gali būti reguliavimo įtaisas.

Sagtis

2.9.1.   Uždaras sagties atsegimo mygtukas– sagties atsegimo mygtukas, kuriuo sagties negalima atsegti naudojant 40 mm skersmens rutulį.

Uždaras sagties atsegimo mygtukas

2.9.2.   Atviras sagties atsegimo mygtukas– sagties atsegimo mygtukas, kuriuo sagtį galima atsegti naudojant 40 mm skersmens rutulį.

Atviras sagties atsegimo mygtukas

2.10.   Reguliavimo įtaisas– prietaisas, kuriuo galima reguliuoti apsaugos priemonę arba jos priedus, norint pritaikyti prie naudotojo kūno sudėjimo, transporto priemonės konfigūracijos arba vieno ir kito. Reguliavimo įtaisas gali būti sagties dalis, diržo įtraukiklis ar kuri nors kita saugos diržo dalis.

Reguliavimo įtaisas

2.10.1.   Spartusis reguliatorius– reguliavimo įtaisas, kurį galima valdyti vienu lengvu rankos judesiu.

Spartusis reguliatorius

2.10.2.   Reguliatorius, montuojamas ant vaiko apsaugos priemonės– vientisų diržų reguliatorius, montuojamas tiesiai ant vaiko apsaugos priemonės, o ne tiesiogiai laikomas austinės juostos, kurią turi reguliuoti.

Reguliatorius, montuojamas ant vaiko apsaugos priemonės

2.11.   Priedai– vaiko apsaugos priemonės dalys, įskaitant apsaugines dalis, kuriomis vaiko apsaugos priemonė tvirtai pritvirtinama tiesiogiai prie transporto priemonės konstrukcijos arba prie transporto priemonės sėdynės.

Priedai

2.11.1.   Atraminė kojelė– stacionariai pritvirtintas įtaisas, vaiko apsaugos priemonės spaudžiamąją apkrovą perduodantis transporto priemonės konstrukcijai, kad stabdant būtų išvengta poveikio sėdynės pagalvėlei; atraminė kojelė gali būti reguliuojama.

Atraminė kojelė

2.12.   Energijos sugertuvas– įtaisas, priklausantis vaiko apsaugos priemonei, skirtas išsklaidyti energiją savarankiškai arba kartu su juosta.

Energijos sugertuvas

2.13.   Diržo įtraukiklis– įtaisas, kuriuo įtraukiamas vaiko apsaugos priemonės diržas arba diržo dalis. Sąvoka taikoma šiems įtaisams:

Diržo įtraukiklis

2.13.1.   automatinio fiksavimo diržo įtraukiklis– įtaisas, leidžiantis ištraukti norimo ilgio juostos dalį ir, užsegus sagtį, automatiškai pritaikantis juostos ilgį prie naudotojo sudėjimo; daugiau juostos ištraukti neįmanoma, nebent naudotojas tai darytų tyčia;

automatinio fiksavimo diržo įtraukiklis

2.13.2.   avarinio fiksavimo diržo įtraukiklis– įprastomis važiavimo sąlygomis naudotojo judėjimo laisvės nevaržantis įtaisas. Tokiame įtaise įrengti ilgio reguliavimo įtaisai, automatiškai reguliuojantys juostos ilgį pagal naudotojo kūno sudėjimą, ir fiksavimo mechanizmas, suveikiantis avariniu atveju:

avarinio fiksavimo diržo įtraukiklis

| 2.13.2.1. | sumažėjus transporto priemonės greičiui, ištraukus juostą iš diržo įtraukiklio, arba automatiškai dėl kitų priežasčių (jautrumas vienam veiksmui) arba |
| --- | --- |

2.13.2.1.

sumažėjus transporto priemonės greičiui, ištraukus juostą iš diržo įtraukiklio, arba automatiškai dėl kitų priežasčių (jautrumas vienam veiksmui) arba

| 2.13.2.2. | kai kartu veikia keli veiksniai (jautrumas keliems veiksmams). |
| --- | --- |

2.13.2.2.

kai kartu veikia keli veiksniai (jautrumas keliems veiksmams).

2.14.   Apsaugos priemonės tvirtinimo įtaisai– transporto priemonės arba sėdynės konstrukcijos dalys, prie kurių tvirtinami vaiko apsaugos priemonės priedai.

Apsaugos priemonės tvirtinimo įtaisai

2.14.1.   Papildomas tvirtinimo įtaisas – transporto priemonės konstrukcijos arba transporto priemonės sėdynės konstrukcijos dalis ar bet kuri kita transporto priemonės dalis, prie kurios tvirtinama vaiko apsaugos priemonė; jos papildo tvirtinimo įtaisus, patvirtintus pagal Taisyklę Nr. 14. Tai vežimėlio grindys, kaip aprašyta 6 priede, arba kiti specialios transporto priemonės (-ių) konstrukcijos elementai, kuriuos veikia atramos apkrova.

Papildomas tvirtinimo įtaisas –

2.14.2.   ISOFIX apatinis tvirtinimo įtaisas – vienas nuo transporto priemonės arba sėdynės konstrukcijos besitęsiantis standus, apskrito skerspjūvio, horizontalus 6 mm skersmens strypas ISOFIX vaiko apsaugos sistemai su ISOFIX priedais pritvirtinti ir laikyti.

ISOFIX apatinis tvirtinimo įtaisas –

2.14.3.   ISOFIX tvirtinimo įtaisų sistema – iš dviejų Taisyklės Nr. 14 reikalavimus atitinkančių ISOFIX apatinių tvirtinimo įtaisų sudaryta sistema, skirta ISOFIX vaiko apsaugos sistemai bei apsaugos nuo sukimosi įtaisui pritvirtinti.

ISOFIX tvirtinimo įtaisų sistema –

2.14.4.   Apsaugos nuo sukimosi įtaisas

Apsaugos nuo sukimosi įtaisas

| a) | universaliajai ISOFIX vaiko apsaugos sistemai skirtas apsaugos nuo sukimosi įtaisas, kurį sudaro ISOFIX viršutinis diržas; |
| --- | --- |

a)

universaliajai ISOFIX vaiko apsaugos sistemai skirtas apsaugos nuo sukimosi įtaisas, kurį sudaro ISOFIX viršutinis diržas;

| b) | pusiau universaliai ISOFIX vaiko apsaugos sistemai skirtas apsaugos nuo sukimosi įtaisas, kurį sudaro viršutinė juosta, transporto priemonės prietaisų skydas arba atraminė kojelė, skirta tvirtinimo sistemos sukimuisi priekinio susidūrimo atveju apriboti; |
| --- | --- |

b)

pusiau universaliai ISOFIX vaiko apsaugos sistemai skirtas apsaugos nuo sukimosi įtaisas, kurį sudaro viršutinė juosta, transporto priemonės prietaisų skydas arba atraminė kojelė, skirta tvirtinimo sistemos sukimuisi priekinio susidūrimo atveju apriboti;

| c) | transporto priemonės sėdynėse nėra apsaugos nuo sukimosi įtaiso, skirto universaliosios ir pusiau universalios kategorijų ISOFIX vaiko apsaugos sistemoms. |
| --- | --- |

c)

transporto priemonės sėdynėse nėra apsaugos nuo sukimosi įtaiso, skirto universaliosios ir pusiau universalios kategorijų ISOFIX vaiko apsaugos sistemoms.

2.14.5.   ISOFIX viršutinio diržo tvirtinimo įtaisas – Taisyklės Nr. 14 reikalavimus atitinkantis įtaisas, pvz., nustatytoje zonoje įtaisytas strypas, prie kurio tvirtinama ISOFIX viršutinio diržo juostos jungtis ir kuris perduoda jos prilaikymo jėgą transporto priemonės konstrukcijai.

ISOFIX viršutinio diržo tvirtinimo įtaisas –

2.15.   Priekinės krypties– atsukta įprasta transporto priemonės judėjimo kryptimi.

Priekinės krypties

2.16.   Atgalinės krypties– atsukta priešinga įprastinio transporto priemonės judėjimo kryptimi.

Atgalinės krypties

2.17.   Nuožulnioji padėtis– speciali kėdutės padėtis, leidžianti vaikui atsilošti.

Nuožulnioji padėtis

2.18.   Gulimoji, aukštielninka arba kniūbsčioji padėtis– vaiko padėtis apsaugos priemonėje, kai bent jo galva ir kūnas, išskyrus galūnes, yra ant horizontalaus paviršiaus.

Gulimoji, aukštielninka arba kniūbsčioji padėtis

2.19.   Vaiko apsaugos priemonės tipas– vaiko apsaugos priemonių, nesiskiriančių toliau išvardytomis esminėmis savybėmis, kategorija:

Vaiko apsaugos priemonės tipas

| 2.19.1. | kategorija, svorio grupe (-ėmis), padėtimi ir įrengimo kryptimi (kaip apibrėžta 2.15 ir 2.16 punktuose), kurioms pritaikyta apsaugos priemonė; |
| --- | --- |

2.19.1.

kategorija, svorio grupe (-ėmis), padėtimi ir įrengimo kryptimi (kaip apibrėžta 2.15 ir 2.16 punktuose), kurioms pritaikyta apsaugos priemonė;

| 2.19.2. | vaiko apsaugos priemonės geometrija; |
| --- | --- |

2.19.2.

vaiko apsaugos priemonės geometrija;

| 2.19.3. | matmenimis, mase, medžiaga ir spalva:






  a) | sėdynės; |
| --- | --- | --- |

2.19.3.

matmenimis, mase, medžiaga ir spalva:

a)

sėdynės;

| b) | apmušalų ir |
| --- | --- |

b)

apmušalų ir

| c) | apsauginio skydelio; |
| --- | --- |

c)

apsauginio skydelio;

| 2.19.4. | juostų medžiaga, audinio pynimu, matmenimis ir spalva; |
| --- | --- |

2.19.4.

juostų medžiaga, audinio pynimu, matmenimis ir spalva;

| 2.19.5. | standžiosiomis sudedamosiomis dalimis (sagtimis, priedais ir kt.). |
| --- | --- |

2.19.5.

standžiosiomis sudedamosiomis dalimis (sagtimis, priedais ir kt.).

2.20.   Transporto priemonės sėdynė– konstrukcija, kuri gali būti neatsiejama nuo transporto priemonės konstrukcijos, arba atskira konstrukcija, parengta naudoti ir skirta sėdėti vienam suaugusiam asmeniui. Šioje taisyklėje:

Transporto priemonės sėdynė

2.20.1.   transporto priemonės sėdynių grupė– arba daugiavietė neatskiriama, arba kelios atskiros, tačiau viena šalia kitos įrengtos sėdynės (t. y. įtaisytos taip, kad vienos sėdynės priekiniai tvirtinimo įtaisai būtų vienoje eilėje su priekiniais arba galiniais kitos sėdynės tvirtinimo įtaisais arba ties linija tarp tų tvirtinimo įtaisų); kiekviena sėdynė skirta vienam arba keliems suaugusiems asmenims;

transporto priemonės sėdynių grupė

2.20.2.   daugiavietė neatskiriama transporto priemonės sėdynė– parengta naudoti konstrukcija, skirta sėdėti daugiau kaip vienam suaugusiam asmeniui;

daugiavietė neatskiriama transporto priemonės sėdynė

2.20.3.   priekinės transporto priemonės sėdynės– sėdynių grupė keleivių skyriaus priekyje, prieš kurią nėra jokių kitų sėdynių;

priekinės transporto priemonės sėdynės

2.20.4.   galinės transporto priemonės sėdynės– nejudamos, į priekį atgręžtos sėdynės, įtaisytos transporto priemonėje už kitos sėdynių grupės.

galinės transporto priemonės sėdynės

2.20.5.   ISOFIX padėtis– sistema, leidžianti įtaisyti:

ISOFIX padėtis

| a) | arba priekinės krypties universaliąją ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta šioje taisyklėje; |
| --- | --- |

a)

arba priekinės krypties universaliąją ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta šioje taisyklėje;

| b) | arba priekinės krypties puriau universalią ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta šioje taisyklėje; |
| --- | --- |

b)

arba priekinės krypties puriau universalią ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta šioje taisyklėje;

| c) | arba atgalinės krypties pusiau universalią ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta šioje taisyklėje; |
| --- | --- |

c)

arba atgalinės krypties pusiau universalią ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta šioje taisyklėje;

| d) | arba šoninės krypties pusiau universalią ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta šioje taisyklėje; |
| --- | --- |

d)

arba šoninės krypties pusiau universalią ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta šioje taisyklėje;

| e) | arba specialios transporto priemonės kategorijos ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta šioje taisyklėje. |
| --- | --- |

e)

arba specialios transporto priemonės kategorijos ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta šioje taisyklėje.

2.21.   Reguliavimo sistema– sukomplektuotas įtaisas, kuriuo transporto priemonės sėdynė arba jos dalis gali būti reguliuojama norint ją pritaikyti prie suaugusio asmens kūno sudėjimo; šiuo įtaisu visų pirma galima reguliuoti sėdynę:

Reguliavimo sistema

| 2.21.1. | išilgine kryptimi ir (arba) |
| --- | --- |

2.21.1.

išilgine kryptimi ir (arba)

| 2.21.2. | vertikalia kryptimi, taip pat (arba) |
| --- | --- |

2.21.2.

vertikalia kryptimi, taip pat (arba)

| 2.21.3. | reguliuoti polinkio kampą. |
| --- | --- |

2.21.3.

reguliuoti polinkio kampą.

2.22.   Transporto priemonės sėdynės tvirtinimo įtaisas– sistema, įskaitant susijusias transporto priemonės konstrukcijos dalis, kuria suaugusiam asmeniui skirta sėdynė, kaip vientisas darinys, pritvirtinama prie transporto priemonės konstrukcijos.

Transporto priemonės sėdynės tvirtinimo įtaisas

2.23.   Sėdynės tipas– suaugusiems asmenims skirtų sėdynių, nesiskiriančių toliau išvardytomis esminėmis savybėmis, kategorija:

Sėdynės tipas

| 2.23.1. | sėdynės konstrukcijos forma, matmenimis ir medžiagomis; |
| --- | --- |

2.23.1.

sėdynės konstrukcijos forma, matmenimis ir medžiagomis;

| 2.23.2. | sėdynės reguliavimo ir fiksavimo sistemų tipais ir matmenimis, taip pat |
| --- | --- |

2.23.2.

sėdynės reguliavimo ir fiksavimo sistemų tipais ir matmenimis, taip pat

| 2.23.3. | suaugusiojo saugos diržo tvirtinimo prie sėdynės įtaiso, sėdynės tvirtinimo įtaiso ir susijusių transporto priemonės konstrukcijos dalių tipu ir matmenimis. |
| --- | --- |

2.23.3.

suaugusiojo saugos diržo tvirtinimo prie sėdynės įtaiso, sėdynės tvirtinimo įtaiso ir susijusių transporto priemonės konstrukcijos dalių tipu ir matmenimis.

2.24.   Poslinkio sistema– įtaisas, kuriuo galima keisti suaugusiems asmenims skirtos sėdynės arba vienos iš jos dalių polinkio kampą arba padėtį išilgine kryptimi, bet neturintis fiksuotos tarpinės padėties, kad būtų lengviau įlipti ir išlipti keleiviams ar įdėti ir išimti daiktus.

Poslinkio sistema

2.25.   Fiksavimo sistema– įtaisas, kuriuo užfiksuojamos suaugusiesiems skirtos sėdynės ir jos dalių naudojimo padėtys.

Fiksavimo sistema

2.26.   Fiksavimo įtaisas– prietaisas, užfiksuojantis vieną iš suaugusiojo saugos diržo austinės juostos dalių ir neleidžiantis jai judėti kitos to paties diržo austinės juostos dalies atžvilgiu. Šis įtaisas gali veikti suaugusiojo diržo įstrižąją arba juosmens dalį arba saugoti jas abi. Ši sąvoka skirta apibūdinti šių klasių įtaisams:

Fiksavimo įtaisas

2.26.1.   A klasės įtaisas– įtaisas, neleidžiantis vaikui iš diržo įtraukiklio ištraukti austinės juostos traukiant už juosmens juostos, kai suaugusiojo diržas tiesiogiai naudojamas vaikui laikyti.

A klasės įtaisas

2.26.2.   B klasės įtaisas– įtaisas, kuriuo galima išlaikyti suaugusiojo saugos diržo juosmens dalies įtempimą, kai diržas naudojamas vaiko apsaugos priemonei laikyti. Austinę juostą sulaikantis įtaisas neleidžia jai išslysti per įtaisą iš diržo įtraukiklio, antraip sumažėtų įtempimas ir apsaugos priemonė atsidurtų neoptimalioje padėtyje.

B klasės įtaisas

2.27.   Specialių poreikių turinčio vaiko apsaugos priemonė– vaiko apsaugos sistema, sukonstruota vaikams, turintiems specialių poreikių dėl fizinės ar protinės negalios; šiame įtaise gali būti papildomų bet kuriai vaiko kūno daliai prilaikyti skirtų įtaisų, tačiau jame turi būti bent pagrindinės vaiko prilaikymo priemonės, atitinkančios šios taisyklės reikalavimus.

Specialių poreikių turinčio vaiko apsaugos priemonė

2.28.   ISOFIX priedas– viena iš dviejų jungčių, atitinkanti šios taisyklės 6.3.2 punkto reikalavimus, pritvirtinta prie ISOFIX vaiko apsaugos priemonės konstrukcijos ir suderinama su ISOFIX apatiniu tvirtinimo įtaisu.

ISOFIX priedas

2.29.   ISOFIX vaiko apsaugos sistema– vaiko apsaugos priemonė, kuri turi būti pritvirtinta prie Taisyklės Nr. 14 reikalavimus atitinkančios ISOFIX tvirtinimo įtaisų sistemos.

ISOFIX vaiko apsaugos sistema

2.30.   Sėdynės lenkmuo– sritis šalia transporto priemonės sėdynės pagalvėlės ir atlošo sankirtos.

Sėdynės lenkmuo

2.31.   Transporto priemonės sėdynės įtvaras (VSF)– prie ISOFIX dydžių klasių priderinamas įtvaras, kurio matmenys nurodyti Taisyklės Nr. 16 17 priedo 2 priedėlio 1–6 paveiksluose ir kurį vaiko apsaugos priemonių gamintojas naudoja atitinkamiems ISOFIX vaiko apsaugos sistemos matmenims ir ISOFIX priedų vietai nustatyti.

Transporto priemonės sėdynės įtvaras (VSF)

2.32.   ISOFIX viršutinio diržo jungtis– įtaisas, tvirtinamas prie ISOFIX viršutinio diržo tvirtinimo įtaiso.

ISOFIX viršutinio diržo jungtis

2.33.   ISOFIX viršutinio diržo kablys– ISOFIX viršutinio diržo jungtis, paprastai naudojama ISOFIX viršutiniam diržui pritvirtinti prie ISOFIX viršutinio diržo tvirtinimo įtaiso, kaip nurodyta Taisyklės Nr. 14 3 paveiksle.

ISOFIX viršutinio diržo kablys

2.34.   ISOFIX viršutinio diržo juosta– austinė (arba lygiavertė) juosta, besitęsianti nuo ISOFIX vaiko apsaugos sistemos viršaus iki ISOFIX viršutinio diržo tvirtinimo įtaiso, ant kurios įtaisytas reguliatorius, atpalaidavimo įtaisas ir ISOFIX viršutinio diržo jungtis.

ISOFIX viršutinio diržo juosta

2.35.   ISOFIX viršutinio diržo priedas– įtaisas ISOFIX viršutinio diržo juostai pritvirtinti prie ISOFIX vaiko apsaugos sistemos.

ISOFIX viršutinio diržo priedas

2.36.   Diržo atpalaidavimo įtaisas– sistema, leidžianti atpalaiduoti įtaisą, kuriuo reguliuojamas ir užfiksuojamas ISOFIX viršutinio diržo juostos įtempimas.

Diržo atpalaidavimo įtaisas

2.37.   Suaugusiojo saugos diržo kreiptuvas– įtaisas, per kurį slenka ir reikiama kryptimi nukreipiamas suaugusiojo saugos diržas ir kuris nekliudo austinei juostai nevaržomai slankioti.

Suaugusiojo saugos diržo kreiptuvas

2.38.   Tipo patvirtinimo bandymas– bandymas, skirtas nustatyti, kuriuos reikalavimus atitinka tvirtinti pateiktas vaiko apsaugos sistemos tipas.

Tipo patvirtinimo bandymas

2.39.   Gamybos tinkamumo bandymas– bandymas, skirtas nustatyti, ar gamintojas gali pagaminti vaiko apsaugos sistemą, kuri atitiktų tvirtinti pateiktą vaiko apsaugos sistemą.

Gamybos tinkamumo bandymas

2.40.   Įprastinis bandymas– iš vienos gaminių partijos atrinkto tam tikro skaičiaus apsaugos sistemų bandymas, skirtas patikrinti, kuriuos reikalavimus jos atitinka.

Įprastinis bandymas

2.41.   Vaiko apsaugos sistemos poslinkio sistema– įtaisas, kuriuo galima keisti VAS arba vienos iš jos dalių polinkio kampą arba padėtį išilgine kryptimi.

Vaiko apsaugos sistemos poslinkio sistema

2.42.   Vaiko apsaugos sistemos fiksavimo sistema– įtaisas, kuriuo užfiksuojamos VAS ir jos dalių naudojimo padėtys.

Vaiko apsaugos sistemos fiksavimo sistema

2.43.   Apkrovą ribojantis įtaisas– įtaisas, kuris tam tikromis apkrovos sąlygomis gali sulūžti arba užstrigti. Įtaisas turi būti specialiai sukonstruotas veikti tomis sąlygomis, o jo elgseną turi būti įmanoma atkurti ir objektyviai užregistruoti techniniuose dokumentuose.

Apkrovą ribojantis įtaisas

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

3.1.   Vaiko apsaugos priemonės tipo patvirtinimo paraišką teikia prekės ženklo turėtojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas, o tvirtinimo procedūra turi atitikti 14 priede aprašytą tvirtinimo schemą.

3.2.   Su patvirtinimo paraiška, susijusia su kiekvienu vaiko apsaugos priemonės tipu, turi būti pateikiama:

| 3.2.1. | techninis vaiko apsaugos priemonės aprašymas, kuriame nurodomos naudojamos juostos ir kitos medžiagos, taip pat numatomos ir atkuriamos apkrovą ribojančių įtaisų elgsenos aprašymas. Kartu turi būti pateikiami vaiko apsaugos priemonę sudarančių dalių brėžiniai; jei yra diržo įtraukiklių – šių įtaisų ir jų jutiklių montavimo nurodymai, toksiškumo (6.1.5 punktas) ir degumo (6.1.6 punktas) deklaracijos; brėžiniuose turi būti parodyta patvirtinimo numeriui ir papildomam simboliui (-iams) numatyta vieta patvirtinimo ženklo apskritimo atžvilgiu. Apraše nurodoma tvirtinti teikiamo modelio spalva; |
| --- | --- |

3.2.1.

techninis vaiko apsaugos priemonės aprašymas, kuriame nurodomos naudojamos juostos ir kitos medžiagos, taip pat numatomos ir atkuriamos apkrovą ribojančių įtaisų elgsenos aprašymas. Kartu turi būti pateikiami vaiko apsaugos priemonę sudarančių dalių brėžiniai; jei yra diržo įtraukiklių – šių įtaisų ir jų jutiklių montavimo nurodymai, toksiškumo (6.1.5 punktas) ir degumo (6.1.6 punktas) deklaracijos; brėžiniuose turi būti parodyta patvirtinimo numeriui ir papildomam simboliui (-iams) numatyta vieta patvirtinimo ženklo apskritimo atžvilgiu. Apraše nurodoma tvirtinti teikiamo modelio spalva;

| 3.2.2. | keturi vaiko apsaugos priemonės pavyzdžiai; |
| --- | --- |

3.2.2.

keturi vaiko apsaugos priemonės pavyzdžiai;

| 3.2.3. | 10 metrų kiekvienos kategorijos juostos, naudojamos vaiko apsaugos priemonėje, ir, |
| --- | --- |

3.2.3.

10 metrų kiekvienos kategorijos juostos, naudojamos vaiko apsaugos priemonėje, ir,

| 3.2.4. | už bandymus atsakingos techninės tarnybos reikalavimu, papildomų pavyzdžių; |
| --- | --- |

3.2.4.

už bandymus atsakingos techninės tarnybos reikalavimu, papildomų pavyzdžių;

| 3.2.5. | instrukcijos ir informacija apie pakuotę pagal toliau pateiktą 15 dalį; |
| --- | --- |

3.2.5.

instrukcijos ir informacija apie pakuotę pagal toliau pateiktą 15 dalį;

| 3.2.6. | nešiojamųjų lopšių atveju, jei nešiojamojo lopšio apsaugos priemonė gali būti naudojama su įvairių tipų nešiojamaisiais lopšiais, priemonės gamintojas turi pateikti tų tipų sąrašą. |
| --- | --- |

3.2.6.

nešiojamųjų lopšių atveju, jei nešiojamojo lopšio apsaugos priemonė gali būti naudojama su įvairių tipų nešiojamaisiais lopšiais, priemonės gamintojas turi pateikti tų tipų sąrašą.

3.3.   Kai vaiko apsaugos priemonei pritvirtinti naudojamas patvirtintas suaugusiojo saugos diržas, patvirtinimo paraiškoje turi būti nurodyta naudotino suaugusiojo saugos diržo kategorija, pvz., nejudamieji juosmens diržai.

3.4.   Susitariančiosios šalies tipo patvirtinimo institucija, prieš suteikdama tipo patvirtinimą, patikrina, ar taikomos nustatytus reikalavimus atitinkančios priemonės ir procedūros, kad būtų užtikrinta veiksminga vaiko apsaugos sistemų, įrenginių arba dalių gamybos atitikties patvirtintam tipui kontrolė.

4.   ŽENKLINIMAS

4.1.   Ant vaiko apsaugos priemonės pavyzdžių, pateiktų tvirtinti pagal 3.2.2 ir 3.2.3 punktų nuostatas, turi būti aiškiai ir nenutrinamai užrašytas gamintojo pavadinimas, inicialai arba prekės ženklas.

4.2.   Ant vienos iš plastikinių vaiko apsaugos priemonės dalių (pvz., korpuso, apsauginio skydelio, paaukštintos sėdynės ir kt.), išskyrus diržą (-us) arba diržų komplektą, turi būti aiškiai (nenutrinamai) nurodyti gamybos metai.

4.3.   Jei apsaugos priemonė skirta naudoti su suaugusiojo saugos diržu, prie priemonės turi būti pritvirtintas brėžinys, kuriame aiškiai parodytas teisingas austinės juostos juosimo būdas. Jei apsaugos priemonė pritvirtinta suaugusiojo saugos diržu, ant gaminio sutartinėmis spalvomis turi būti aiškiai nurodytas austinės juostos juosimo būdas. Kai naudojama priekinės krypties priemonė, saugos diržo vyniojimo kryptis turi būti pažymėta raudona spalva, o kai atgalinės krypties – mėlyna spalva. Kai priemonės gali būti įrengiamos atgręžtos tiek į priekį, tiek į galą, nekeičiant diržo juosimo būdo (pvz., naudojant sukamą sistemą), naudojamos abi spalvos. Tos pačios spalvos taip pat naudojamos ant priemonės klijuojamuose etiketėse, kuriose parodomi naudojimo būdai.

Numatytos saugos diržo juosmens dalies ir įstrižosios dalies vyniojimo kryptys turi būti labai aiškiai atskirtos. Visos saugos diržo dalys pažymimos skirtinga spalva, žodžiais, jos gali būti skirtingų formų ir pan.

Visose gaminio diržo vyniojimo krypties schemose aiškiai nurodoma vaiko apsaugos priemonės įrengimo kryptis transporto priemonės atžvilgiu. Diržo juosimo būdo schemos, kuriose neparodyta transporto priemonės sėdynė, yra nepriimtinos.

Šiame punkte apibrėžtas ženklinimas turi būti matomas apsaugos priemonei esant transporto priemonėje. 0 grupės apsaugos priemonėse šis ženklinimas turi būti matomas ir atsisėdus vaikui.

4.4.   Matomoje atgalinės krypties apsaugos priemonių vidinio paviršiaus (įskaitant šalia vaiko galvos esančius šoninius sparnus) vietoje, maždaug ten, kur į vaiko apsaugos priemonę remiasi vaiko galva, visam laikui pritvirtinama toliau nurodyta etiketė (privaloma pateikti bent nurodytą informaciją).

Mažiausias etiketės dydis: 60 × 120 mm.

Etiketė tvirtinama prie dangos prisiuvant visus jos kraštus ir (arba) visam laikui priklijuojant prie dangos visą etiketės nugarėlės paviršių. Priimtini ir kiti tvirtinimo būdai, jeigu jie yra ilgalaikiai ir jeigu juos taikant etiketė neatsikabina nuo gaminio arba neišblunka. Griežtai draudžiama naudoti vėliavėlių tipo etiketes.

Jei vaiko apsaugos sistemos gamintojo tiekiamos apsaugos priemonės arba bet kurios jos priedų dalys gali užstoti etiketę, būtina pritvirtinti papildomą etiketę. Jei apsaugos priemonė yra parengta naudoti pasirinkus bet kokią konfigūraciją, viena įspėjamoji etiketė turi būti nuolat matoma esant bet kokiai priemonės padėčiai.

Ženklo apybrėžos vertikalios ir horizontalios linijos – juodos

Piktogramos paveikslėliai turi būti tokio dydžio arba didesni, nurodytos raudonos, juodos ir baltos spalvų

Standartą ISO 2575:2004 -Z.01 atitinkanti piktograma turi būti tokio dydžio arba didesnė, nurodytos raudonos, juodos ir baltos spalvų

Viršutiniai simboliai – juodi, fonas – geltonos ar gintarinės spalvos

Baltas fonas

Baltas fonas

4.5.   Tuo atveju, kai vaiko apsaugos priemonė gali būti naudojama ir priekine, ir atgaline kryptimi, vartojami žodžiai:

„SVARBU! PRIEMONĖS NEGALIMA ATGRĘŽTI Į PRIEKĮ, JEIGU VAIKAS SVERIA NE DAUGIAU KAIP ...) (žr. instrukcijas)“

4.6.   Tuo atveju, jeigu vaiko apsaugos priemonėse naudojami alternatyvūs diržų juosimo būdai, turi būti pažymėti alternatyvūs apkrovos taškai tarp vaiko apsaugos priemonės ir suaugusiojo saugos diržo. Šis ženklas rodo, kad tai yra alternatyvus diržo juosimo būdas ir jis turi atitikti anksčiau pateiktus priekinės ir atgalinės krypčių sėdynių ženklinimo reikalavimus.

4.7.   Jei vaiko apsaugos priemonėje numatyti alternatyvūs apkrovos taškai, į 4.3 punkte nurodytą ženklą turi būti įtraukta nuoroda, kad alternatyvus diržo juosimo būdas aprašytas instrukcijose.

4.8.   ISOFIX ženklai

Jei gaminys yra su ISOFIX priedais, transporto priemonėje apsaugos priemonę montuojantiems asmenims nuolat turi būti matoma ši informacija:

ISO ISOFIX ženklas ir raidė(-s), rodanti (-čios), kokiai (-ioms) ISOFIX dydžio klasei (-ėms) gaminys yra tinkamas. Būtina nurodyti bent ženklą, kurį sudaro ne mažesnis kaip 13 mm apskritimas ir piktograma jo viduje, aiškiai išsiskirianti apskritimo fone. Piktograma turi būti aiškiai matoma – tam galima naudoti išsiskiriančias spalvas arba, jei piktograma yra įspausta arba iškili, tinkamą reljefiškumą.

B, C ir F

Toliau nuodyta informacija gali būti pateikta piktogramomis ir (arba) tekstu. Ženklinant nurodoma:

| a) | svarbiausi sėdynės parengimo montavimui veiksmai. Pavyzdžiui, turi būti paaiškintas ISOFIX fiksavimo sistemos įtempimo metodas; |
| --- | --- |

a)

svarbiausi sėdynės parengimo montavimui veiksmai. Pavyzdžiui, turi būti paaiškintas ISOFIX fiksavimo sistemos įtempimo metodas;

| b) | paaiškinama kiekvieno rodiklio vieta, paskirtis ir reikšmė; |
| --- | --- |

b)

paaiškinama kiekvieno rodiklio vieta, paskirtis ir reikšmė;

| c) | prireikus naudojant vieną iš toliau pateiktų ženklų, nurodoma viršutinių diržų arba kitų naudotojo reguliuojamų sėdynės sukimosi ribojimo priemonių vieta ir, jei reikia, diržų arba tų kitų priemonių padėtis; |
| --- | --- |

c)

prireikus naudojant vieną iš toliau pateiktų ženklų, nurodoma viršutinių diržų arba kitų naudotojo reguliuojamų sėdynės sukimosi ribojimo priemonių vieta ir, jei reikia, diržų arba tų kitų priemonių padėtis;

Image 3

| d) | nurodoma, kaip reguliuoti ISOFIX fiksavimo įtaisus, viršutinį diržą arba kitas naudotojo reguliuojamas sėdynės sukimosi ribojimo priemones; |
| --- | --- |

d)

nurodoma, kaip reguliuoti ISOFIX fiksavimo įtaisus, viršutinį diržą arba kitas naudotojo reguliuojamas sėdynės sukimosi ribojimo priemones;

| e) | ženklai turi būti pritvirtinti visam laikui ir matomi sėdynę įrengiančiam asmeniui; |
| --- | --- |

e)

ženklai turi būti pritvirtinti visam laikui ir matomi sėdynę įrengiančiam asmeniui;

| f) | naudojant toliau nurodytą ženklą, prireikus galima pateikti nuorodą į vaiko apsaugos priemonės naudojimo instrukcijas ir informaciją, kur jas rasti. |
| --- | --- |

f)

naudojant toliau nurodytą ženklą, prireikus galima pateikti nuorodą į vaiko apsaugos priemonės naudojimo instrukcijas ir informaciją, kur jas rasti.

Image 4

5.   TVIRTINIMAS

5.1.   Kiekvienas pagal 3.2.2 ir 3.2.3 punktus pateiktas pavyzdys visais atžvilgiais turi atitikti šios taisyklės 6–8 punktuose pateiktus reikalavimus; tik tuomet gali būti suteiktas patvirtinimas.

5.2.   Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmaisiais dviem skaitmenimis (šiuo metu skaitmenys 04 atitinka 04 pakeitimų seriją, kuri įsigaliojo 1995 m. rugsėjo 12 d.) nurodoma pakeitimų, į kuriuos įtraukti patvirtinant tipą padaryti naujausi ir svarbiausi taisyklės techniniai pakeitimai, serija. Ta pati susitariančioji šalis negali suteikti to paties numerio kitam vaiko apsaugos priemonės tipui, kuriam taikoma ši taisyklė.

5.3.   Pranešimas apie vaiko apsaugos priemonės patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą arba nepatvirtinimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims naudojant šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio formą.

5.4.   Be 4 dalyje nurodytų ženklų, prie kiekvienos vaiko apsaugos priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą tipą, tinkamoje vietoje turi būti pritvirtinamas ženklas su šia informacija:

| 5.4.1. | tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:






  5.4.1.1. | apskritimas, kuriame įrašyta raidė E ir tipą patvirtinusios šalies skiriamasis numeris (1); |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

5.4.1.1.

apskritimas, kuriame įrašyta raidė E ir tipą patvirtinusios šalies skiriamasis numeris (1);

1

| 5.4.1.2. | patvirtinimo numeris; |
| --- | --- |

5.4.1.2.

patvirtinimo numeris;

| 5.4.2. | šie papildomi simboliai:






  5.4.2.1. | žodis (-iai) „universalioji“, „ribotoji“, „pusiau universali“ arba „specialios transporto priemonės kategorijos“, atsižvelgiant į apsaugos priemonės kategoriją; |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

šie papildomi simboliai:

5.4.2.1.

žodis (-iai) „universalioji“, „ribotoji“, „pusiau universali“ arba „specialios transporto priemonės kategorijos“, atsižvelgiant į apsaugos priemonės kategoriją;

| 5.4.2.2. | svorio kategorijos, kuriai skirta vaiko apsaugos priemonė, ribos: 0–10 kg; 0–13 kg; 9–18 kg; 15–25 kg; 22–36 kg; 0–18 kg; 9–25 kg; 15–36 kg; 0–25 kg; 9–36 kg; 0–36 kg; |
| --- | --- |

5.4.2.2.

svorio kategorijos, kuriai skirta vaiko apsaugos priemonė, ribos: 0–10 kg; 0–13 kg; 9–18 kg; 15–25 kg; 22–36 kg; 0–18 kg; 9–25 kg; 15–36 kg; 0–25 kg; 9–36 kg; 0–36 kg;

| 5.4.2.3. | raidė Y, kai įtaise yra tarpukojo juosta, pagal taisyklės 02 serijos pakeitimų 3 papildymą; |
| --- | --- |

5.4.2.3.

raidė Y, kai įtaise yra tarpukojo juosta, pagal taisyklės 02 serijos pakeitimų 3 papildymą;

| 5.4.2.4. | raidė S (specialių poreikių turinčio vaiko apsaugos priemonei). |
| --- | --- |

5.4.2.4.

raidė S (specialių poreikių turinčio vaiko apsaugos priemonei).

5.5.   Šios taisyklės 2 priede pateiktas patvirtinimo ženklo išdėstymo pavyzdys.

5.6.   5.4 punkte nurodyta informacija turi būti aiškiai įskaitoma ir nenutrinama, pateikiama etiketėje arba tiesiogiai paženklinama. Etiketė arba ženklas turi būti atsparūs nusidėvėjimui.

5.7.   5.6 punkte nurodytus ženklus gali išduoti patvirtinimą suteikusi institucija arba tos institucijos leidimą turintis gamintojas.

6.   BENDRIEJI TECHNINIAI REIKALAVIMAI

6.1.   Išdėstymas ir tvirtinimas transporto priemonėje

6.1.1.   Universaliosios, pusiau universalios ir ribotosios kategorijos vaiko apsaugos priemones leidžiama naudoti ant priekinės ir galinės sėdynių, jei priemonės įtaisomos pagal gamintojo instrukcijas.

6.1.2.   Specialių transporto priemonių kategorijos vaiko apsaugos priemones leidžiama naudoti ant visų sėdynių, taip pat ir bagažo skyriuje, jei priemonės įtaisomos pagal gamintojo instrukcijas. Kai naudojama atgalinės krypties apsaugos priemonė, konstrukcija turi būti su atrama vaiko galvai, kai tik priemonė parengiama naudoti. Tai apibrėžiama kaip tiesė, statmena sėdynės atlošui ties akių linija; susikirtimo taškas turi būti bent 40 mm žemiau atramos galvai ploto pradžios.

6.1.3.   Atsižvelgiant į vaiko apsaugos priemonės kategoriją, ji tvirtinama prie transporto priemonės konstrukcijos arba prie sėdynės konstrukcijos.

Galimi patvirtinimo variantai

Galimi patvirtinimo variantai

Grupių ir kategorijų lentelė

Grupių ir kategorijų lentelė

| Grupė ir kategorija | Universali (2) | Pusiau universali (3) | Ribota | Speciali transporto priemonė |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| VAS | ISOFIX VAS | VAS | ISOFIX VAS | VAS | ISOFIX VAS | VAS | ISOFIX VAS |
| 0 | Nešiojamasis lopšys | T | NT | T | T | T | NT | T | T |
| Atgalinės krypties | T | NT | T | T | T | NT | T | T |
| 0+ | Atgalinės krypties | T | NT | T | T | T | NT | T | T |
| I | Atgalinės krypties | T | NT | T | T | T | NT | T | T |
| Priekinės krypties
  (integruota) | T | T | T | T | T | NT | T | T |
| Priekinės krypties
  (neintegruota) | NT | NT | NT | NT | NT | NT | NT | NT |
| Priekinės krypties
  (neintegruota, žr. 6.1.12 punktą) | T | NT | T | NT | T | NT | T | T |
| II | Atgalinės krypties | T | NT | T | NT | T | NT | T | T |
| Priekinės krypties
  (integruota) | T | NT | T | NT | T | NT | T | T |
| Priekinės krypties
  (neintegruota) | T | NT | T | NT | T | NT | T | T |
| III | Atgalinės krypties | T | NT | T | NT | T | NT | T | T |
| Priekinės krypties
  (integruota) | T | NT | T | NT | T | NT | T | T |
| Priekinės krypties
  (neintegruota) | T | NT | T | NT | T | NT | T | T |
| Čia:
  VAS– vaiko apsaugos sistema;
  T– taikoma;
  NT– netaikoma. |

Grupė ir kategorija

Universali (2)

2

Pusiau universali (3)

3

Ribota

Speciali transporto priemonė

VAS

ISOFIX VAS

VAS

ISOFIX VAS

VAS

ISOFIX VAS

VAS

ISOFIX VAS

0

Nešiojamasis lopšys

T

NT

T

T

T

NT

T

T

Atgalinės krypties

T

NT

T

T

T

NT

T

T

0+

Atgalinės krypties

T

NT

T

T

T

NT

T

T

I

Atgalinės krypties

T

NT

T

T

T

NT

T

T

Priekinės krypties

(integruota)

T

T

T

T

T

NT

T

T

Priekinės krypties

(neintegruota)

NT

NT

NT

NT

NT

NT

NT

NT

Priekinės krypties

(neintegruota, žr. 6.1.12 punktą)

T

NT

T

NT

T

NT

T

T

II

Atgalinės krypties

T

NT

T

NT

T

NT

T

T

Priekinės krypties

(integruota)

T

NT

T

NT

T

NT

T

T

Priekinės krypties

(neintegruota)

T

NT

T

NT

T

NT

T

T

III

Atgalinės krypties

T

NT

T

NT

T

NT

T

T

Priekinės krypties

(integruota)

T

NT

T

NT

T

NT

T

T

Priekinės krypties

(neintegruota)

T

NT

T

NT

T

NT

T

T

Čia:

VAS– vaiko apsaugos sistema;

T– taikoma;

NT– netaikoma.

6.1.3.1.   Universaliosios ir ribotosios kategorijų sistemos tvirtinamos suaugusiojo saugos diržu (su diržo įtraukikliu arba be jo), atitinkančiu Taisyklės Nr. 16 reikalavimus (arba lygiaverčius) ir pritvirtintu prie tvirtinimo įtaisų, atitinkančių Taisyklės Nr. 14 reikalavimus (arba lygiaverčius).

6.1.3.2.   Universaliųjų ISOFIX vaiko apsaugos sistemos tvirtinamos ISOFIX priedais ir ISOFIX viršutinio diržo juosta, atitinkančiais šios taisyklės reikalavimus ir pritvirtintais prie ISOFIX tvirtinimo sistemos ir ISOFIX viršutinio diržo tvirtinimo įtaisų, atitinkančių Taisyklės Nr. 14 reikalavimus.

6.1.3.3.   Pusiau universalios kategorijos sistemos tvirtinamos Taisyklėje Nr. 14 nurodytais apatiniais tvirtinimo įtaisais ir papildomais tvirtinimo įtaisais, atitinkančiais šios taisyklės 11 priedo rekomendaciją.

6.1.3.4.   Pusiau universalios ISOFIX vaiko apsaugos sistemos tvirtinamos naudojant ISOFIX priedus ir ISOFIX viršutinio diržo juostą ar atramą arba transporto priemonės prietaisų skydelį, atitinkančius šios taisyklės reikalavimus ir pritvirtintus prie ISOFIX tvirtinimo įtaisų ir (arba) ISOFIX viršutinio diržo tvirtinimo įtaisų, atitinkančių Taisyklės Nr. 14 reikalavimus.

6.1.3.5.   Specialios transporto priemonės kategorijos sistemos tvirtinamos transporto priemonės gamintojo arba vaiko apsaugos priemonės gamintojo nurodytais tvirtinimo įtaisais.

6.1.3.6.   Tuo atveju, kai vaiko apsaugos juostos arba apsaugos priemonės tvirtinimo juosta įtaisoma diržo tvirtinimo vietoje, kurioje jau įrengtas suaugusiojo diržas arba diržai, techninė tarnyba patikrina, ar:

| | tikroji suaugusiojo diržo tvirtinimo vieta atitinka vietą, patvirtintą pagal Taisyklės Nr. 14 reikalavimus (arba lygiaverčius); |
| --- | --- |

tikroji suaugusiojo diržo tvirtinimo vieta atitinka vietą, patvirtintą pagal Taisyklės Nr. 14 reikalavimus (arba lygiaverčius);

| | vienas įtaisas netrukdo veikti kitam įtaisui; |
| --- | --- |

vienas įtaisas netrukdo veikti kitam įtaisui;

| | suaugusiojo diržo ir papildomos sistemos sagtys turi būti skirtingos. |
| --- | --- |

suaugusiojo diržo ir papildomos sistemos sagtys turi būti skirtingos.

Kai su vaiko apsaugos priemonėmis naudojami strypai arba papildomi įtaisai, pritvirtinti prie pagal Taisyklę Nr. 14 patvirtintų tvirtinimo įtaisų, ir dėl to tikroji tvirtinimo vieta pasislenka už Taisyklėje Nr. 14 nurodytų ribų, taikomos šios nuostatos:

| | tokios priemonės bus patvirtintos tik kaip pusiau universalios arba specialios transporto priemonių kategorijos priemonės; |
| --- | --- |

tokios priemonės bus patvirtintos tik kaip pusiau universalios arba specialios transporto priemonių kategorijos priemonės;

| | strypui ir tvirtinimo detalėms techninė tarnyba taiko šios taisyklės 11 priedo reikalavimus; |
| --- | --- |

strypui ir tvirtinimo detalėms techninė tarnyba taiko šios taisyklės 11 priedo reikalavimus;

| | strypas bus įtrauktas į dinaminius bandymus – apkrova bus taikoma vidurinei strypo daliai, nustačius didžiausią ilgį, jei jis reguliuojamas; |
| --- | --- |

strypas bus įtrauktas į dinaminius bandymus – apkrova bus taikoma vidurinei strypo daliai, nustačius didžiausią ilgį, jei jis reguliuojamas;

| | neturi pablogėti tikroji bet kokio suaugusiojo diržo tvirtinimo vieta, kurioje tvirtinamas strypas, ir veikimas. |
| --- | --- |

neturi pablogėti tikroji bet kokio suaugusiojo diržo tvirtinimo vieta, kurioje tvirtinamas strypas, ir veikimas.

6.1.3.7.   Jei vaiko apsaugos priemonė yra su atramine kojele, ji gali būti patvirtinta tik kaip pusiau universalios arba specialios transporto priemonės kategorijos priemonė ir jam taikomi šios taisyklės 11 priedo reikalavimai. Vaiko apsaugos sistemos gamintojas turi įvertinti, ar tam, kad sistema tinkamai veiktų kiekvienoje transporto priemonėje, reikalinga atrama, ir pateikti šią informaciją.

6.1.4.   Paaukštintą sėdynę, atlikus 8.1.4 punkte nurodytą bandymą, turi prilaikyti arba suaugusiojo diržas, arba kitos priemonės.

6.1.5.   Vaiko apsaugos priemonės gamintojas turi raštu patvirtinti, kad apsaugos sistemų gamybai naudojamų medžiagų ir priemonėje sėdinčiam vaikui pasiekiamų dalių medžiagų toksiškumo savybės atitinka susijusias standarto EN 71:2009 3 dalies dalis. Bandymus atliekančios tarnybos nuožiūra gali būti atliekami tokio pareiškimo pagrįstumą patvirtinantys bandymai. Šis punktas netaikomas II ir III grupių apsaugos priemonėms.

6.1.6.   Vaiko apsaugos priemonės gamintojas turi raštu patvirtinti, kad apsaugos sistemų gamybai naudojamų medžiagų degumo savybės atitinka susijusias standarto EN 71:2009 2 dalies dalis. Bandymą atliekančios tarnybos nuožiūra gali būti atliekami tokio pareiškimo pagrįstumą patvirtinantys bandymai.

6.1.7.   Kai atgalinės krypties vaiko apsaugos priemonė yra atremta į transporto priemonės prietaisų skydelį, tvirtinant tipą pagal šią taisyklę laikoma, kad prietaisų skydelis pakankamai tvirtas.

6.1.8.   Universaliosios kategorijos vaiko apsaugos sistemų, išskyrus universaliąsias ISOFIX vaiko apsaugos sistemas, pagrindinis apkrovos taškas turi būti tarp vaiko apsaugos priemonės ir suaugusiojo saugos diržo. Kai matuojama vaiko apsaugos priemonei esant ant dinaminio bandymo stendo pagal šios taisyklės 21 priedą (be manekeno), šis taškas turi būti nutolęs nuo Cr ašies ne mažiau kaip 150 mm. Tai taikoma visoms reguliavimo padėtims. Leidžiami papildomi alternatyvūs diržo juosimo būdai. Jei yra alternatyvūs diržo juosimo būdai, gamintojas naudojimo instrukcijose pateikia specialią nuorodą, kaip reikalaujama 15 dalyje. Kai bandymas atliekamas naudojant alternatyvų diržo juosimo būdą (-us), apsaugos priemonė turi atitikti visus taisyklės reikalavimus, išskyrus šio punkto reikalavimus.

6.1.9.   Jeigu suaugusiojo diržu reikia pritvirtinti universaliosios kategorijos vaiko apsaugos priemonę, didžiausias jo ilgis, kai naudojamas dinaminio bandymo stendas, turi atitikti nustatytąjį šios taisyklės 13 priede.

Siekiant patikrinti, ar šio reikalavimo laikomasi, vaiko apsaugos priemonė 13 priede aprašytu atitinkamu standartiniu saugos diržu pritvirtinama prie bandymo stendo. Į vaiko apsaugos priemonę manekenas nesodinamas, jeigu jos konstrukcija yra tokia, kad įsodinus manekeną reikėtų naudoti ilgesnį diržą. Pritvirtinus vaiko apsaugos priemonę, diržas neįtempiamas, išskyrus tada, kai įtempiama standartiniu diržo įtraukikliu, jeigu jis įrengtas. Jeigu naudojamas diržo įtraukiklis, minėto reikalavimo laikomasi, jeigu ant ritės lieka bent 150 mm diržo.

6.1.10.   0 ir 0+ grupių vaiko apsaugos priemonės neturi būti naudojamos atgręžtos į priekį.

6.1.11.   0 ir 0+ grupių vaiko apsaugos sistemos, išskyrus 2.4.1 punkte apibrėžtus nešiojamuosius lopšius, priskiriamos integruotosios klasės sistemoms.

6.1.12.   I grupės vaiko apsaugos sistemos priskiriamos integruotosios klasės sistemoms, jeigu jose nėra sumontuota B klasės apsauginio skydelio, apibrėžto šios taisyklės 2.7 punkte.

6.2.   Konfigūracija

6.2.1.   Apsaugos priemonės konfigūracija turi būti tokia, kad:

| 6.2.1.1. | apsaugos priemonė suteiktų reikalingą apsaugą bet kurioje numatytoje apsaugos sistemos naudojimo padėtyje; jeigu tai specialių poreikių turinčio vaiko apsaugos priemonė, pagrindinės jos priemonės turi suteikti reikalingą apsaugą bet kurioje numatytoje apsaugos sistemos padėtyje be galimų papildomų apsaugos įtaisų; |
| --- | --- |

6.2.1.1.

apsaugos priemonė suteiktų reikalingą apsaugą bet kurioje numatytoje apsaugos sistemos naudojimo padėtyje; jeigu tai specialių poreikių turinčio vaiko apsaugos priemonė, pagrindinės jos priemonės turi suteikti reikalingą apsaugą bet kurioje numatytoje apsaugos sistemos padėtyje be galimų papildomų apsaugos įtaisų;

| 6.2.1.2. | vaiką būtų lengva greitai įsodinti ir iškelti; vaiko apsaugos sistemos, kurioje vaikas apsaugomas diržų komplektu arba Y formos diržu be įtraukiklio, kiekvieno peties apsauga ir juosmens juosta turi judėti viena kitos atžvilgiu atliekant 7.2.1.4 punkte nurodytą procedūrą.
  Tokiais atvejais vaiko apsaugos sistemos diržų sąranka gali būti sukonstruota su dviem arba daugiau jungiamųjų dalių. Jeigu tai yra specialių poreikių turinčio vaiko apsaugos priemonė, dėl papildomų apsaugos įtaisų vaiko įsodinimas ir iškėlimas gali ir užtrukti. Tačiau papildomi įtaisai turi būti sukonstruoti taip, kad juos būtų galima kuo greičiau atlaisvinti; |
| --- | --- |

6.2.1.2.

vaiką būtų lengva greitai įsodinti ir iškelti; vaiko apsaugos sistemos, kurioje vaikas apsaugomas diržų komplektu arba Y formos diržu be įtraukiklio, kiekvieno peties apsauga ir juosmens juosta turi judėti viena kitos atžvilgiu atliekant 7.2.1.4 punkte nurodytą procedūrą.

Tokiais atvejais vaiko apsaugos sistemos diržų sąranka gali būti sukonstruota su dviem arba daugiau jungiamųjų dalių. Jeigu tai yra specialių poreikių turinčio vaiko apsaugos priemonė, dėl papildomų apsaugos įtaisų vaiko įsodinimas ir iškėlimas gali ir užtrukti. Tačiau papildomi įtaisai turi būti sukonstruoti taip, kad juos būtų galima kuo greičiau atlaisvinti;

| 6.2.1.3. | jeigu yra galimybė pakeisti apsaugos priemonės polinkį, neturi būti privaloma rankiniu būdu iš naujo reguliuoti juostų. Kad būtų galima pakeisti apsaugos priemonės polinkį, turi užtekti lėto rankų judesio; |
| --- | --- |

6.2.1.3.

jeigu yra galimybė pakeisti apsaugos priemonės polinkį, neturi būti privaloma rankiniu būdu iš naujo reguliuoti juostų. Kad būtų galima pakeisti apsaugos priemonės polinkį, turi užtekti lėto rankų judesio;

| 6.2.1.4. | 0, 0+ ir I grupių apsaugos sistemose vaiko padėtis turi užtikrinti tinkamą apsaugą net tada, kai jis miega; |
| --- | --- |

6.2.1.4.

0, 0+ ir I grupių apsaugos sistemose vaiko padėtis turi užtikrinti tinkamą apsaugą net tada, kai jis miega;

| 6.2.1.5. | kad nebūtų galimybės paslysti po diržu (tiek dėl susidūrimo, tiek dėl muistymosi), visose į priekį atgręžtose I grupės apsaugos priemonėse su integruota diržų komplekto sistema būtina tarpukojo juosta. |
| --- | --- |

6.2.1.5.

kad nebūtų galimybės paslysti po diržu (tiek dėl susidūrimo, tiek dėl muistymosi), visose į priekį atgręžtose I grupės apsaugos priemonėse su integruota diržų komplekto sistema būtina tarpukojo juosta.

6.2.2.   Visose I, II ir III grupių apsaugos priemonėse naudojama juosmens juosta turi būti valdoma tiesiogiai, kad būtų užtikrinta, jog juosmens juostos perduodama apkrova tektų dubens sričiai. Įrenginys neturi pernelyg spausti silpnų vaiko kūno vietų (pilvo, tarpukojo ir kt.).

6.2.2.1.   Pritvirtinus tarpukojo juostą ir ją kuo labiau prailginus (jei ji reguliuojama), juosmens juostos turi būti neįmanoma nustatyti taip, kad ji būtų tiek virš didžiausio, tiek virš mažiausio tos svorio grupės, kuriai suteiktas patvirtinimas, manekeno dubens. Tiek naudojant didžiausią, tiek mažiausią tos svorio grupės, kuriai suteiktas patvirtinimas, manekeną, visų priekinės krypties vaiko apsaugos priemonių juosmens juostos turi būti neįmanoma nustatyti taip, kad ji būtų virš manekeno dubens.

6.2.2.2.   Atliekant 8.1.3. punkte nurodytą dinaminį bandymą, prieš įvykstant didžiausiam horizontaliam galvos polinkiui, juosmens juosta neturi visiškai apjuosti manekeno dubens. Vertinimas atliekamas remiantis greituoju būdu įrašoma vaizdo medžiaga.

6.2.3.   Visų apsaugos priemonės juostų padėtis turi būti tokia, kad įprastai naudojama juosta nekeltų nepatogumo ar pavojaus naudotojui. Atstumas nuo pečių juostų iki kaklo turėtų bent būti lygus atitinkamo manekeno kaklo pločiui.

6.2.4.   Konstrukcija turi būti tokia, kad susidūrimo atveju vaiko pakaušio neveiktų gniuždymo apkrova.

6.2.4.1.   Y formos diržai gali būti naudojami tik atgalinės ir šoninės krypčių vaiko apsaugos sistemose (nešiojamuosiuose lopšiuose).

6.2.5.   Vaiko apsaugos priemonė turi būti sukonstruota ir sumontuota taip, kad:

| 6.2.5.1. | būtų kuo labiau sumažintas vaiko ir kitų transporto priemonės keleivių sužeidimo aštriais kraštais ar iškyšomis pavojus (pavyzdžiui, kaip apibrėžta Taisyklėje Nr. 21); |
| --- | --- |

6.2.5.1.

būtų kuo labiau sumažintas vaiko ir kitų transporto priemonės keleivių sužeidimo aštriais kraštais ar iškyšomis pavojus (pavyzdžiui, kaip apibrėžta Taisyklėje Nr. 21);

| 6.2.5.2. | nebūtų atvirų aštrių kraštų ar iškyšų, galinčių kelti pavojų transporto priemonės sėdynių užvalkalams arba keleivių drabužiams; |
| --- | --- |

6.2.5.2.

nebūtų atvirų aštrių kraštų ar iškyšų, galinčių kelti pavojų transporto priemonės sėdynių užvalkalams arba keleivių drabužiams;

| 6.2.5.3. | silpnų vaiko kūno vietų (pilvo, tarpukojo ir kt.) neveiktų papildomos inercijos jėgos; |
| --- | --- |

6.2.5.3.

silpnų vaiko kūno vietų (pilvo, tarpukojo ir kt.) neveiktų papildomos inercijos jėgos;

| 6.2.5.4. | lietimosi su juostomis vietose standžiosios dalys neturėtų juostas galinčių brūžinti aštrių kraštų. |
| --- | --- |

6.2.5.4.

lietimosi su juostomis vietose standžiosios dalys neturėtų juostas galinčių brūžinti aštrių kraštų.

6.2.6.   Visos atskiriamos detalės, skirtos sudedamosioms dalims pritvirtinti ir atskirti, turi būti sukonstruotos taip, kad jas būtų kuo paprasčiau montuoti ir naudoti. Specialių poreikių turinčio vaiko apsaugos priemonėse gali būti papildomų apsaugos įtaisų; jie turi būti sukonstruoti taip, kad būtų lengvai sumontuojami ir kad avarijos atveju jų atlaisvinimo ir veikimo būdai iš karto būtų aiškūs gelbėtojui.

6.2.7.   Kai I ir II grupėms bei derinamoms I ir II grupėms skirtoje vaiko apsaugos priemonėje yra sėdynės atlošas, vidinis jo aukštis, nustatytas pagal 12 priede pateiktą schemą, turi būti ne mažesnis kaip 500 mm.

6.2.8.   Gali būti naudojami tik automatinio fiksavimo arba avarinio fiksavimo diržo įtraukikliai.

6.2.9.   I grupei skirtuose įrenginiuose pasodintam vaikui turi būti neįmanoma lengvai atlaisvinti dubens sritį saugančios sistemos dalies; šiuo tikslu laikomasi 7.2.5 punkto (fiksavimo įtaisai) reikalavimų; bet koks šiam tikslui numatytas įtaisas turi būti visam laikui pritvirtinamas prie vaiko apsaugos sistemos.

6.2.10.   Vaiko apsaugos priemonė gali būti skirta naudoti daugiau kaip vienai svorio grupei ir (arba) daugiau kaip vienam vaikui su sąlyga, kad ji atitinka kiekvienai susijusiai grupei nustatytus reikalavimus. Universaliosios kategorijos vaiko apsaugos priemonė turi atitikti visų tos kategorijos svorio grupių, kurioms buvo patvirtinta naudoti, reikalavimus.

6.2.11.   Vaiko apsaugos priemonės su diržo įtraukikliu

Tuo atveju, kai vaiko apsaugos priemonėje yra diržo įtraukiklis, pastarasis turi atitikti 7.2.3 punkte nustatytus reikalavimus.

6.2.12.   Kai naudojamos paaukštintos sėdynės, patikrinama, ar suaugusiojo diržo juostos ir liežuvis lengvai praeina per tvirtinimo taškus. Tai taikoma visų pirma paaukštintoms sėdynėms, skirtoms naudoti ant automobilių priekinių sėdynių, kurios gali turėti ilgas pusiau standžias kojeles. Fiksuota sagtis neturi išsikišti už paaukštintų sėdynių nustatytų taškų, o diržo padėtis neturi labai skirtis nuo padėties, buvusios bandymo vežimėlyje.

6.2.13.   Jei vaiko apsaugos priemonė sukonstruota daugiau kaip vienam vaikui, kiekviena apsaugos sistema turi būti visiškai nepriklausoma apkrovos paskirstymo ir reguliavimo požiūriu.

6.2.14.   Vaiko apsaugos priemonės su pripučiamomis sudedamosiomis dalimis turi būti sukonstruotos taip, kad jų naudojimo sąlygos (slėgis, temperatūra, drėgmė) neturėtų poveikio jų atitikčiai šios taisyklės reikalavimams.

6.3.   ISOFIX apsaugos priemonių specifikacijos

6.3.1.   Bendrosios charakteristikos

6.3.1.1.   Matmenys

Didžiausi ISOFIX vaiko apsaugos priemonės ilgio, aukščio ir pločio matmenys ir ISOFIX tvirtinimo sistemos vietos, prie kurių turi būti prijungiami šios sistemos priedai, ISOFIX vaiko apsaugos sistemos gamintojo nustatomi pagal transporto priemonės sėdynės įtvarą, apibrėžtą šios taisyklės 2.31 punkte.

6.3.1.2.   Masė

Universaliosios ir pusiau universalios kategorijų bei 0, 0+ ir 1 masės grupių ISOFIX vaiko apsaugos sistemos masė turi būti ne didesnė kaip 15 kg.

6.3.2.   ISOFIX priedai

6.3.2.1.   Tipas

ISOFIX priedai gali būti pagaminti pagal 0 paveikslo a dalyje pateiktus pavyzdžius arba kitus atitinkamus projektus ir yra standaus mechanizmo su ISOFIX vaiko apsaugos sistemos gamintojo nustatyto tipo reguliatoriumi dalis.

0 pav. a dalis

0 pav. a dalis

Image 5

maks. 33

maks. 33

Matmenys (mm)

Paaiškinimas

1 ISOFIX vaiko apsaugos sistemos priedas. 1 pavyzdys.

2 ISOFIX vaiko apsaugos sistemos priedas. 2 pavyzdys.

6.3.2.2.   Matmenys

ISOFIX vaiko apsaugos sistemos priedo dalies, prie kurios prijungiama ISOFIX tvirtinimo sistema, matmenys turi neviršyti didžiausių matmenų, apibrėžtų 0 paveikslo b dalyje pateikta gaubtine.

0 pav. b dalis

0 pav. b dalis

Image 6

6.3.2.3.   Dalinio fiksavimo nuoroda

ISOFIX vaiko apsaugos sistemoje turi būti įrengtos priemonės, aiškiai rodančios, kad abu ISOFIX priedai buvo visiškai užfiksuoti atitinkamais apatiniais ISOFIX tvirtinimo įtaisais. Šios nuorodos gali būti garsinės, lytimosios arba dviejų ar daugiau priemonių derinys. Jei taikoma vaizdinė nuoroda, ji turi būti matoma esant įprastam apšvietimui.

6.3.3.   ISOFIX vaiko apsaugos priemonės viršutinio diržo specifikacijos

6.3.3.1.   Viršutinio diržo jungtis

Viršutinio diržo jungtis turėtų būti ISOFIX viršutinio diržo kablys, kaip parodyta 0 paveikslo c dalyje, arba įtaisai, kuriuos galima sumontuoti 0 paveikslo c dalyje pateiktoje gaubtinėje.

6.3.3.2.   ISOFIX viršutinio diržo savybės

ISOFIX viršutinis diržas turi būti tvirtinamas austine (arba lygiaverte) juosta ir turėti įtempimo reguliavimo ir atpalaidavimo priemonę.

6.3.3.2.1.   ISOFIX viršutinio diržo ilgis

ISOFIX vaiko apsaugos priemonės viršutinio diržo ilgis turi būti ne mažesnis kaip 2 000 mm.

6.3.3.2.2.   Įtempimo rodiklis

ISOFIX viršutinis diržas arba ISOFIX vaiko apsaugos priemonės sėdynė turi būti su įtaisu, rodančiu, kad neliko neįtemptų diržo dalių. Šis įtaisas gali būti įtempimo reguliavimo ir atpalaidavimo įtaiso dalis.

6.3.3.2.3.   Matmenys

ISOFIX viršutinio diržo kablių jungčių matmenys parodyti 0 paveikslo c dalyje.

0 pav. c dalis

0 pav. c dalis

ISOFIX viršutinio diržo jungties (kablio tipo) matmenys

ISOFIX viršutinio diržo jungties (kablio tipo) matmenys

Image 7

Vaizdas iš viršaus

10 – 12

Image 8

Vaizdas iš šono

min. 2,5

A brėžinys

45°, nominalus

spindulys – 2,3–3,8

strypo skersmuo – 6,4

Didžiausias spindulys – 12

maks. 20

min. 10,4

Žr. A brėžinį

Matmenys milimetrais

Paaiškinimai:

gaubiamoji konstrukcija (jei ji yra)

plotas, kuriame turi būti visas diržo juostos kablio paviršiaus profilis

6.3.4.   Reguliavimo nuostatos

ISOFIX priedai arba pati ISOFIX vaiko apsaugos sistema turi būti reguliuojama, kad ją būtų galima pritaikyti prie įvairių ISOFIX tvirtinimo įtaisų, aprašytų Taisyklėje Nr. 14.

6.4.   Ženklinimo patikrinimas

6.4.1.   Už patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba patikrina, ar ženklinimas atitinka 4 dalies reikalavimus.

6.5.   Montavimo ir naudojimo instrukcijų patikrinimas

6.5.1.   Už patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba patikrina, ar montavimo ir naudojimo instrukcijos atitinka 15 dalies reikalavimus.

7.   KONKREČIOS SPECIFIKACIJOS

7.1.   Apsaugos priemonės sąrankai taikomos nuostatos

7.1.1.   Atsparumas korozijai

7.1.1.1.   Su sukomplektuota vaiko apsaugos priemone arba jos dalimis, kurias gali paveikti korozija, turi būti atliktas 8.1.1 punkte nustatytas korozijos bandymas.

7.1.1.2.   Atlikus korozijos bandymą, kaip nurodyta 8.1.1.1 ir 8.1.1.2 punktuose, kvalifikuotam stebėtojui plika akimi neturi matytis nusidėvėjimo požymių, galinčių pakenkti tinkamam vaiko apsaugos priemonės veikimui, ir akivaizdžių korozijos požymių.

7.1.2.   Energijos sugertis

7.1.2.1.   Visus įtaisus su atlošais bandant pagal 17 priedą šios taisyklės 18 priede nurodytuose plotuose turi būti gautas mažesnis nei 60 g maksimalus pagreitis. Šis reikalavimas taip pat taikomas apsauginių skydelių plotams toje vietoje, kur per susidūrimą atsitrenkia galva.

7.1.2.2.   Vaiko apsaugos sistemų su mechaniškai pritvirtintais reguliuojamais stacionariais galvos atramos įtaisais, kuriuose suaugusiojo saugos diržo arba vaiko diržų komplekto aukštis tiesiogiai valdomas reguliuojama galvos atrama, atveju nebūtina reikalauti energijos sugerties medžiaga padengti 18 priede nustatytas zonas, kurių neliečia manekeno galva, t. y. už galvos atramos esančias zonas.

7.1.3.   Apvertimas

7.1.3.1.   Vaiko apsaugos priemonė bandoma taip, kaip nurodyta 8.1.2 punkte; per visą bandymą manekenas neturi visiškai iškristi iš įtaiso, o kai bandomoji sėdynė yra apversta apačia į viršų, manekeno galva neturi vertikaliai pajudėti iš savo pradinės padėties daugiau kaip 300 mm nuo bandomosios sėdynės.

7.1.4.   Dinaminis bandymas

7.1.4.1.   Bendrosios nuostatos Su vaiko apsaugos priemone pagal 8.1.3 punktą turi būti atliekamas dinaminis bandymas.

7.1.4.1.1.   Universaliosios, pusiau universalios ir ribotosios kategorijų vaiko apsaugos priemonės bandomos ant bandymo vežimėlio, naudojant 6 dalyje nurodytą bandomąją sėdynę ir laikantis 8.1.3.1 punkto reikalavimų.

7.1.4.1.2.   Specialios transporto priemonės kategorijos vaiko apsaugos priemonės bandomos su kiekvienu transporto priemonės modeliu, kuriam jos yra skirtos. Už bandymus atsakinga techninė tarnyba gali sumažinti bandomų transporto priemonių modelių skaičių, jei modeliai mažai skiriasi 7.1.4.1.2.3 punkte išvardytais aspektais. Vaiko apsaugos priemonė gali būti bandoma vienu iš šių būdų:

| 7.1.4.1.2.1. | sukomplektuotoje transporto priemonėje, kaip nurodyta 8.1.3.3 punkte; |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.1.

sukomplektuotoje transporto priemonėje, kaip nurodyta 8.1.3.3 punkte;

| 7.1.4.1.2.2. | transporto priemonės kėbulo konstrukcijoje ant bandymo vežimėlio, kaip nurodyta 8.1.3.2 punkte, arba |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.2.

transporto priemonės kėbulo konstrukcijoje ant bandymo vežimėlio, kaip nurodyta 8.1.3.2 punkte, arba

| 7.1.4.1.2.3. | su pakankamu kiekiu transporto priemonės kėbulo konstrukcijos dalių, atstojančių transporto priemonės konstrukciją ir smūgio metu veikiamus paviršius. Jei vaiko apsaugos priemonė skirta naudoti ant galinės sėdynės, reikalingas priekinės sėdynės atlošas, galinė sėdynė, grindys, B ir C statramsčiai bei stogas. Jei vaiko apsaugos priemonė skirta naudoti ant priekinės sėdynės, reikalingas prietaisų skydelis, A statramstis, priekinis stiklas, visos grindyse ar prietaisų skyde įtaisytos svirtys arba rankenėlės, priekinė sėdynė, grindys ir stogas. Be to, jei vaiko apsaugos priemonė skirta naudoti kartu su suaugusiojo saugos diržu, naudojamas ir atitinkamas suaugusiojo saugos diržas (-ai). Už bandymus atsakinga techninė tarnyba gali leisti minėtų sudedamųjų dalių nenaudoti, jei manoma, kad jos nereikalingos. Bandymas turi vykti taip, kaip nurodyta 8.1.3.2 punkte. |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.3.

su pakankamu kiekiu transporto priemonės kėbulo konstrukcijos dalių, atstojančių transporto priemonės konstrukciją ir smūgio metu veikiamus paviršius. Jei vaiko apsaugos priemonė skirta naudoti ant galinės sėdynės, reikalingas priekinės sėdynės atlošas, galinė sėdynė, grindys, B ir C statramsčiai bei stogas. Jei vaiko apsaugos priemonė skirta naudoti ant priekinės sėdynės, reikalingas prietaisų skydelis, A statramstis, priekinis stiklas, visos grindyse ar prietaisų skyde įtaisytos svirtys arba rankenėlės, priekinė sėdynė, grindys ir stogas. Be to, jei vaiko apsaugos priemonė skirta naudoti kartu su suaugusiojo saugos diržu, naudojamas ir atitinkamas suaugusiojo saugos diržas (-ai). Už bandymus atsakinga techninė tarnyba gali leisti minėtų sudedamųjų dalių nenaudoti, jei manoma, kad jos nereikalingos. Bandymas turi vykti taip, kaip nurodyta 8.1.3.2 punkte.

7.1.4.1.3.   Dinaminis bandymas atliekamas su vaiko apsaugos priemonėmis, kurios anksčiau nebuvo veikiamos apkrovos.

7.1.4.1.4.   Atliekant dinaminius bandymus, nė viena vaiką tinkamoje padėtyje turinti išlaikyti apsaugos priemonės dalis neturi lūžti, neturi atsilaisvinti arba lūžti sagtys, fiksavimo sistema arba poslinkio sistema, neturi lūžti, atsilaisvinti arba užlinkti atraminė kojelė, išskyrus atvejus, kai nurodyta, kad tai yra apkrovą ribojantis įtaisas. Bet koks apkrovą ribojantis įtaisas turi būti aiškiai nurodytas gamintojo techniniame aprašyme, kaip apibrėžta šios taisyklės 3.2.1 punkte.

7.1.4.1.5.   Neintegruoto tipo saugos diržo atveju turi būti naudojamas standartinis diržas ir jo tvirtinimo kronšteinai, nurodyti šios taisyklės 13 priede. Tai nėra taikoma patvirtinimams, susijusiems su specialios transporto priemonės kategorija, – tuomet naudojamas tikrasis transporto priemonės diržas.

7.1.4.1.6.   Jei specialios transporto priemonės kategorijos vaiko apsaugos sistema įtaisyta už toliausiai gale esančių priekinės krypties suaugusiojo sėdynių (pavyzdžiui, bagažo skyriuje), turi būti atliktas vienas bandymas su didžiausiu manekenu (-ais), įtaisytu sukomplektuotoje transporto priemonėje, kaip nurodyta 8.1.3.3.3 punkte. Kaip nurodyta 8.1.3.2 punkte, gali būti atliekami kiti bandymai, įskaitant gamybos atitiktį, jei to pageidauja gamintojas.

7.1.4.1.7.   Specialių poreikių turinčio vaiko apsaugos priemonės atveju kiekvienas šioje taisyklėje apibrėžtas dinaminis bandymas, taikomas kiekvienai svorio grupei, turi būti atliekamas du kartus: pirmąjį sykį – naudojant pagrindines priemones, o antrąjį – su visais apsaugos įtaisais. Atliekant šiuos bandymus, ypatingas dėmesys kreipiamas į 6.2.3 ir 6.2.4 dalių reikalavimus.

7.1.4.1.8.   Atliekant dinaminius bandymus, standartinis saugos diržas, naudojamas montuojant vaiko apsaugos priemonę, neturi atsilaisvinti nuo jokio kreiptuvo ar fiksavimo įtaiso, naudojamo atliekant bandymą.

Atliekant dinaminius bandymus, standartinis saugos diržas, naudojamas montuojant neintegruotą vaiko apsaugos priemonę, neturi atsilaisvinti nuo jokio kreiptuvo ar fiksavimo įtaiso, naudojamo atliekant bandymą; tačiau tai, ar standartinis saugos diržas atsilaisvino pečių srityje, nustatoma iki to momento, kai manekeno galva pasiekia didžiausią horizontalų polinkį. Be to, atliekant neintegruotos vaiko apsaugos priemonės dinaminį bandymą, priimtino pečių diržo judėjimo riba yra tokia: standartinio saugos diržo pečių dalies apatinis kraštas neturi būti žemiau kaip manekeno alkūnė, kai manekeno galva pasiekia didžiausią horizontalų polinkį.

7.1.4.1.9.   Vaiko apsaugos priemonės su atramine kojele bandymai atliekami taip:

| a) | pusiau universalios kategorijos atveju priekinio susidūrimo bandymai atliekami su atrama, nustatyta į abi kraštines padėtis, atitinkančias vežimėlio grindų padėtį. Galinio susidūrimo bandymai atliekami esant techninės tarnybos parinktai nepalankiausiai padėčiai. Bandymų metu atrama turi būti atremta į vežimėlio grindis, kaip aprašyta 6 priedo 3 priedėlio 2 paveiksle. Jei tarp mažiausio ilgio atramos ir aukščiausio grindų lygio susidaro tarpas, atrama turi būti priderinta prie grindų lygio, esančio 140 mm žemiau Cr. Jei didžiausio ilgio atrama yra žemiau nei ji galėtų būti naudojama atsižvelgiant į žemiausią grindų lygį, atrama priderinama prie to žemiausio grindų lygio, esančio 280 mm žemiau Cr. Jei atrama yra su reguliuojamomis pakopomis, atramos ilgis turi būti nustatytas pasirenkant kitą reguliavimo padėtį, kad atrama remtųsi į grindis; |
| --- | --- |

a)

pusiau universalios kategorijos atveju priekinio susidūrimo bandymai atliekami su atrama, nustatyta į abi kraštines padėtis, atitinkančias vežimėlio grindų padėtį. Galinio susidūrimo bandymai atliekami esant techninės tarnybos parinktai nepalankiausiai padėčiai. Bandymų metu atrama turi būti atremta į vežimėlio grindis, kaip aprašyta 6 priedo 3 priedėlio 2 paveiksle. Jei tarp mažiausio ilgio atramos ir aukščiausio grindų lygio susidaro tarpas, atrama turi būti priderinta prie grindų lygio, esančio 140 mm žemiau Cr. Jei didžiausio ilgio atrama yra žemiau nei ji galėtų būti naudojama atsižvelgiant į žemiausią grindų lygį, atrama priderinama prie to žemiausio grindų lygio, esančio 280 mm žemiau Cr. Jei atrama yra su reguliuojamomis pakopomis, atramos ilgis turi būti nustatytas pasirenkant kitą reguliavimo padėtį, kad atrama remtųsi į grindis;

| b) | jei atramos nėra simetrijos plokštumoje, bandymai atliekami esant techninės tarnybos parinktai nepalankiausiai padėčiai; |
| --- | --- |

b)

jei atramos nėra simetrijos plokštumoje, bandymai atliekami esant techninės tarnybos parinktai nepalankiausiai padėčiai;

| c) | specialių transportų priemonių kategorijos atveju turi būti nustatyta vaiko apsaugos priemonės gamintojo nurodyta atraminės kojelės padėtis. |
| --- | --- |

c)

specialių transportų priemonių kategorijos atveju turi būti nustatyta vaiko apsaugos priemonės gamintojo nurodyta atraminės kojelės padėtis.

7.1.4.1.10.   Vaiko apsaugos priemonės, kuriai naudojama ISOFIX tvirtinimo sistema ir apsaugos nuo sukimosi įtaisas, jei jie yra, dinaminis bandymas atliekamas taip:

| 7.1.4.1.10.1. | ISOFIX VAS A, B ir B1 dydžių klasių atveju:






  7.1.4.1.10.1.1. | naudojant apsaugos nuo sukimosi įtaisą ir |
| --- | --- | --- |

7.1.4.1.10.1.

ISOFIX VAS A, B ir B1 dydžių klasių atveju:

7.1.4.1.10.1.1.

naudojant apsaugos nuo sukimosi įtaisą ir

| 7.1.4.1.10.1.2. | nenaudojant apsaugos nuo sukimosi įtaiso. Kai apsaugos nuo sukimosi įtaisas yra atraminė kojelė, kurią galima visiškai užlenkti po VAS arba įstumti į jos korpusą, bandymas atliekamas atraminę kojelę atitinkamai užlenkus arba nuėmus. Kai įtaiso į korpusą visiškai įstumti neįmanoma, bandymas atliekamas nustačius trumpiausią įtaiso ilgį, o vežimėlio grindis nuleidus žemiausiai.
  Šis reikalavimas netaikomas, jei kaip apsaugos nuo sukimosi įtaisas naudojama stacionari nereguliuojama atrama; |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.1.2.

nenaudojant apsaugos nuo sukimosi įtaiso. Kai apsaugos nuo sukimosi įtaisas yra atraminė kojelė, kurią galima visiškai užlenkti po VAS arba įstumti į jos korpusą, bandymas atliekamas atraminę kojelę atitinkamai užlenkus arba nuėmus. Kai įtaiso į korpusą visiškai įstumti neįmanoma, bandymas atliekamas nustačius trumpiausią įtaiso ilgį, o vežimėlio grindis nuleidus žemiausiai.

Šis reikalavimas netaikomas, jei kaip apsaugos nuo sukimosi įtaisas naudojama stacionari nereguliuojama atrama;

| 7.1.4.1.10.2. | jei tai kitų ISOFIX vaiko apsaugos sistemos dydžių klasės, naudojant apsaugos nuo sukimosi įrenginį. |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.2.

jei tai kitų ISOFIX vaiko apsaugos sistemos dydžių klasės, naudojant apsaugos nuo sukimosi įrenginį.

7.1.4.2.   Krūtinės pagreitis (4)

4

7.1.4.2.1.   Atstojamasis krūtinės pagreitis neturi viršyti 55 g, išskyrus laikotarpius, kurių metu gauta suma neviršija 3 ms.

7.1.4.2.2.   Stačioji pagreičio dedamoji nuo pilvo galvos link neturi viršyti 30 g, išskyrus laikotarpiais, kurių metu gauta suma neviršija 3 ms.

7.1.4.3.   Pilvo pažeidimas (5)

5

7.1.4.3.1.   Atliekant 8 priedo 1 priedėlio 5.3 punkte aprašytą tikrinimą neturi būti jokių matomų poveikio pilvo dangai ženklų, sukeltų bet kurios apsaugos priemonės dalies.

7.1.4.4.   Manekeno poslinkis

7.1.4.4.1.   Universaliosios, pusiau universalios ir ribotosios kategorijų vaiko apsaugos priemonės:

| 7.1.4.4.1.1. | Priekinės krypties vaiko apsaugos priemonės: manekeno galva neturi išsikišti už BA ir DA plokštumų ribų, kaip parodyta 1 paveiksle, išskyrus paaukštintas sėdynes, kai naudojamas didžiausias manekenas P10, o su DA plokštuma siejama vertė yra 840 mm.

  1 pav.


  Išdėstymas bandant priekinės krypties įrenginį |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.1.

Priekinės krypties vaiko apsaugos priemonės: manekeno galva neturi išsikišti už BA ir DA plokštumų ribų, kaip parodyta 1 paveiksle, išskyrus paaukštintas sėdynes, kai naudojamas didžiausias manekenas P10, o su DA plokštuma siejama vertė yra 840 mm.

1 pav.

1 pav.

Išdėstymas bandant priekinės krypties įrenginį

Išdėstymas bandant priekinės krypties įrenginį

Image 9

| 7.1.4.4.1.2. | Atgalinės krypties vaiko apsaugos priemonės
  7.1.4.4.1.2.1.   Į prietaisų skydelį besiremiančios vaiko apsaugos priemonės: manekeno galva neturi išsikišti už AB, AD ir DCr plokštumų, kaip parodyta toliau pateiktame 2 paveiksle. Tai turi būti įvertinta per 300 ms arba iki to momento, kai manekenas visiškai nustoja judėti, nelygu, kas įvyksta anksčiau.

  2 pav.


  Išdėstymas bandant atgalinės krypties įrenginį






  Tekstas paveikslėlio

  Plieninis vamzdis 500 × 100 × 90

  7.1.4.4.1.2.2.   Į prietaisų skydelį nesiremiančios 0 grupės vaiko apsaugos priemonės ir nešiojamieji lopšiai: manekeno galva neturi išsikišti už AB, AD ir DE plokštumų, kaip parodyta toliau pateiktame 3 paveiksle. Tai turi būti įvertinta per 300 ms arba iki to momento, kai manekenas visiškai nustoja judėti, nelygu, kas įvyksta anksčiau.

  3 pav.


  Į prietaisų skydelį nesiremiančių 0 grupės vaiko apsaugos priemonių bandymo tvarka






  7.1.4.4.1.2.3.   Į prietaisų skydelį nesiremiančios kitų grupių, išskyrus 0 grupę, vaiko apsaugos priemonės: | manekeno galva neturi išsikišti už FD, FG ir DE plokštumų, kaip parodyta toliau pateiktame 4 paveiksle, ir neturi tiesiogiai liestis su strypu. Tai turi būti įvertinta per 300 ms arba iki to momento, kai manekenas visiškai nustoja judėti, nelygu, kas įvyksta anksčiau. |
| --- | --- | --- |

7.1.4.4.1.2.

Atgalinės krypties vaiko apsaugos priemonės

7.1.4.4.1.2.1.   Į prietaisų skydelį besiremiančios vaiko apsaugos priemonės: manekeno galva neturi išsikišti už AB, AD ir DCr plokštumų, kaip parodyta toliau pateiktame 2 paveiksle. Tai turi būti įvertinta per 300 ms arba iki to momento, kai manekenas visiškai nustoja judėti, nelygu, kas įvyksta anksčiau.

2 pav.

2 pav.

Išdėstymas bandant atgalinės krypties įrenginį

Išdėstymas bandant atgalinės krypties įrenginį

Image 10

Plieninis vamzdis 500 × 100 × 90

7.1.4.4.1.2.2.   Į prietaisų skydelį nesiremiančios 0 grupės vaiko apsaugos priemonės ir nešiojamieji lopšiai: manekeno galva neturi išsikišti už AB, AD ir DE plokštumų, kaip parodyta toliau pateiktame 3 paveiksle. Tai turi būti įvertinta per 300 ms arba iki to momento, kai manekenas visiškai nustoja judėti, nelygu, kas įvyksta anksčiau.

3 pav.

3 pav.

Į prietaisų skydelį nesiremiančių 0 grupės vaiko apsaugos priemonių bandymo tvarka

Į prietaisų skydelį nesiremiančių 0 grupės vaiko apsaugos priemonių bandymo tvarka

Image 11

7.1.4.4.1.2.3.   Į prietaisų skydelį nesiremiančios kitų grupių, išskyrus 0 grupę, vaiko apsaugos priemonės:

manekeno galva neturi išsikišti už FD, FG ir DE plokštumų, kaip parodyta toliau pateiktame 4 paveiksle, ir neturi tiesiogiai liestis su strypu. Tai turi būti įvertinta per 300 ms arba iki to momento, kai manekenas visiškai nustoja judėti, nelygu, kas įvyksta anksčiau.

| | Tuo atveju, kai vaiko apsaugos priemonė liečia 100 mm skersmens strypą ir laikomasi visų veiksmingumo kriterijų, reikalingas dar vienas dinaminis bandymas (priekinio susidūrimo), atliekamas su sunkiausiu manekenu, tinkamu tokiai vaiko apsaugos priemonei, bet be 100 mm skersmens strypo; reikalaujama, kad per tokį bandymą būtų laikomasi visų kriterijų, išskyrus priekinio poslinkio kriterijų. |
| --- | --- |

Tuo atveju, kai vaiko apsaugos priemonė liečia 100 mm skersmens strypą ir laikomasi visų veiksmingumo kriterijų, reikalingas dar vienas dinaminis bandymas (priekinio susidūrimo), atliekamas su sunkiausiu manekenu, tinkamu tokiai vaiko apsaugos priemonei, bet be 100 mm skersmens strypo; reikalaujama, kad per tokį bandymą būtų laikomasi visų kriterijų, išskyrus priekinio poslinkio kriterijų.

4 pav.

4 pav.

Išdėstymas bandant į prietaisų skydelį nesiremiančius atgalinės krypties įrenginius, išskyrus 0 grupę

Išdėstymas bandant į prietaisų skydelį nesiremiančius atgalinės krypties įrenginius, išskyrus 0 grupę

Image 12

Plieninis vamzdis 500 × Ø 100 × Ø 90

7.1.4.4.2.   Specialios transporto priemonės kategorijos vaiko apsaugos priemonės: kai bandoma sukomplektuotoje transporto priemonėje arba transporto priemonės kėbulo konstrukcijoje, galva neturi paliesti jokios transporto priemonės dalies. Tačiau, jei sąlytis yra, galvos smūgio greitis turi būti mažesnis kaip 24 km/h, o paliesta dalis turi atitikti energijos sugerties bandymo reikalavimus, nustatytus Taisyklės Nr. 21 4 priede. Po bandymų su sukomplektuotomis transporto priemonėmis turi būti įmanoma be jokių įrankių ištraukti manekenus iš vaiko apsaugos priemonės.

7.1.5.   Atsparumas temperatūrai

7.1.5.1.   Su sagčių mechanizmais, diržų įtraukikliais, reguliavimo ir fiksavimo įtaisais, kuriuos gali paveikti temperatūra, atliekamas 8.2.8. punkte aprašytas temperatūros bandymas.

7.1.5.2.   Atlikus temperatūros bandymą, kaip nurodyta 8.2.8.1 punkte, kvalifikuotam stebėtojui plika akimi neturi būti matoma nusidėvėjimo požymių, galinčių pakenkti tinkamam vaiko apsaugos priemonės veikimui.

7.2.   Atskiroms apsaugos priemonės sudedamosioms dalims taikomos nuostatos

7.2.1.   Sagtis

7.2.1.1.   Sagtis turi būti sukonstruota taip, kad nebūtų įmanoma jos naudoti netinkamai. Be kita ko, tai reiškia, kad turi būti neįmanoma sagties užsegti tik iš dalies, turi būti neįmanoma netyčia sukeisti sagties dalių, kai sagtis užsegama ir sagtis turi užsisegti tik tada, kai sujungiamos visos dalys. Sagties vietos, susiliečiančios su vaiku, neturi būti siauresnės nei mažiausias juostos plotis, apibrėžtas 7.2.4.1.1 punkte. Šis punktas netaikomas diržų sąrankoms, kurios jau patvirtintos pagal EEK taisyklę Nr. 16 arba lygiavertį galiojantį standartą. Specialių poreikių turinčio vaiko apsaugos priemonėje tik pagrindinių vaiko prilaikymo priemonių sagtis turi atitikti visus 7.2.1.1–7.2.1.9 punktų reikalavimus.

7.2.1.2.   Net jei diržas neįtemptas, sagtis turi likti užsegta, nesvarbu, kokia jos padėtis. Sagtį turi būti lengva naudoti ir suimti. Ji turi būti atsegama paspaudus mygtuką arba panašų įtaisą. Kai mygtukas yra atsegimo padėtyje, o jėga nukreipiama į plokštumą, statmeną pradinei mygtuko judėjimo krypčiai, spaudžiamasis paviršius turi būti tokių matmenų: uždarų įtaisų – ne mažesnis kaip 4,5 cm2, o plotis ne mažesnis kaip 15 mm; atvirų įtaisų – 2,5 cm2, o plotis ne mažesnis kaip 10 mm. Pasirenkamas mažesnysis iš abiejų plotą apibrėžiančių matmenų, matuojamas statmenai atleidimo mygtuko judėjimo krypčiai.

2

2

7.2.1.3.   Sagties atsegimo zona turi būti raudonos spalvos. Jokia kita sagties dalis negali būti šios spalvos.

7.2.1.4.   Vaiką iš apsaugos priemonės turi būti įmanoma iškelti sagtį paspaudus vieną kartą. Iš 0 ir 0+ grupių priemonių vaiką leidžiama iškelti kartu su įtaisais, pvz., vaikiška kėdute, nešiojamuoju lopšiu, nešiojamojo lopšio apsaugos priemonėmis, jei vaiko apsaugos sistema gali būti atlaisvinama atsegus ne daugiau kaip dvi sagtis.

7.2.1.4.1.   Laikoma, kad užspaudžiamoji jungtis tarp diržų komplekto pečių juostų neatitinka vadinamojo vieno veiksmo kriterijaus, nurodyto 7.2.1.4 punkte.

7.2.1.5.   II ir III grupių įrenginiuose sagtis turi būti vaikui pasiekiama. Be to, visų grupių įrenginiuose sagties padėtis turi būti tokia, kad jos paskirtis ir veikimo būdas avarijos atveju iš karto būtų aiškūs gelbėtojui.

7.2.1.6.   Atsegus sagtį, turi būti įmanoma vaiką iškelti nepriklausomai nuo kėdutės, kėdutės rankenos arba apsauginio skydelio (jei įtaisyta) padėties, o jeigu įtaise yra ir tarpukojo juosta, ji turi būti atlaisvinama ta pačia sagtimi.

7.2.1.7.   Sagtis turi atitikti 8.2.8.1 punkte pateiktus temperatūros bandymo ir kartotinio naudojimo reikalavimus; prieš atliekant 8.1.3 punkte nurodytus dinaminius bandymus turi būti atliktas 5 000 ± 5 atsegimo ir užsegimo ciklų įprastomis sąlygomis bandymas.

7.2.1.8.   Su sagtimi atliekami toliau nurodyti atsegimo bandymai.

| 7.2.1.8.1. | Bandymas veikiant apkrovai
  7.2.1.8.1.1.   Šiam bandymui turi būti naudojama vaiko apsaugos priemonė, su kuria jau atliktas 8.1.3 punkte nurodytas dinaminis bandymas.
  7.2.1.8.1.2.   Atliekant 8.2.1.1 punkte nurodytą bandymą sagčiai atsegti reikalinga jėga turi būti ne didesnė kaip 80 N. |
| --- | --- |

7.2.1.8.1.

Bandymas veikiant apkrovai

7.2.1.8.1.1.   Šiam bandymui turi būti naudojama vaiko apsaugos priemonė, su kuria jau atliktas 8.1.3 punkte nurodytas dinaminis bandymas.

7.2.1.8.1.2.   Atliekant 8.2.1.1 punkte nurodytą bandymą sagčiai atsegti reikalinga jėga turi būti ne didesnė kaip 80 N.

| 7.2.1.8.2. | Bandymas neveikiant apkrovai
  7.2.1.8.2.1.   Šiam bandymui naudojama sagtis, kuri anksčiau nebuvo veikiama apkrovos. Jėga, reikalinga atsegti apkrova neveikiamą sagtį atliekant 8.2.1.2 punkte nurodytus bandymus, turi būti 40–80 N dydžio. |
| --- | --- |

7.2.1.8.2.

Bandymas neveikiant apkrovai

7.2.1.8.2.1.   Šiam bandymui naudojama sagtis, kuri anksčiau nebuvo veikiama apkrovos. Jėga, reikalinga atsegti apkrova neveikiamą sagtį atliekant 8.2.1.2 punkte nurodytus bandymus, turi būti 40–80 N dydžio.

7.2.1.9.   Tvirtumas

7.2.1.9.1.   Atliekant bandymą pagal 8.2.1.3.2 punktą, neturi sulūžti (nutrūkti) arba atsiskirti jokia sagties dalis arba gretimos juostos ar reguliatoriai.

7.2.1.9.2.   0 ir 0+ svorio grupių įrenginių diržų komplekto sagtis turi išlaikyti 4 000 N apkrovą.

7.2.1.9.3.   I ir didesnio svorio grupių įrenginių diržų komplekto sagtis turi išlaikyti 10 000 N apkrovą.

7.2.1.9.4.   Tipo patvirtinimo institucija gali nereikalauti atlikti sagties tvirtumo bandymo, jei turima informacija rodo, kad bandymas nereikalingas.

7.2.2.   Reguliavimo įtaisas

7.2.2.1.   Reguliavimo intervalas turi būti toks, kad jo pakaktų tinkamai sureguliuoti vaiko apsaugos priemonę visiems svorio grupės, kuriai skirtas įrenginys, manekenams ir kad įtaisą būtų galima sumontuoti visuose nustatytuose transporto priemonių modeliuose.

7.2.2.2.   Visi reguliavimo įtaisai turi būti greito reguliavimo tipo, išskyrus tuos, kurie naudojami pirmą kartą montuojant apsaugos priemonę transporto priemonėje; tie reguliavimo įtaisai gali būti kitokio tipo.

7.2.2.3.   Greito reguliavimo tipo įtaisai turi būti lengvai pasiekiami, kai vaiko apsaugos priemonė tinkamai sumontuota, o vaikas arba manekenas yra reikiamoje padėtyje.

7.2.2.4.   Greito reguliavimo tipo įtaisas turi būti lengvai reguliuojamas pagal vaiko kūno sudėjimą. Visų pirma, atliekant bandymą pagal 8.2.2.1 punktą, ranka valdomam įtaisui reguliuoti reikalinga jėga turi būti ne didesnė kaip 50 N.

7.2.2.5.   Du vaiko apsaugos priemonių reguliavimo įtaisų pavyzdžiai bandomi vadovaujantis 8.2.8.1 ir 8.2.3 punktuose pateiktais temperatūros bandymo reikalavimais.

7.2.2.5.1.   Vienam reguliavimo įtaisui tenkanti juostos slinktis neturi būti didesnė kaip 25 mm, o visiems reguliavimo įtaisams – ne didesnė kaip 40 mm.

7.2.2.6.   Atliekant bandymą pagal 8.2.2.1 punktą, įtaisas neturi sulūžti arba atsiskirti.

7.2.2.7.   Tiesiai ant vaiko apsaugos priemonės sumontuotas reguliatorius turi sugebėti išlaikyti daugkartinį naudojimą, o prieš 8.1.3 punkte aprašytą bandymą su juo turi būti atliktas 5 000 ± 5 ciklų bandymas, kaip apibrėžta 8.2.7 punkte.

7.2.3.   Diržo įtraukikliai

7.2.3.1.   Automatinio fiksavimo diržo įtraukikliai

7.2.3.1.1.   Saugos diržo su automatinio fiksavimo diržo įtraukikliu juosta tarp įtraukiklio fiksavimo padėčių neturi išsivynioti daugiau kaip 30 mm. Naudotojui pasislinkus atgal, diržas turi likti pradinėje padėtyje arba grįžti į tą padėtį automatiškai, kai naudotojas vėl pasislenka į priekį.

7.2.3.1.2.   Jeigu diržo įtraukiklis yra juosmens diržo dalis, juostos įtraukimo jėga, pagal 8.2.4.1 punktą matuojama laisvoje diržo atkarpoje tarp manekeno ir įtraukiklio, turi būti ne mažesnė kaip 7 N. Jeigu diržo įtraukiklis yra krūtinės apsaugos priemonės elementas, tokiu pat būdu matuojama juostos įtraukimo jėga turi būti ne mažesnė kaip 2 N arba ne didesnė kaip 7 N. Jei juosta eina per kreiptuvą arba skriemulį, įtraukimo jėga matuojama laisvoje atkarpoje tarp manekeno ir kreiptuvo arba skriemulio. Jeigu sąrankoje yra rankiniu arba automatiniu būdu valdomas įtaisas, neleidžiantis iki galo įtraukti juostos, atliekant šiuos matavimus jis neturi veikti.

7.2.3.1.3.   Juosta 8.2.4.2 punkte aprašytu būdu pakartotinai ištraukiama iš diržo įtraukiklio ir įtraukiama, kol bus atlikta 5 000 ciklų. Tuomet su diržo įtraukikliu atliekamas 8.2.8.1 punkte nurodytas temperatūros bandymas, 8.1.1 punkte nurodytas korozijos bandymas ir 8.2.4.5 punkte nurodytas atsparumo dulkėms bandymas. Po jų turi būti sėkmingai atliekama dar 5 000 ištraukimo ir įtraukimo ciklų. Atlikus pirmiau nurodytus bandymus, diržo įtraukiklis turi veikti tinkamai ir atitikti 7.2.3.1.1 ir 7.2.3.1.2 punktų reikalavimus.

7.2.3.2.   Avarinio fiksavimo diržo įtraukikliai

7.2.3.2.1.   Atliekant bandymus pagal 8.2.4.3 punktą, avarinio fiksavimo diržo įtraukiklis turi atitikti toliau išdėstytas sąlygas.

| 7.2.3.2.1.1. | Jis turi užsifiksuoti, kai transporto priemonės lėtėjimas pasiekia 0,45 g. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.1.

Jis turi užsifiksuoti, kai transporto priemonės lėtėjimas pasiekia 0,45 g.

| 7.2.3.2.1.2. | Jis neturi užsifiksuoti, kai juostos ištraukimo ašyje matuojamas juostos pagreitis yra mažesnis kaip 0,8 g. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.2.

Jis neturi užsifiksuoti, kai juostos ištraukimo ašyje matuojamas juostos pagreitis yra mažesnis kaip 0,8 g.

| 7.2.3.2.1.3. | Įtaisas neturi užsifiksuoti, kai jo jutiklis nuo gamintojo nustatytos įrengimo padėties bet kuria kryptimi pakrypęs ne daugiau kaip 12°. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.3.

Įtaisas neturi užsifiksuoti, kai jo jutiklis nuo gamintojo nustatytos įrengimo padėties bet kuria kryptimi pakrypęs ne daugiau kaip 12°.

| 7.2.3.2.1.4. | Įtaisas turi užsifiksuoti, kai jo jutiklis nuo gamintojo nustatytos įrengimo padėties bet kuria kryptimi pakrypęs daugiau kaip 27°. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.4.

Įtaisas turi užsifiksuoti, kai jo jutiklis nuo gamintojo nustatytos įrengimo padėties bet kuria kryptimi pakrypęs daugiau kaip 27°.

7.2.3.2.2.   Jeigu diržo įtraukiklio veikimas priklauso nuo išorinio signalo arba maitinimo šaltinio, konstrukcija turi užtikrinti, kad įvykus gedimui arba tam signalui ar maitinimui nutrūkus, diržo įtraukiklis užsifiksuotų automatiškai.

7.2.3.2.3.   Avarinio fiksavimo diržo įtraukiklis, reaguojantis į kelis veiksnius, turi atitikti anksčiau išdėstytus reikalavimus. Be to, jei vienas iš jautrumo veiksnių yra susijęs su juostos ištraukimu, diržo įtraukiklis turi užsifiksuoti tada, kai juostos ištraukimo ašyje matuojamas juostos pagreitis yra 1,5 g.

7.2.3.2.4.   Atliekant 7.2.3.2.1.1 ir 7.2.3.2.3 punktuose nurodytus bandymus, prieš diržo įtraukikliui užsifiksuojant, juosta gali būti ištraukta ne daugiau kaip 50 mm, skaičiuojant nuo 8.2.4.3.1 punkte nurodyto išsivyniojusios juostos ilgio. Atliekant 7.2.3.2.1.2 punkte nurodytą bandymą, įtaisas neturi užsifiksuoti, kol bus ištraukta 50 mm juostos, skaičiuojant nuo 8.2.4.3.1 punkte nurodyto išsivyniojusios juostos ilgio.

7.2.3.2.5.   Jeigu diržo įtraukiklis yra juosmens diržo dalis, juostos įtraukimo jėga, pagal 8.2.4.1 punktą matuojama laisvoje atkarpoje tarp manekeno ir diržo įtraukiklio, turi būti ne mažesnė kaip 7 N. Jeigu diržo įtraukiklis yra krūtinės apsaugos priemonės dalis, tokiu pat būdu matuojama juostos įtraukimo jėga turi būti ne mažesnė kaip 2 N arba ne didesnė kaip 7 N. Jei juosta eina per kreiptuvą arba skriemulį, įtraukimo jėga matuojama laisvoje atkarpoje tarp manekeno ir kreiptuvo arba skriemulio. Jeigu sąrankoje yra rankiniu arba automatiniu būdu valdomas įtaisas, neleidžiantis iki galo įtraukti juostos, atliekant šiuos matavimus, jis neturi veikti.

7.2.3.2.6.   Juosta 8.2.4.2 punkte aprašytu būdu pakartotinai ištraukiama iš diržo įtraukiklio ir įtraukiama, kol bus atlikta 40 000 ciklų. Tuomet su diržo įtraukikliu atliekamas 8.2.8.1 punkte nurodytas temperatūros bandymas, 8.1.1 punkte nurodytas korozijos bandymas ir 8.2.4.5 punkte nurodytas atsparumo dulkėms bandymas. Po jų turi būti sėkmingai atliekama dar 5 000 ciklų (iš viso 45 000). Atlikus pirmiau nurodytus bandymus, diržo įtraukiklis turi veikti tinkamai ir atitikti 7.2.3.2.1–7.2.3.2.5 punktų reikalavimus.

7.2.4.   Juostos

7.2.4.1.   Plotis

7.2.4.1.1.   Mažiausias 0, 0+ ir I grupių vaiko apsaugos priemonių juostų, besiliečiančių su manekenu, plotis turi būti 25 mm, o II ir III grupių – 38 mm. Šie matmenys matuojami atliekant 8.2.5.1 punkte nurodytą juostos tvirtumo bandymą, nestabdant mechanizmo ir esant apkrovai, kuri lygi 75 % juostos trūkio apkrovos.

7.2.4.2.   Tvirtumas, atlikus kondicionavimą kambario temperatūroje

7.2.4.2.1.   Kai pagal 8.2.5.2.1 punktą kondicionuojami du juostų pavyzdžiai, juostos trūkio apkrova nustatoma pagal 8.2.5.1.2 punktą.

7.2.4.2.2.   Dviejų pavyzdžių trūkio apkrovų skirtumas neturi viršyti 10 % didesniosios iš abiejų išmatuotųjų trūkio apkrovų.

7.2.4.3.   Tvirtumas po specialaus kondicionavimo

7.2.4.3.1.   Dviejų juostų pavyzdžių, kondicionuotų pagal vieną iš 8.2.5.2 punkto nuostatų (išskyrus 8.2.5.2.1 punktą), trūkio apkrova turi būti ne mažesnė kaip 75 % vidutinės apkrovos, nustatytos atliekant 8.2.5.1 punkte nurodytą bandymą.

7.2.4.3.2.   Be to, 0, 0+ ir I grupių apsaugos priemonių trūkio apkrova turi būti ne mažesnė kaip 3,6 kN, II grupės – 5 kN, o III grupės – 7,2 kN.

7.2.4.3.3.   Tipo patvirtinimo institucija gali nuspręsti, jog vienas ar daugiau iš šių bandymų yra nebūtini, jei naudojamos medžiagos sudėtis arba turima informacija rodo, kad šis bandymas arba bandymai nereikalingi.

7.2.4.3.4.   8.2.5.2.6 punkte nurodyta 1 tipo kondicionavimo dilinimu procedūra atliekama tik tada, jei 8.2.3 punkte nurodyto trumpojo slydimo bandymo rezultatas 50 % viršija 7.2.2.5.1 punkte nurodytą ribą.

7.2.4.4.   Turi būti neįmanoma ištraukti visos juostos pro reguliatorius, sagtis arba tvirtinimo vietas.

7.2.5.   Fiksavimo įtaisas

7.2.5.1.   Fiksavimo įtaisas turi būti tvirtai pritvirtintas prie vaiko apsaugos priemonės.

7.2.5.2.   Fiksavimo įtaisas neturi mažinti suaugusiojo diržo patvarumo ir turi išlaikyti 8.2.8.1 punkte nurodytą temperatūros bandymą.

7.2.5.3.   Fiksavimo įtaisas neturi kliudyti greitai išlaisvinti vaiką.

7.2.5.4.   A klasės įtaisai.

Po 8.2.6.1 punkte nurodyto bandymo austinės juostos poslinkis turi neviršyti 25 mm.

7.2.5.5.   B klasės įtaisai.

Po 8.2.6.2 punkte nurodyto bandymo austinės juostos poslinkis turi neviršyti 25 mm.

7.2.6.   ISOFIX priedų specifikacijos

ISOFIX priedai ir fiksavimo rodikliai turi patikimai veikti nuolatinio naudojimo sąlygomis; prieš atliekant 8.1.3 punkte nurodytą dinaminį bandymą, su jais atliekamas 2 000 ± 5 atsegimo ir užsegimo ciklų įprastomis naudojimo sąlygomis bandymas.

7.2.7.   ISOFIX priedai turi turėti fiksavimo mechanizmą, atitinkantį a arba b punktuose išdėstytus reikalavimus:

| a) | sukomplektuotos sėdynės fiksavimo mechanizmui atsegti reikia dviejų nuoseklių veiksmų, iš kurių vieno nebaigus antrasis vis dar atliekamas; arba |
| --- | --- |

a)

sukomplektuotos sėdynės fiksavimo mechanizmui atsegti reikia dviejų nuoseklių veiksmų, iš kurių vieno nebaigus antrasis vis dar atliekamas; arba

| b) | atliekant 8.2.9 punkte aprašytą bandymą ISOFIX priedui atsegti reikia bent 50 N jėgos. |
| --- | --- |

b)

atliekant 8.2.9 punkte aprašytą bandymą ISOFIX priedui atsegti reikia bent 50 N jėgos.

8.   BANDYMŲ APRAŠYMAS (6)

6

8.1.   Sumontuotos apsaugos priemonės bandymai

8.1.1.   Korozija

8.1.1.1.   Vaiko apsaugos priemonės metalinės sudedamosios dalys bandymo kameroje turi būti išdėstytos taip, kaip nustatyta 4 priede. Kai vaiko apsaugos priemonėje yra diržo įtraukiklis, turi išsivynioti visa juosta ir likti tik 100 ± 3 mm. Išskyrus trumpas pertraukas, kurios gali būti reikalingos, pavyzdžiui, norint patikrinti ir papildyti druskos tirpalą, bandymas be perstojo atliekamas 50 ± 0,5 val.

8.1.1.2.   Atlikus šį poveikio bandymą, metalinės vaiko apsaugos priemonės sudedamosios dalys atsargiai nuplaunamos arba pakišamos po švariu tekančiu ne aukštesnės kaip 38 °C temperatūros vandeniu, kad būtų pašalintos galėjusios susidaryti druskos nuosėdos; tuomet prieš patikrinant, kaip nurodyta 7.1.1.2 punkte, 24 ± 1 val. paliekama džiūti 18–25 °C kambario temperatūroje.

8.1.2.   Apvertimas

8.1.2.1.   Manekene turi būti įtaisytas vienas iš atitinkamų apkrovos įtaisų, aprašytų 23 priede. Manekenas įtaisomas pagal šią taisyklę sumontuotose apsaugos priemonėse, atsižvelgiant į gamintojo instrukcijas ir įprastai atlaisvinus diržą, kaip apibrėžta 8.1.3.6 punkte (šis reikalavimas vienodai taikomas visoms sistemoms).

8.1.2.2.   Apsaugos priemonė turi būti pritvirtinta prie bandomosios sėdynės arba transporto priemonės sėdynės. Visa sėdynė apsukama aplink horizontalią ašį vidurinėje išilginėje sėdynės plokštumoje 540 ± 5 ° kampu 2–5 laipsnių per sekundę greičiu ir sustabdoma toje padėtyje. Atliekant šį bandymą, įrenginiai, kuriuos ketinama naudoti specialiuose automobiliuose, gali būti pritvirtinti prie 6 priede aprašytos bandomosios sėdynės.

8.1.2.3.   Šioje statinėje apverstoje padėtyje masė, keturis kartus didesnė už manekeno masę, nukreipiama žemyn link plokštumos, statmenos sukimosi ašiai, o manekenas veikiamas 23 priede aprašytu apkrovos įtaisu. Apkrova didinama palaipsniui, neviršijant 400 mm/min. gravitacinio pagreičio. Nurodyta didžiausia apkrova išlaikoma 30 – 0/+ 5 sekundžių.

8.1.2.4.   Apkrova mažinama palaipsniui, neviršijant 400 mm/min., ir išmatuojamas poslinkis.

8.1.2.5.   Visa sėdynė pasukama 180° ir grąžinama į pradinę padėtį.

8.1.2.6.   Šis bandymo ciklas pakartojamas sukant priešinga kryptimi. Sukimosi ašiai esant horizontalioje plokštumoje per 90° nuo dviejų ankstesnių bandymų padėčių, procedūra pakartojama abiem sukimosi kryptimis.

8.1.2.7.   Šie bandymai atliekami naudojant tinkamą mažiausią ir didžiausią grupės, kuriai skirta apsaugos priemonė, manekeną.

Atliekant visą bandymo ciklą neleidžiama keisti nei manekeno, nei vaiko apsaugos priemonės.

8.1.3.   Dinaminiai bandymai

8.1.3.1.   Bandymai, atliekami naudojant vežimėlį ir bandomąją sėdynę

8.1.3.1.1.   Priekinės krypties padėtis

8.1.3.1.1.1.   Dinaminiam bandymui naudojamas vežimėlis ir bandomoji sėdynė turi atitikti šios taisyklės 6 priedo reikalavimus ir dinaminio susidūrimo bandymo procedūrą, išdėstytą 21 priede.

8.1.3.1.1.2.   Lėtėdamas ar greitėdamas vežimėlis turi išlikti horizontalioje padėtyje.

8.1.3.1.1.3.   Lėtėjimo arba greitėjimo įtaisai

Pareiškėjas savo nuožiūra naudoja vieną iš toliau nurodytų dviejų įtaisų.

| 8.1.3.1.1.3.1. | | Lėtėjimo bandymo įtaisas
  Vežimėlis stabdomas naudojant šios taisyklės 6 priede nurodytą įrenginį arba bet kokį kitą lygiaverčius rezultatus užtikrinantį įtaisą. Šio įrenginio veikimas turi atitikti šios taisyklės 8.1.3.4 punkte ir kituose punktuose nurodytas sąlygas. |
| --- | --- | --- |

8.1.3.1.1.3.1.

Lėtėjimo bandymo įtaisas

Vežimėlis stabdomas naudojant šios taisyklės 6 priede nurodytą įrenginį arba bet kokį kitą lygiaverčius rezultatus užtikrinantį įtaisą. Šio įrenginio veikimas turi atitikti šios taisyklės 8.1.3.4 punkte ir kituose punktuose nurodytas sąlygas.

| | Kalibravimo procedūra
  Kai vaiko apsaugos priemonės bandymai atliekami pagal 8.1.3.1 punktą, o vežimėlio balasto inertinė masė yra iki 55 kg, kad būtų galima atkurti vienos vaiko apsaugos priemonės naudojimo sąlygas, ir kai vaiko apsaugos priemonė bandoma transporto priemonės kėbulo viduje pagal 8.1.3.2 punktą, o vežimėlio balastas parenkamas pagal transporto priemonės konstrukciją ir jo inertinė masė yra iki (x kartų didesnė) už 55 kg, atsižvelgiant į naudojamų vaiko apsaugos priemonių x skaičių, vežimėlio lėtėjimo kreivė priekinio susidūrimo atveju turi išlikti šios taisyklės 7 priedo 1 priedėlio grafiko brūkšniniame plote, o galinio susidūrimo atveju turi išlikti šios taisyklės 7 priedo 2 priedėlio grafiko brūkšniniame plote.
  Kalibruojant stabdymo įtaisą, stabdymo kelias per priekinį susidūrimą turi būti 650 ± 30 mm, o per galinį susidūrimą – 275 ± 20 mm. |
| --- | --- |

Kalibravimo procedūra

Kai vaiko apsaugos priemonės bandymai atliekami pagal 8.1.3.1 punktą, o vežimėlio balasto inertinė masė yra iki 55 kg, kad būtų galima atkurti vienos vaiko apsaugos priemonės naudojimo sąlygas, ir kai vaiko apsaugos priemonė bandoma transporto priemonės kėbulo viduje pagal 8.1.3.2 punktą, o vežimėlio balastas parenkamas pagal transporto priemonės konstrukciją ir jo inertinė masė yra iki (x kartų didesnė) už 55 kg, atsižvelgiant į naudojamų vaiko apsaugos priemonių x skaičių, vežimėlio lėtėjimo kreivė priekinio susidūrimo atveju turi išlikti šios taisyklės 7 priedo 1 priedėlio grafiko brūkšniniame plote, o galinio susidūrimo atveju turi išlikti šios taisyklės 7 priedo 2 priedėlio grafiko brūkšniniame plote.

Kalibruojant stabdymo įtaisą, stabdymo kelias per priekinį susidūrimą turi būti 650 ± 30 mm, o per galinį susidūrimą – 275 ± 20 mm.

| 8.1.3.1.1.3.2. | Greitėjimo bandymo įtaisas | Dinaminio bandymo sąlygos | Priekinio susidūrimo atveju vežimėlis turi būti varomas taip, kad atliekant bandymą jo suminis greičio pokytis ΔV būtų 52 + 0–2 km/h, o jo greitėjimo kreivė būtų 7 priedo 1 priedėlio grafiko brūkšniniame plote ir liktų virš segmento, apibrėžiamo koordinatėmis (5 g, 10 ms) ir (9 g, 20 ms). Susidūrimo pradžia (T0) yra apibrėžta pagal ISO 17373 esant 0,5 g pagreičiui. |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.3.1.1.3.2.

Greitėjimo bandymo įtaisas

Dinaminio bandymo sąlygos

Priekinio susidūrimo atveju vežimėlis turi būti varomas taip, kad atliekant bandymą jo suminis greičio pokytis ΔV būtų 52 + 0–2 km/h, o jo greitėjimo kreivė būtų 7 priedo 1 priedėlio grafiko brūkšniniame plote ir liktų virš segmento, apibrėžiamo koordinatėmis (5 g, 10 ms) ir (9 g, 20 ms). Susidūrimo pradžia (T0) yra apibrėžta pagal ISO 17373 esant 0,5 g pagreičiui.

| | Galinio susidūrimo atveju vežimėlis turi būti varomas taip, kad atliekant bandymą jo suminis greičio pokytis ΔV būtų 32 + 2–0 km/h, o jo greitėjimo kreivė būtų 7 priedo 2 priedėlio grafiko brūkšniniame plote ir liktų virš segmento, apibrėžiamo koordinatėmis (5 g, 5 ms) ir (10 g, 10 ms). Susidūrimo pradžia (T0) yra apibrėžta pagal ISO 17373 esant 0,5 g pagreičiui. |
| --- | --- |

Galinio susidūrimo atveju vežimėlis turi būti varomas taip, kad atliekant bandymą jo suminis greičio pokytis ΔV būtų 32 + 2–0 km/h, o jo greitėjimo kreivė būtų 7 priedo 2 priedėlio grafiko brūkšniniame plote ir liktų virš segmento, apibrėžiamo koordinatėmis (5 g, 5 ms) ir (10 g, 10 ms). Susidūrimo pradžia (T0) yra apibrėžta pagal ISO 17373 esant 0,5 g pagreičiui.

Nepaisant minėtų reikalavimų įvykdymo, kaip nurodyta 6 priedo 1 punkte, techninė tarnyba naudoja vežimėlio (su jame sumontuota sėdyne) masę, didesnę nei 380 kg.

Tačiau jeigu minėti bandymai atliekami esant didesniam greičiui ir (arba) greitėjimo kreivei išeinant už viršutinės brūkšninio ploto ribos bei vaiko apsaugos priemonei atitinkant reikalavimus, bandymas gali būti laikomas patenkinamu.

8.1.3.1.1.4.   Atliekami šie matavimai:

| 8.1.3.1.1.4.1. | vežimėlio greičio prieš pat susidūrimą (tik lėtėjimo bandymo įrenginių, reikalingų stabdymo atstumui apskaičiuoti); |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.1.

vežimėlio greičio prieš pat susidūrimą (tik lėtėjimo bandymo įrenginių, reikalingų stabdymo atstumui apskaičiuoti);

| 8.1.3.1.1.4.2. | stabdymo atstumo (tik lėtėjimo bandymo įrenginių), kuris gali būti apskaičiuojamas naudojant užregistruoto poslinkio lėtėjimo dvigubą integralą; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.2.

stabdymo atstumo (tik lėtėjimo bandymo įrenginių), kuris gali būti apskaičiuojamas naudojant užregistruoto poslinkio lėtėjimo dvigubą integralą;

| 8.1.3.1.1.4.3. | manekeno galvos poslinkio vertikalia ir horizontalia kryptimis, neatsižvelgiant į galūnes, I, II ir III bei 0 ir 0+ grupių įrenginiuose; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.3.

manekeno galvos poslinkio vertikalia ir horizontalia kryptimis, neatsižvelgiant į galūnes, I, II ir III bei 0 ir 0+ grupių įrenginiuose;

| 8.1.3.1.1.4.4. | krūtinės lėtėjimo trimis statmenomis viena kitai kryptimis, išskyrus naujagimio manekeną; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.4.

krūtinės lėtėjimo trimis statmenomis viena kitai kryptimis, išskyrus naujagimio manekeną;

| 8.1.3.1.1.4.5. | visų matomų pilvo pažeidimų (žr. 7.1.4.3.1 punktą), išskyrus naujagimio manekeną; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.5.

visų matomų pilvo pažeidimų (žr. 7.1.4.3.1 punktą), išskyrus naujagimio manekeną;

| 8.1.3.1.1.4.6. | vežimėlio greitėjimo ar lėtėjimo bent per pirmąsias 300 ms. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.6.

vežimėlio greitėjimo ar lėtėjimo bent per pirmąsias 300 ms.

8.1.3.1.1.5.   Po susidūrimo vaiko apsaugos priemonė apžiūrima neatsegus sagties, kad būtų nustatyta, ar yra kokių nors gedimų ar lūžių.

8.1.3.1.2.   Atgalinės krypties padėtis

8.1.3.1.2.1.   Atliekant bandymą, bandomoji sėdynė turi būti apsukta 180° kampu pagal galinio susidūrimo bandymo reikalavimus.

8.1.3.1.2.2.   Kai bandoma atgal atgręžta vaiko apsaugos priemonė, naudojama priekinėje sėdynėje, transporto priemonės prietaisų skydelis turi būti pakeistas standžiu prie vežimėlio pritvirtintu strypu; strypas turi būti pritvirtintas taip, kad visą energiją sugertų vaiko apsaugos priemonė.

8.1.3.1.2.3.   Lėtėjimo sąlygos turi atitikti 8.1.3.1.1.3.1 punkto reikalavimus.

Greitėjimo sąlygos turi atitikti 8.1.3.1.1.3.2 punkto reikalavimus.

8.1.3.1.2.4.   Atliekami matavimai turi būti panašūs į 8.1.3.1.1.4–8.1.3.1.1.4.6 punktuose išvardytus matavimus.

8.1.3.2.   Bandymas vežimėlyje ir transporto priemonės kėbulo konstrukcijoje

8.1.3.2.1.   Priekinės krypties padėtis

8.1.3.2.1.1.   Dėl transporto priemonės pritvirtinimo atliekant bandymą būdo neturėtų padidėti transporto priemonės sėdynių tvirtinimo vietų, suaugusiojo saugos diržų ir papildomų tvirtinimo vietų, reikalingų vaiko apsaugos priemonei pritvirtinti arba įprastai konstrukcijos deformacijai sumažinti, tvirtumas. Neturi būti jokios transporto priemonės detalės, kuri, ribodama manekeno judėjimą, sumažintų vaiko apsaugos priemonę per bandymą veikiančią apkrovą. Pašalintos konstrukcijos detalės gali būti pakeistos tokio pat tvirtumo detalėmis su sąlyga, kad jos netrukdys manekenui judėti.

8.1.3.2.1.2.   Įtvirtinimo įtaisas laikomas atitinkančiu reikalavimus, jeigu nedaro poveikio konstrukcijai per visą jos plotį ir jeigu transporto priemonė arba konstrukcija yra įtvirtinta arba užfiksuota priekyje ne mažesniu kaip 500 mm atstumu nuo apsaugos sistemos tvirtinimo įtaiso. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi 8.1.3.2.1.1 punkto reikalavimų, gale konstrukcija įtvirtinama pakankamu atstumu už tvirtinimo įtaisų.

8.1.3.2.1.3.   Transporto priemonės sėdynė ir vaiko apsaugos priemonė turi būti sumontuotos ir įtaisytos patvirtinimo bandymus atliekančios techninės tarnybos parinktoje vietoje stengiantis, kad tvirtumo požiūriu būtų kuo nepalankesnės sąlygos, atitinkančios manekeno montavimą transporto priemonėje. Transporto priemonės sėdynės atlošo ir vaiko apsaugos priemonės padėtis nurodoma ataskaitoje. Transporto priemonės sėdynės atlošas, jeigu jo polinkis reguliuojamas, turi būti užfiksuotas laikantis gamintojo nurodymų arba, jei specifikacijų nėra, nustatomas tikrasis atlošo polinkio kampas, kuo artimesnis 25°.

8.1.3.2.1.4.   Jeigu montavimo ir naudojimo instrukcijose nereikalaujama kitaip, priekinė sėdynė, ant kurios bus tvirtinama vaiko apsaugos priemonė, pastumiama kuo labiau į priekį, kiek tai atitinka įprastai naudojamą padėtį, o galinė sėdynė atitraukiama kuo labiau atgal, kiek tai atitinka įprastai naudojamą padėtį.

8.1.3.2.1.5.   Lėtėjimo sąlygos turi atitikti 8.1.3.4 punkto reikalavimus. Bandomoji sėdynė – tai tikrosios transporto priemonės sėdynė.

8.1.3.2.1.6.   Atliekami šie matavimai:

| 8.1.3.2.1.6.1. | vežimėlio greičio prieš pat susidūrimą (tik lėtėjimo bandymo įrenginių, reikalingų stabdymo atstumui apskaičiuoti); |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.1.

vežimėlio greičio prieš pat susidūrimą (tik lėtėjimo bandymo įrenginių, reikalingų stabdymo atstumui apskaičiuoti);

| 8.1.3.2.1.6.2. | stabdymo atstumo (tik lėtėjimo bandymo įrenginių), kuris gali būti apskaičiuojamas naudojant užregistruoto poslinkio lėtėjimo dvigubą integralą; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.2.

stabdymo atstumo (tik lėtėjimo bandymo įrenginių), kuris gali būti apskaičiuojamas naudojant užregistruoto poslinkio lėtėjimo dvigubą integralą;

| 8.1.3.2.1.6.3. | bet kokio manekeno galvos sąlyčio su transporto priemonės kėbulo konstrukcija; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.3.

bet kokio manekeno galvos sąlyčio su transporto priemonės kėbulo konstrukcija;

| 8.1.3.2.1.6.4. | krūtinės lėtėjimo trimis statmenomis viena kitai kryptimis, išskyrus naujagimio manekeną; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.4.

krūtinės lėtėjimo trimis statmenomis viena kitai kryptimis, išskyrus naujagimio manekeną;

| 8.1.3.2.1.6.5. | visų matomų pilvo pažeidimų (žr. 7.1.4.3.1 punktą), išskyrus naujagimio manekeną; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.5.

visų matomų pilvo pažeidimų (žr. 7.1.4.3.1 punktą), išskyrus naujagimio manekeną;

| 8.1.3.2.1.6.6. | vežimėlio ir transporto priemonės kėbulo konstrukcijos greitėjimo ar lėtėjimo bent per pirmąsias 300 ms. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.6.

vežimėlio ir transporto priemonės kėbulo konstrukcijos greitėjimo ar lėtėjimo bent per pirmąsias 300 ms.

8.1.3.2.1.7.   Po susidūrimo vaiko apsaugos priemonė apžiūrima neatsegus sagties, kad būtų nustatyta, ar yra kokių nors sutrikimų.

8.1.3.2.2.   Atgalinės krypties padėtis

8.1.3.2.2.1.   Atliekant galinio susidūrimo bandymus, transporto priemonės kėbulo konstrukcija ant bandymo vežimėlio turi būti apsukta 180° kampu.

8.1.3.2.2.2.   Taikomi tie patys reikalavimai, kaip atliekant priekinio susidūrimo bandymą.

8.1.3.3.   Komplektinės transporto priemonės bandymai

8.1.3.3.1.   Lėtėjimo sąlygos turi atitikti 8.1.3.4 punkto reikalavimus.

8.1.3.3.2.   Priekinio susidūrimo bandymų tvarka nustatyta šios taisyklės 9 priede.

8.1.3.3.3.   Galinio susidūrimo bandymų tvarka nustatyta šios taisyklės 10 priede.

8.1.3.3.4.   Atliekami šie matavimai:

| 8.1.3.3.4.1. | transporto priemonės ir (arba) smogtuvo greičio prieš pat susidūrimą; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.1.

transporto priemonės ir (arba) smogtuvo greičio prieš pat susidūrimą;

| 8.1.3.3.4.2. | bet kokio manekeno galvos sąlyčio (0 grupės atveju neatsižvelgiama į manekeno galūnes) su transporto priemonės vidaus įranga; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.2.

bet kokio manekeno galvos sąlyčio (0 grupės atveju neatsižvelgiama į manekeno galūnes) su transporto priemonės vidaus įranga;

| 8.1.3.3.4.3. | krūtinės pagreičio trimis statmenomis viena kitai kryptimis, išskyrus naujagimio manekeną; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.3.

krūtinės pagreičio trimis statmenomis viena kitai kryptimis, išskyrus naujagimio manekeną;

| 8.1.3.3.4.4. | visų matomų pilvo pažeidimų (žr. 7.1.4.3.1 punktą), išskyrus naujagimio manekeną. |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.4.

visų matomų pilvo pažeidimų (žr. 7.1.4.3.1 punktą), išskyrus naujagimio manekeną.

8.1.3.3.5.   Priekinės sėdynės, jeigu jų polinkis reguliuojamas, turi būti užfiksuotos laikantis gamintojo nurodymų arba, jei specifikacijų nėra, nustatomas tikrasis atlošo polinkio kampas, kuo artimesnis 25 °.

8.1.3.3.6.   Po susidūrimo vaiko apsaugos priemonė apžiūrima neatsegus sagties, kad būtų nustatyta, ar yra kokių nors gedimų ar lūžių.

8.1.3.4.   Dinaminio bandymo sąlygos apibendrinamos šioje lentelėje:

| | | PRIEKINIS SUSIDŪRIMAS | GALINIS SUSIDŪRIMAS |
| --- | --- | --- | --- |
| Bandymas | Apsaugos priemonė | Greitis
  (km/h) | Bandomasis impulsas | Stabdymo kelias atliekant bandymą (mm) | Greitis
  (km/h) | Bandomasis impulsas | Stabdymo kelias atliekant bandymą (mm) |
| Vežimėlis su bandomąja sėdyne | Priekinės krypties priekinės ir galinės sėdynės, universaliosios, pusiau universalios ar ribotosios kategorijos (*1) | 50 + 0 – 2 | 1 | 650 ± 50 | — | — | — |
| Atgalinės krypties priekinės ir galinės sėdynės, universalios, pusiau universalios ar ribotos kategorijos (*2) | 50 + 0 – 2 | 1 | 650 ± 50 | 30 + 2 – 0 | 2 | 275 ± 25 |
| Transporto priemonės kėbulas ant vežimėlio | Priekinės krypties padėtis (*1) | 50 + 0 – 2 | 1 arba 3 | 650 ± 50 | — | — | — |
| Atgalinės krypties (*2) | 50 + 0 – 2 | 1 arba 3 | 650 ± 50 | 30 + 2 – 0 | 2 arba 4 | 275 ± 25 |
| Visos transporto priemonės susidūrimo su kliūtimi bandymas | Priekinės krypties | 50 + 0 – 2 | 3 | nėra nurodyta | — | — | — |
| Atgalinės krypties | 50 + 0 – 2 | 3 | nėra nurodyta | 30 + 2 – 0 | 4 | nėra nurodyta |
| Pastaba. Visos 0 ir 0+ grupių apsaugos sistemos bandomos atgręžtos atgal, atliekant priekinio ir galinio susidūrimų bandymus.
  Paaiškinimai. | Bandomasis impulsas Nr. 1. Kaip nustatyta 7 priede: priekinis susidūrimas. |

PRIEKINIS SUSIDŪRIMAS

GALINIS SUSIDŪRIMAS

Bandymas

Apsaugos priemonė

Greitis

(km/h)

Bandomasis impulsas

Stabdymo kelias atliekant bandymą (mm)

Greitis

(km/h)

Bandomasis impulsas

Stabdymo kelias atliekant bandymą (mm)

Vežimėlis su bandomąja sėdyne

Priekinės krypties priekinės ir galinės sėdynės, universaliosios, pusiau universalios ar ribotosios kategorijos (*1)

*1

50 + 0 – 2

1

650 ± 50

—

—

—

Atgalinės krypties priekinės ir galinės sėdynės, universalios, pusiau universalios ar ribotos kategorijos (*2)

*2

50 + 0 – 2

1

650 ± 50

30 + 2 – 0

2

275 ± 25

Transporto priemonės kėbulas ant vežimėlio

Priekinės krypties padėtis (*1)

*1

50 + 0 – 2

1 arba 3

650 ± 50

—

—

—

Atgalinės krypties (*2)

*2

50 + 0 – 2

1 arba 3

650 ± 50

30 + 2 – 0

2 arba 4

275 ± 25

Visos transporto priemonės susidūrimo su kliūtimi bandymas

Priekinės krypties

50 + 0 – 2

3

nėra nurodyta

—

—

—

Atgalinės krypties

50 + 0 – 2

3

nėra nurodyta

30 + 2 – 0

4

nėra nurodyta

Pastaba. Visos 0 ir 0+ grupių apsaugos sistemos bandomos atgręžtos atgal, atliekant priekinio ir galinio susidūrimų bandymus.

Pastaba.

Paaiškinimai.

Bandomasis impulsas Nr. 1. Kaip nustatyta 7 priede: priekinis susidūrimas.

| | Bandomasis impulsas Nr. 2. Kaip nustatyta 7 priede: priekinis susidūrimas. |
| --- | --- |

Bandomasis impulsas Nr. 2. Kaip nustatyta 7 priede: priekinis susidūrimas.

| | Bandomasis impulsas Nr. 3. Transporto priemonės lėtėjimo impulsas, atliekant priekinio susidūrimo bandymą. |
| --- | --- |

Bandomasis impulsas Nr. 3. Transporto priemonės lėtėjimo impulsas, atliekant priekinio susidūrimo bandymą.

| | Bandomasis impulsas Nr. 4. Transporto priemonės lėtėjimo impulsas, atliekant galinio susidūrimo bandymą. |
| --- | --- |

Bandomasis impulsas Nr. 4. Transporto priemonės lėtėjimo impulsas, atliekant galinio susidūrimo bandymą.

8.1.3.5.   Vaiko apsaugos priemonės, su kuriomis naudojami papildomi tvirtinimo įtaisai

8.1.3.5.1.   8.1.3.4 punkte nustatytas vaiko apsaugos priemonių, skirtų naudoti kaip nustatyta 2.1.2.3 punkte ir su kuriomis naudojami papildomi tvirtinimo įtaisai, priekinio susidūrimo bandymas atliekamas toliau nustatyta tvarka.

8.1.3.5.2.   Įtaisų su trumpomis viršutinio tvirtinimo juostomis, pvz., skirtų tvirtinti prie galinės bagažo lentynos, viršutinių tvirtinimo vietų konfigūracija ant bandymo vežimėlio turi būti tokia, kaip nustatyta 6 priedo 3 priedėlyje.

8.1.3.5.3.   Įtaisų su ilgomis viršutinio tvirtinimo juostomis, pvz., skirtų naudoti ten, kur nėra tvirtos bagažo lentynos, o viršutinės tvirtinimo juostos tvirtinamos prie transporto priemonės grindų, tvirtinimo bandymo vežimėlyje įtaisai turi būti tokie, kaip nustatyta 6 priedo 3 priedėlyje.

8.1.3.5.4.   8.1.3.5.2 ir 8.1.3.5.3 punktuose nustatyti įtaisų, skirtų naudoti su abiem konfigūracijomis, bandymai atliekami taikant išimtį, kad pagal 8.1.3.5.3 punkte išdėstytus reikalavimus atliekant bandymą gali būti naudojamas tik sunkesnis manekenas.

8.1.3.5.5.   Atgalinės krypties įrenginių apatinės tvirtinimo vietos bandymo vežimėlyje turi būti tokios, kaip nustatyta 6 priedo 3 priedėlyje.

8.1.3.5.6.   Jei nešiojamiesiems lopšiams naudojamos papildomos juostos, tvirtinamos prie dviejų suaugusiojo saugos diržų, ir kai apkrova per suaugusiojo saugos diržą tiesiogiai perduodama suaugusiojo saugos diržo apatiniams tvirtinimo įtaisams, tvirtinimo ant bandymo vežimėlio įtaisai turi būti tokie, kaip nurodyta 6 priedo 3 priedėlio 7 punkte (A1, B1). Įrenginys ant bandymo stendo turi būti sumontuotas taip, kaip nurodyta 21 priedo 5 pastaboje. Ši sistema turi tinkamai veikti net su atsegtais suaugusiojo diržais ir yra laikoma universalia, jei ji atitinka 6.1.8 punkto reikalavimus.

8.1.3.6.   Bandomieji manekenai

8.1.3.6.1.   Vaiko apsaugos priemonė ir manekenai montuojami pagal 8.1.3.6.3 punkto reikalavimus.

8.1.3.6.2.   Vaiko apsaugos priemonė bandoma naudojant šios taisyklės 8 priede nurodytus manekenus.

8.1.3.6.3.   Manekeno montavimas

8.1.3.6.3.1.   Manekenas įtaisomas taip, kad tarp manekeno nugaros ir apsaugos priemonės būtų tarpas. Nešiojamajame lopšyje manekenas įtaisomas tiesioje horizontalioje padėtyje, kuo arčiau centrinės nešiojamojo lopšio linijos.

8.1.3.6.3.2.   Vaiko sėdynė padedama ant bandomosios sėdynės.

Į vaiko sėdynę pasodinamas manekenas.

Jei tai apsaugos priemonės arba juostos, kurios tiesiogiai veikia įtraukiklį arba tritaškio tvirtinimo suaugusiojo saugos diržą, kai nenaudojamas joks fiksavimo įtaisas ar kitokia sistema, galinti neleisti suveikti įtraukikliui:

| a) | diržas pritaikomas pagal gamintojo instrukcijas; |
| --- | --- |

a)

diržas pritaikomas pagal gamintojo instrukcijas;

| b) | vaiko sėdynė galiausiai sumontuojama ant bandomosios sėdynės pagal šios taisyklės 21 priedo nuostatas. |
| --- | --- |

b)

vaiko sėdynė galiausiai sumontuojama ant bandomosios sėdynės pagal šios taisyklės 21 priedo nuostatas.

Visų kitų apsaugos priemonių atveju:

| a) | tarp manekeno ir sėdynės atlošo įtaisoma atlenkiama plokštė arba panašus lankstus 2,5 cm storio, 6 cm pločio ir pečių aukščiui lygaus ilgio (8 priedas, sėdimoji padėtis), atėmus centrinės klubų dalies aukštį (sėdimoji padėtis, 8 priedas, pakinklių aukštis sudėtas su puse šlaunies aukščio, sėdimoji padėtis), atsižvelgiant į bandomojo manekeno dydį, įtaisas. Plokštė turi kuo labiau sutapti su sėdynės išlinkiu, o jos apatinis galas turėtų būti manekeno klubo sąnario aukštyje; |
| --- | --- |

a)

tarp manekeno ir sėdynės atlošo įtaisoma atlenkiama plokštė arba panašus lankstus 2,5 cm storio, 6 cm pločio ir pečių aukščiui lygaus ilgio (8 priedas, sėdimoji padėtis), atėmus centrinės klubų dalies aukštį (sėdimoji padėtis, 8 priedas, pakinklių aukštis sudėtas su puse šlaunies aukščio, sėdimoji padėtis), atsižvelgiant į bandomojo manekeno dydį, įtaisas. Plokštė turi kuo labiau sutapti su sėdynės išlinkiu, o jos apatinis galas turėtų būti manekeno klubo sąnario aukštyje;

| b) | diržas sureguliuojamas pagal gamintojo instrukcijas, bet įtempimas turi būti 250 ± 25 N didesnis už reguliatoriaus galią, o juostos nuokrypio kampas ties reguliatoriumi turi būti 45 ± 5° arba toks, kokį yra nurodęs gamintojas; |
| --- | --- |

b)

diržas sureguliuojamas pagal gamintojo instrukcijas, bet įtempimas turi būti 250 ± 25 N didesnis už reguliatoriaus galią, o juostos nuokrypio kampas ties reguliatoriumi turi būti 45 ± 5° arba toks, kokį yra nurodęs gamintojas;

| c) | vaiko sėdynė galiausiai sumontuojama ant bandomosios sėdynės pagal šios taisyklės 21 priedo nuostatas. |
| --- | --- |

c)

vaiko sėdynė galiausiai sumontuojama ant bandomosios sėdynės pagal šios taisyklės 21 priedo nuostatas.

| d) | lankstus įtaisas pašalinamas. |
| --- | --- |

d)

lankstus įtaisas pašalinamas.

8.1.3.6.3.3.   Manekeno centrinę liniją kertanti išilginė plokštuma turi būti nustatyta viduryje tarp dviejų apatinių diržo tvirtinimo įtaisų, tačiau turi būti atkreiptas dėmesys ir į 8.1.3.2.1.3 punktą. Kai vaiko apsaugos priemonės bandomos su 10 metų vaiką atitinkančiu manekenu, manekeno centrinę liniją kertanti išilginė plokštuma turi būti nustatoma iki 80 mm atstumu nuo tvirtinimo C taško tarp dviejų apatinių diržo tvirtinimo įtaisų. Šio poslinkio dydį nustato techninė tarnyba, kad būtų galima optimizuoti manekeno peties diržo juosimo būdą.

8.1.3.6.3.4.   Jei naudojamos priemonės, kurioms reikalingas standartinis diržas, prieš atliekant dinaminį bandymą, peties diržo juosimo būdas gali būti išlaikytas ant manekeno panaudojant ne ilgesnę kaip 250 mm ir ne platesnę nei 20 mm lengvą maskuojamąją juostą. Jeigu naudojamos atgalinės krypties priemonės, galva gali būti atremta į apsaugos priemonės atlošą panaudojant pakankamo ilgio ir ne platesnę kaip 20 mm lengvą maskuojamąja juostą.

8.1.3.7.   Naudotino manekeno kategorija

| 8.1.3.7.1. | 0 grupės įtaisas: bandymas atliekamas naudojant naujagimio manekeną ir 9 kg svorio manekeną; |
| --- | --- |

8.1.3.7.1.

0 grupės įtaisas: bandymas atliekamas naudojant naujagimio manekeną ir 9 kg svorio manekeną;

| 8.1.3.7.2. | 0+ grupės įtaisas: bandymas atliekamas naudojant naujagimio manekeną ir 11 kg svorio manekeną; |
| --- | --- |

8.1.3.7.2.

0+ grupės įtaisas: bandymas atliekamas naudojant naujagimio manekeną ir 11 kg svorio manekeną;

| 8.1.3.7.3. | I grupės įtaisas: bandymai atliekami naudojant 9 kg ir 15 kg svorio manekenus; |
| --- | --- |

8.1.3.7.3.

I grupės įtaisas: bandymai atliekami naudojant 9 kg ir 15 kg svorio manekenus;

| 8.1.3.7.4. | II grupės įtaisas: bandymai atliekami naudojant 15 kg ir 22 kg svorio manekenus; |
| --- | --- |

8.1.3.7.4.

II grupės įtaisas: bandymai atliekami naudojant 15 kg ir 22 kg svorio manekenus;

| 8.1.3.7.5. | III grupės įtaisas: bandymai atliekami naudojant 22 kg ir 32 kg svorio manekenus. |
| --- | --- |

8.1.3.7.5.

III grupės įtaisas: bandymai atliekami naudojant 22 kg ir 32 kg svorio manekenus.

| 8.1.3.7.6. | Jei vaiko apsaugos sistema tinkama dviem ar daugiau svorio grupių, bandymai atliekami naudojant lengviausią ir sunkiausią iš anksčiau atitinkamoms grupėms nurodytų manekenų. |
| --- | --- |

8.1.3.7.6.

Jei vaiko apsaugos sistema tinkama dviem ar daugiau svorio grupių, bandymai atliekami naudojant lengviausią ir sunkiausią iš anksčiau atitinkamoms grupėms nurodytų manekenų.

| 8.1.3.7.7. | Jei vaiko apsaugos sistema sukurta dviem arba daugiau vaikų, vienas bandymas atliekamas į visas sėdimas vietas įtaisius sunkiausius manekenus. Antras bandymas atliekamas su pirmiau nurodytais lengviausiu ir sunkiausiu manekenais. Bandymai atliekami naudojant bandomąją sėdynę, kaip parodyta 6 priedo 3 priedėlio 3 paveiksle. Bandymus atliekanti laboratorija, jei jai atrodo tikslinga, gali įtraukti trečią bandymą su bet kokiu manekenų arba tuščių sėdynių deriniu. |
| --- | --- |

8.1.3.7.7.

Jei vaiko apsaugos sistema sukurta dviem arba daugiau vaikų, vienas bandymas atliekamas į visas sėdimas vietas įtaisius sunkiausius manekenus. Antras bandymas atliekamas su pirmiau nurodytais lengviausiu ir sunkiausiu manekenais. Bandymai atliekami naudojant bandomąją sėdynę, kaip parodyta 6 priedo 3 priedėlio 3 paveiksle. Bandymus atliekanti laboratorija, jei jai atrodo tikslinga, gali įtraukti trečią bandymą su bet kokiu manekenų arba tuščių sėdynių deriniu.

| 8.1.3.7.8. | Jei 0 arba 0+ grupės vaiko apsaugos priemonėje numatytos įvairios konfigūracijos, atsižvelgiant į vaiko masę, kiekviena reguliavimo padėtis turi būti išbandyta su abiem atitinkamos masės grupės manekenais. |
| --- | --- |

8.1.3.7.8.

Jei 0 arba 0+ grupės vaiko apsaugos priemonėje numatytos įvairios konfigūracijos, atsižvelgiant į vaiko masę, kiekviena reguliavimo padėtis turi būti išbandyta su abiem atitinkamos masės grupės manekenais.

| 8.1.3.7.9. | Jei ISOFIX vaiko apsaugos priemonė naudojama su viršutiniu diržu, vienas bandymas atliekamas su mažiausiu manekenu ir trumpesniu viršutiniu diržu (tvirtinimo vieta G1). Antras bandymas atliekamas su sunkesniu manekenu ir ilgesniu viršutiniu diržu (tvirtinimo vieta G2). Viršutinis diržas sureguliuojamas taip, kad būtų užtikrinama 50 ± 5 N apkrova. |
| --- | --- |

8.1.3.7.9.

Jei ISOFIX vaiko apsaugos priemonė naudojama su viršutiniu diržu, vienas bandymas atliekamas su mažiausiu manekenu ir trumpesniu viršutiniu diržu (tvirtinimo vieta G1). Antras bandymas atliekamas su sunkesniu manekenu ir ilgesniu viršutiniu diržu (tvirtinimo vieta G2). Viršutinis diržas sureguliuojamas taip, kad būtų užtikrinama 50 ± 5 N apkrova.

| 8.1.3.7.10. | 7.1.4.1.10.1.2 punkte nurodytas bandymas atliekamas tik su didžiausiu manekenu, kuriam yra pritaikyta vaiko apsaugos priemonė. Jei yra galimos kelios vaiko apsaugos priemonės konfigūracijos (pvz., stati ir (arba) atlošta), atliekant šį bandymą naudojama ta konfigūracija, kurią taikant galva pasiekia didžiausią horizontalų polinkį. |
| --- | --- |

8.1.3.7.10.

7.1.4.1.10.1.2 punkte nurodytas bandymas atliekamas tik su didžiausiu manekenu, kuriam yra pritaikyta vaiko apsaugos priemonė. Jei yra galimos kelios vaiko apsaugos priemonės konfigūracijos (pvz., stati ir (arba) atlošta), atliekant šį bandymą naudojama ta konfigūracija, kurią taikant galva pasiekia didžiausią horizontalų polinkį.

8.1.4.   Apsaugos priemonė su paaukštinta sėdyne

Ant bandymų stendo sėdimojo paviršiaus padedama medvilninio audinio skiautė. Paaukštinta sėdynė padedama ant bandymų stendo, žemutinė liemens dalis padedama ant sėdimojo paviršiaus, kaip parodyta 22 priedo 1 paveiksle, trijose vietose tvirtinamas suaugusiojo saugos diržas pritaisomas ir prisegamas, o tada įtempiamas kaip nurodyta 21 priede. Ant 25 mm pločio arba panašia austine juosta apvyniotos paaukštintos sėdynės A rodyklės kryptimi palei bandymų stendo sėdimąjį paviršių taikoma 250 ± 5 N apkrova (žr. 22 priedo 2 pav.).

8.2.   Atskirų sudedamųjų dalių bandymai

8.2.1.   Sagtis

8.2.1.1.   Atsegimo bandymas veikiant apkrovai

8.2.1.1.1.   Šiam bandymui naudojama vaiko apsaugos priemonė, su kuria jau atlikti 8.1.3 punkte nurodyti dinaminiai bandymai.

8.2.1.1.2.   Vaiko apsaugos priemonė, neatsegus sagties, išimama iš bandymo vežimėlio arba transporto priemonės. Sagčiai taikoma 200 ± 2 N apkrova. Jei sagtis sujungta su standžia dalimi, jėga turi veikti tuo pačiu kampu, kuris per dinaminį bandymą susidaro tarp sagties ir standžiosios dalies galo.

8.2.1.1.3.   Sagties atsegimo mygtuko geometrinis centras veikiamas apkrova 400 ± 20 mm/min. greičiu išilgai fiksuotos ašies, lygiagrečios su pradine mygtuko judėjimo kryptimi; geometrinis centras yra ta sagties paviršiaus dalis, į kurią nukreipta atsegimo jėga. Taikant sagčiai atsegti reikalingą jėgą, sagtis turi remtis į standžią atramą.

8.2.1.1.4.   Sagties atsegimo jėga, sukuriama dinamometru arba panašiu įtaisu, turi veikti įprastu būdu ir įprasta kryptimi. Sąlyčio galas yra šlifuoto metalo 2,5 ± 0,1 mm spindulio pusrutulis.

8.2.1.1.5.   Sagties atsegimo jėga išmatuojama ir užregistruojami visi sagties gedimai.

8.2.1.2.   Atsegimo bandymas be apkrovos

8.2.1.2.1.   Sagties mechanizmas, kuriam prieš tai apkrova nebuvo taikoma, įrengiamas taip, kad jo padėtis atitiktų sąlygas, kuriomis apkrova neveikia.

8.2.1.2.2.   Sagties atsegimo jėgos matavimo būdas turi būti toks, kaip nurodyta 8.2.1.1.3 ir 8.2.1.1.4 punktuose.

8.2.1.2.3.   Išmatuojama sagties atsegimo jėga.

8.2.1.3.   Tvirtumo bandymas.

8.2.1.3.1   Tvirtumo bandymui turi būti naudojami du bandiniai. Bandomi visi reguliatoriai, išskyrus tiesiai ant vaiko apsaugos priemonės montuojamus reguliatorius.

8.2.1.3.2.   20 priede parodytas tipiškas įtaisas sagties tvirtumo bandymui atlikti. Sagtis padedama įtaiso viduje ant viršutinės apvalios plokštelės A. Visos susijusios juostos yra ne mažiau kaip 250 mm ilgio ir pakabinamos ant viršutinės plokštės, atsižvelgiant į jų padėtį sagties atžvilgiu. Tada laisvi juostų galai apvyniojami aplink apatinę apvalią plokštelę B, kol išlenda pro plokštelės vidinę angą. Visos juostos tarp A ir B turi būti vertikalios. Tada apvali prispaudimo plokštelė C lengvai prispaudžiama prie apatinio paviršiaus B, tačiau tarp jų esanti juosta turi šiek tiek judėti. Nedidele jėga tempimo mašina juostos įtempiamos ir traukiamos tarp B ir C, kol jas ima veikti apkrova pagal jų sureguliavimą. Atliekant šį veiksmą ir patį bandymą, sagtis turi likti atskirai nuo plokštelės A ar kurių nors prie jos esančių dalių. Tuomet plokštelės B ir C tvirtai suspaudžiamos, o tempimo jėga didinama 100 ± 20 mm/min. skersiniu greičiu, kol gaunami reikalingi dydžiai.

8.2.2.   Reguliavimo įtaisas

8.2.2.1.   Reguliavimo patogumas

8.2.2.1.1.   Kai atliekamas rankinio reguliavimo įtaiso bandymas, juosta pro jį traukiama tolygiai, atsižvelgiant į įprastas naudojimo sąlygas, 100 ± 20 mm/min. greičiu, ir juostai pasislinkus pirmuosius 25 ± 5 mm, išmatuojama didžiausia jėga, suapvalinta iki artimiausio sveikojo N skaičiaus.

8.2.2.1.2.   Atliekant bandymą, juosta pro įtaisą traukiama abiem kryptimis, o prieš matavimą su juosta turi būti atlikta 10 visos eigos ciklų.

8.2.3.   Trumpojo slydimo bandymas (žr. 5 priedo 3 paveikslą)

8.2.3.1.   Sudedamosios dalys arba įtaisai, su kuriais bus atliekamas trumpojo slydimo bandymas, bent 24 valandas iki bandymo laikomi 20 ± 5 °C temperatūros ir 65 ± 5 % santykinio drėgnio aplinkoje. Bandymas atliekamas 15–30 °C temperatūroje.

8.2.3.2.   Laisvasis juostos galas paliekamas tokioje padėtyje, kaip naudojant įtaisą transporto priemonėje, ir neturi būti tvirtinamas prie jokios kitos dalies.

8.2.3.3.   Reguliavimo įtaisas statomas ant vertikalios juostos dalies, kurios vieną galą veikia 50 ± 0,5 N apkrova (valdoma taip, kad svarmuo nesiūbuotų ir juosta nesusisuktų). Laisvasis juostos galas nuo reguliavimo įtaiso nukreipiamas vertikaliai aukštyn arba žemyn, kaip ir transporto priemonėje. Kitas galas turi aplenkti velenėlį, kurio horizontali ašis yra lygiagreti su apkrova veikiamos juostos dalies plokštuma; pro velenėlį einanti dalis yra horizontali.

8.2.3.4.   Bandomasis įtaisas turi būti įtaisytas taip, kad jo centras aukščiausioje padėtyje, iki kurios jis gali būti pakeltas, būtų 300 ± 5 mm nuo atraminio stalo, o 50 N svarmuo turi būti 100 ± 5 mm virš to stalo.

8.2.3.5.   Prieš bandymą turi būti atlikta 20 ± 2 ciklai ir 1 000 ± 5 ciklai 30 ± 10 ciklų per minutę dažniu; visos amplitudės dydis turi būti 300 ± 20 mm arba kaip nustatyta 8.2.5.2.6.2 punkte. 50 N apkrovos jėga taikoma tokį laikotarpį, per kurio kiekvieną pusę įvyksta 100 ± 20 mm poslinkis. Trumpasis slydimas matuojamas esant padėčiai, kuri susidaro prieš bandymą atliktų 20 ciklų pabaigoje.

8.2.4.   Įtraukiklis

8.2.4.1.   Įtraukimo jėga

8.2.4.1.1.   Įtraukimo jėgos matuojamos, kai saugos diržų sąranka yra pritaisyta prie manekeno taip, kaip atliekant 8.1.3 punkte nurodytą dinaminį bandymą. Juostos įtempis matuojamas sąlyčio su manekenu (bet šiek tiek toliau nuo jo) taške, juostą įtraukiant apytiksliai 0,6 m/min. greičiu.

8.2.4.2.   Diržo įtraukiklio mechanizmo patvarumas

8.2.4.2.1.   Juosta ištraukiama ir įtraukiama tol, kol ne didesniu kaip 30 ciklų per minutę dažniu bus atliktas reikiamas ciklų skaičius. Bandant avarinio fiksavimo diržo įtraukiklius užsifiksavimą sukeliantis krestelėjimas atliekamas kas penktąjį ciklą. Trūktelima po tiek pat kartų, ištraukus penkių skirtingų ilgių juostos atkarpas, t. y. 90, 80, 75, 70 ir 65 % viso įtraukiklyje likusios suvyniotos juostos ilgio. Tačiau jei juosta yra ilgesnė negu 900 mm, nurodytieji procentiniai dydžiai taikomi galutinei 900 mm ilgio juostos atkarpai, kuri gali būti ištraukta iš įtraukiklio.

8.2.4.3.   Avarinio fiksavimo diržo įtraukiklių fiksavimas

8.2.4.3.1.   Vieną kartą išbandoma, ar diržo įtraukiklis užsifiksuoja, juostą išvyniojus iki galo taip, kad liktų 300 ± 3 mm.

8.2.4.3.2.   Jeigu diržo įtraukiklis užsifiksuoja dėl juostos judesio, juosta ištraukiama ta kryptimi, kuri įprastai naudojama įrengus diržo įtraukiklį transporto priemonėje.

8.2.4.3.3.   Kai bandomas diržo įtraukiklių jautrumas transporto priemonės greitėjimui, įtraukikliai bandomi traukiant pirmiau nurodyto ilgio juostą abiem kryptimis išilgai dviejų viena kitai statmenų ašių, kurios yra horizontalios, jeigu diržo įtraukikliai transporto priemonėje įrengti pagal vaiko apsaugos priemonės gamintojo nurodymus. Jeigu ta padėtis nenurodyta, bandymus atliekanti institucija turi pasikonsultuoti su vaiko apsaugos priemonės gamintoju. Patvirtinimo bandymus atliekanti techninė tarnyba pasirenka vieną iš šių bandymo krypčių, kad, atsižvelgiant į fiksavimo mechanizmo įsijungimą, sudarytų nepalankiausias sąlygas.

8.2.4.3.4.   Naudojamo aparato konstrukcija turi leisti pasiekti reikalaujamą pagreitį, kai vidutinis pagreičio didėjimas yra ne mažesnis kaip 25 g/s (7).

7

8.2.4.3.5.   Siekiant patikrinti, ar laikomasi 7.2.3.2.1.3 ir 7.2.3.2.1.4 punktų reikalavimų, diržo įtraukiklis montuojamas ant horizontalaus stalo, o stalas kreipiamas ne didesniu kaip 2° per sekundę greičiu, kol įtraukiklis užsifiksuoja. Kad būtų užtikrintas reikalavimų laikymasis, bandymas kartojamas kreipiant kitomis kryptimis.

8.2.4.4.   Korozijos bandymas

8.2.4.4.1.   Korozijos bandymas yra aprašytas 8.1.1 punkte.

8.2.4.5.   Atsparumo dulkėms bandymas

8.2.4.5.1.   Diržo įtraukiklis dedamas į bandymo kamerą, kaip aprašyta šios taisyklės 3 priede. Jis sumontuojamas panašia kryptimi kaip ir transporto priemonėje. Bandymo kameroje turi būti dulkių, kaip nurodyta 8.2.4.5.2 punkte. Iš diržo įtraukiklio ištraukiama 500 mm juostos; ji laikoma ištraukta, išskyrus tada, kai per vieną ar dvi minutes po kiekvieno dulkių sukėlimo iki galo atliekama 10 įtraukimo ir ištraukimo ciklų. Penkias valandas kas 20 minučių dulkės maišomos penkias sekundes sausu suslėgtu oru be alyvos, pro 1,5 ± 0,1 mm skersmens angą leidžiamu taikant 5,5 ± 0,5 baro slėgį.

8.2.4.5.2.   Atliekant 8.2.4.5.1 punkte aprašytą bandymą naudojamos dulkės turi būti sudarytos iš maždaug 1 kg sauso kvarco. Dalelės turi būti tokio dydžio:

| a) | telpančios pro 150 μm dydžio angą, vielos skersmuo – 104 μm: 99–100 %; |
| --- | --- |

a)

telpančios pro 150 μm dydžio angą, vielos skersmuo – 104 μm: 99–100 %;

| b) | telpančios pro 105 μm dydžio angą, vielos skersmuo – 64 μm: 76–86 %; |
| --- | --- |

b)

telpančios pro 105 μm dydžio angą, vielos skersmuo – 64 μm: 76–86 %;

| c) | telpančios pro 75 μm dydžio angą, vielos skersmuo – 52 μm: 60–70 % |
| --- | --- |

c)

telpančios pro 75 μm dydžio angą, vielos skersmuo – 52 μm: 60–70 %

8.2.5.   Statinis juostų bandymas

8.2.5.1.   Juostos tvirtumo bandymas

8.2.5.1.1.   Kiekvienas bandymas atliekamas su dviem naujais juostos bandiniais, kondicionuotais pagal 7.2.4 punkto reikalavimus.

8.2.5.1.2.   Kiekviena juosta sugriebiama tempimo tvirtumo bandymo mašinos spaustuvais. Spaustuvai turi būti sukonstruoti taip, kad juosta juose arba prie jų nenutrūktų. Skersinio poslinkio greitis turi būti 100 ± 20 mm/min. Bandymo pradžioje laisvoji bandinio atkarpa tarp aparato spaustuvų turi būti 200 ± 40 mm ilgio.

8.2.5.1.3.   Tempiama vis stipriau, kol juosta nutrūksta, tada užfiksuojama trūkimo apkrova.

8.2.5.1.4.   Jeigu juosta nuslysta arba nutrūksta viename iš spaustuvų arba 10 mm atstumu nuo jo, bandymas negalioja ir turi būti atliekamas kitas naujo bandinio bandymas.

8.2.5.2.   Juostų bandiniai, kaip nurodyta 3.2.3 punkte, kondicionuojami toliau nurodytais būdais.

8.2.5.2.1.   Kondicionavimas kambario sąlygomis

8.2.5.2.1.1.   Juosta 24 ± 1 val. laikoma 23 ± 5 °C temperatūros ir 50 ± 10 % santykinio drėgnio aplinkoje. Jei iš karto po kondicionavimo bandymas nėra atliekamas, bandinys iki bandymo pradžios laikomas hermetiškai uždarytoje talpykloje. Trūkimo apkrova nustatoma per 5 minutes nuo juostos išėmimo iš kondicionavimo aplinkos arba iš talpyklos.

8.2.5.2.2.   Kondicionavimo šviesa

8.2.5.2.2.1.   Taikomos Rekomendacijos ISO/105-B02(1978) nuostatos. Juosta laikoma šviesoje tol, kol etaloniniai mėlyni dažai Nr. 7 išbluks tiek, kad jų atspalvis pustonių skalėje bus 4 laipsnio.

8.2.5.2.2.2.   Palaikyta šviesoje juosta bent 24 valandas laikoma 23 ± 5 °C temperatūros ir 50 ± 10 % santykinio drėgnio aplinkoje. Trūkimo apkrova nustatoma per penkias minutes nuo juostos išėmimo iš kondicionavimo įrenginio.

8.2.5.2.3.   Kondicionavimas šalčiu

8.2.5.2.3.1.   Juosta bent 24 valandas laikoma 23 ± 5 °C temperatūros ir 50 ± 10 % santykinio drėgnio aplinkoje.

8.2.5.2.3.2.   Tada juosta 90 ± 5 min. laikoma ant lygaus paviršiaus žemos temperatūros kameroje, kurioje oro temperatūra yra – 30 ± 5 °C. Tuomet juosta sulankstoma ir pakišama po iš anksto iki – 30 ± 5 °C temperatūros atšaldytu 2 ± 0,2 kg svarmeniu. Apkrovos veikiamą juostą 30 ± 5 min. palaikius toje pačioje žemos temperatūros kameroje, svarmuo pašalinamas ir per penkias minutes nuo juostos išėmimo iš žemos temperatūros kameros išmatuojama trūkimo apkrova.

8.2.5.2.4.   Kondicionavimas karščiu

8.2.5.2.4.1.   Juosta 180 ± 10 min. laikoma šildymo kameroje 60 ± 5 °C temperatūros ir 65 ± 5 % santykinio drėgnio aplinkoje.

8.2.5.2.4.2.   Trūkimo apkrova nustatoma per penkias minutes nuo juostos išėmimo iš šildymo kameros.

8.2.5.2.5.   Veikimas vandeniu

8.2.5.2.5.1.   Juosta 180 ± 10 min. laikoma visiškai panardinta į 20 ± 5 °C temperatūros distiliuotą vandenį, į kurį įpilta šiek tiek drėkiklio. Galima naudoti bet kokį bandomam pluoštui tinkamą drėkiklį.

8.2.5.2.5.2.   Trūkimo apkrova nustatoma per 10 minučių nuo juostos ištraukimo iš vandens.

8.2.5.2.6.   Kondicionavimas dilinimu

8.2.5.2.6.1.   Sudedamosios dalys arba įtaisai, su kuriais bus atliekamas dilinimo bandymas, bent 24 valandas iki bandymo laikomi 20 ± 5 °C temperatūros ir 50 ± 10 % santykinio drėgnio aplinkoje. Patalpos temperatūra atliekant bandymą turi būti 15–30 °C.

8.2.5.2.6.2.   Toliau pateiktoje lentelėje nurodytos kiekvienos dilinimo procedūros bendrosios sąlygos.

| | Apkrova [N] | Ciklai per minutę | Ciklų skaičius |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 tipo procedūra | 60 ± 0,5 | 30 ± 10 | 1 000  ± 5 |
| 2 tipo procedūra | 10 ± 0,1 | 30 ± 10 | 5 000  ± 5 |

Apkrova [N]

Ciklai per minutę

Ciklų skaičius

1 tipo procedūra

60 ± 0,5

30 ± 10

1 000  ± 5

2 tipo procedūra

10 ± 0,1

30 ± 10

5 000  ± 5

8.2.5.2.6.3.   Konkrečios bandymo sąlygos

8.2.5.2.6.3.1.   1 tipo procedūra taikoma, kai juosta slysta per greitojo reguliavimo įtaisą. Turi būti taikoma 10 N apkrova; jei reikia, apkrovą galima didinti po 10 N, kad juosta galėtų tinkamai slysti, tačiau ne daugiau kaip iki 60 N. Tokia apkrova juostos nuolat veikiamos vertikalia kryptimi. Horizontali juostos dalis slysta per greitojo reguliavimo įtaisą, prie kurio ji pritvirtinta; ji turi būti pritvirtinta prie įtaiso, kuris traukia austinę juostą pirmyn ir atgal. Greitojo reguliavimo įtaisas ant horizontalios juostos įtaisomas taip, kad austinė juosta liktų įtempta (žr. 5 priedo 1 pav.). Greitojo reguliavimo įtaisas įjungiamas, juostas traukiant tokia kryptimi, kad diržo komplektas atsilaisvintų, ir išjungiamas, juostas traukiant tokia kryptimi, kad diržo komplektas įsitemptų.

8.2.5.2.6.3.2.   2 tipo procedūra taikoma, kai kinta per standžią dalį slenkančios juostos kryptis. Atliekant šį bandymą austinė juosta turi slysti per standžiąją dalį, kuriai ji skirta, o bandymo schema turi atitikti tikrosios įrangos išdėstymo kampus (trijų matmenų) (pavyzdžių žr. 5 priedo 2 pav.) Turi būti taikoma pastovi 10 N apkrova. Jeigu per standžią dalį slenkanti juosta keičia kryptį daugiau nei vieną kartą, 10 N apkrova gali būti didinama po 10 N, kad juosta per tą standžią dalį tinkamai praslinktų nustatytą 300 mm atstumą.

8.2.6.   Fiksavimo įtaisai

8.2.6.1.   A klasės įtaisai

Vaiko apsaugos priemonė ir didžiausias tai priemonei tinkantis manekenas turi būti įtaisyti taip, kaip parodyta 5 paveiksle. Naudojama šios taisyklės 13 priede nurodyta austinė juosta. Fiksavimo įtaisas visiškai užfiksuojamas, o ant diržo pažymima, kurioje vietoje jis fiksuojamas. Jėgos matuokliai tvirtinami prie diržo per D žiedą, ir bent vieną sekundę taikoma dvigubai (±5 %) už sunkiausio I grupės manekeno masę didesnė jėga. Apatinė padėtis naudojama fiksuojant diržą A padėtyje, o viršutinė padėtis – B padėtyje. Jėga turi veikti dar 9 kartus. Ant diržo vėl pažymima, kurioje vietoje jis fiksuojamas, ir išmatuojamas atstumas tarp tų dviejų žymų. Atliekant šį bandymą diržo įtraukiklis turi būti atsegtas.

5 pav.

5 pav.

fiksavimo spaustukas

band. sėdynė EEK44

vaiko sėdynė

D žiedas

sagtis / liežuvėlis

slydimo tikrinimas

pilvo sritis

įstrižainė

įtraukiklis

15 kg manekenas

8.2.6.2.   B klasės įtaisai

Vaiko apsaugos priemonė turi būti stipriai pritvirtinta, o austinė juosta, kaip apibrėžta šios taisyklės 13 priede, turi eiti per fiksavimo įtaisą ir rėmą pagal gamintojo instrukcijose aprašytą juosimo būdą. Diržas išbandomas bandymų įranga, kaip aprašyta 6 paveiksle, ir veikiamas 5,25 ± 0,05 kg svarmeniu. Tarp svarmens ir vietos, kur austinė juosta nuslenka nuo rėmo, turi būti 650 ± 40 mm laisvos austinės juostos. Fiksavimo įtaisas visiškai užfiksuojamas, o ant diržo pažymima, kurioje vietoje jis fiksuojamas. Svarmuo turi būti pakeltas ir paleistas taip, kad laisvai kristų 25 ± 1 mm. Tai kartojama 100 ± 2 kartus 60 ± 2 ciklų per minutę dažniu, siekiant imituoti vaiko apsaugos priemonės trūkčiojimus automobilyje. Ant diržo vėl pažymima, kurioje vietoje jis fiksuojamas, ir išmatuojamas atstumas tarp tų dviejų žymų.

Įtaisymo padėtyje fiksavimo įtaisas turi apimti visą austinės juostos plotį, kai sumontuotas 15 kg svorio manekenas. Šis bandymas atliekamas naudojant tokius pačius austinės juostos kampus, kokie susidaro įprastai naudojant. Laisva juosmens diržo dalis turi nejudėti. Bandymas atliekamas vaiko apsaugos sistemą stipriai pritvirtinus prie bandymų stendo, naudojamo atliekant apvertimo ar dinaminį bandymus. Apkraunama juosta gali būti pritvirtinta prie imituojamos sagties.

6 pav.

6 pav.

B klasės fiksavimo įtaiso bandymo schema

B klasės fiksavimo įtaiso bandymo schema

Svorio metimo aukštis – 25 mm

Atstumas nuo velenėlio iki velenėlio kreiptuvo – 300 mm

Naudojama austinė juosta, nurodyta standartiniam saugos diržui, kaip apibrėžta 13 priede.

vaiko apsaugos įreng. rėmo ir fiksavimo įreng. kryptimi

svarmuo

velenėlis

min. 25

velenėlio kreipiklis

8.2.7.   Tiesiai ant vaiko apsaugos priemonės montuojamų reguliatorių kondicionavimo bandymas

Įtaisomas didžiausias apsaugos priemonei skirtas manekenas, kaip ir atliekant dinaminį bandymą, neįtempiant diržo, kaip apibrėžta 8.1.3.6 punkte. Ant austinės juostos toje vietoje, kur laisvas jos galas patenka į reguliatorių, pažymima atskaitos linija.

Manekenas išimamas, o apsaugos priemonė įdedama į 19 priedo 1 paveiksle parodytą kondicionavimo įrenginį.

Per reguliatorių ištraukiamas ne trumpesnis kaip 150 mm ilgio austinės juostos gabalas. Austinė juosta turi judėti taip, kad per reguliatorių judėtų bent 100 mm austinės juostos atskaitos linijos pusėje laisvo austinės juostos galo link ir judėjimo kelio likutis (apytiksliai 50 mm) įtaisyto diržų komplekto atskaitos linijos pusėje.

Jeigu austinės juostos ilgio nuo atskaitos linijos iki laisvo austinės juostos galo nepakanka anksčiau aprašytam judėjimui atlikti, 150 mm ilgio atkarpa per reguliatorių ištraukiama tada, kai diržų komplektas yra visiškai prailgintas.

Ciklo dažnis turi būti 10 ± 1 ciklų/min., kai B klasės greitis yra 150 ± 10 mm/sek.

8.2.8.   Temperatūros bandymas

8.2.8.1.   7.1.5.1 punkte nurodytos sudedamosios dalys ne trumpiau kaip 24 valandas be pertraukos laikomos virš vandens paviršiaus uždaroje erdvėje, kai aplinkos temperatūra ne mažesnė kaip 80 °C, o paskui atvėsinamos ne aukštesnės kaip 23 °C temperatūros aplinkoje. Atvėsinus nedelsiant iš eilės atliekami trys 24 valandų trukmės ciklai, kurių kiekvieną turi sudaryti ši nuoseklių veiksmų seka:

| a) | ne žemesnė kaip 100 °C aplinkos temperatūra palaikoma be pertraukos 6 valandas; tokios aplinkos sąlygos turi būti sukurtos per 80 minučių nuo ciklo pradžios; tuomet |
| --- | --- |

a)

ne žemesnė kaip 100 °C aplinkos temperatūra palaikoma be pertraukos 6 valandas; tokios aplinkos sąlygos turi būti sukurtos per 80 minučių nuo ciklo pradžios; tuomet

| b) | ne aukštesnė kaip 0 °C aplinkos temperatūra palaikoma be pertraukos 6 valandas; tokios aplinkos sąlygos turi būti sukurtos per 90 minučių; tuomet |
| --- | --- |

b)

ne aukštesnė kaip 0 °C aplinkos temperatūra palaikoma be pertraukos 6 valandas; tokios aplinkos sąlygos turi būti sukurtos per 90 minučių; tuomet

| c) | per paskutinę 24 valandų trukmės ciklo dalį palaikoma ne aukštesnė kaip 23 °C aplinkos temperatūra. |
| --- | --- |

c)

per paskutinę 24 valandų trukmės ciklo dalį palaikoma ne aukštesnė kaip 23 °C aplinkos temperatūra.

8.2.9.   Sukomplektuota sėdynė arba sudedamoji dalis su sumontuotais ISOFIX priedais (pvz., ISOFIX pagrindu), jei ji turi atsegimo mygtuką, stipriai pritvirtinama prie bandymo įrenginio taip, kad ISOFIX jungtys būtų vertikaliai lygiagrečios, kaip parodyta 7 paveiksle. Prie ISOFIX jungčių pritvirtinamas 6 mm skersmens ir 350 mm ilgio strypas. Strypo galuose pritvirtinamas 5 kg svarmuo.

8.2.9.1.   Atsegimo mygtukas arba rankena veikiama atsegimo jėga išilgai fiksuotos ašies, lygiagrečios su pradine mygtuko arba rankenos judėjimo kryptimi; geometrinis centras yra ta ISOFIX priedo paviršiaus dalis, į kurią nukreipta atsegimo jėga.

8.2.9.2.   ISOFIX priedo atsegimo jėga, sukuriama dinamometru arba panašiu įtaisu, turi veikti įprastu būdu ir gamintojo parengtose naudotojo instrukcijose nurodyta kryptimi. Kontaktinis paviršius yra šlifuoto metalo 2,5 ± 0,1 mm spindulio pusrutulis (atleidimo mygtuko atveju) arba šlifuoto metalo 25 mm spindulio metalinis kablys.

8.2.9.3.   Jei dėl vaiko apsaugos priemonės konstrukcijos neįmanoma taikyti 8.2.9.1 ir 8.2.9.2 punktuose aprašytos procedūros, galima taikyti alternatyvų metodą, jei tam pritaria bandymus atliekanti techninė tarnyba.

8.2.9.4.   Matuojama ISOFIX priedo atsegimo jėga, reikalinga pirmajai jungčiai atsegti.

8.2.9.5.   Bandymas atliekamas su nauja sėdyne ir pakartojamas su sėdyne, kuriai taikytas 7.2.6 punkte nurodytas bandymų ciklas.

7 pav.

7 pav.

8.3.   Bandymų stendo sėdynės pagalvėlės sertifikavimas

8.3.1.   Turi būti sertifikuojama nauja bandomosios sėdynės pagalvėlė, kad būtų nustatytos smūginio poveikio ir didžiausio lėtėjimo vertės; po to sertifikuojama kaskart atlikus 50 dinaminių bandymų arba bent kas mėnesį, nelygu, kas įvyksta anksčiau, arba prieš kiekvieną bandymą, jei bandymų įranga naudojama dažnai.

8.3.2.   Sertifikavimo ir matavimo procedūra turi atitikti naujausioje standarto ISO 6487 redakcijoje aprašytas procedūras; matavimo įranga turi atitikti duomenų perdavimo kanalo, kurio dažnio klasė (CFC) yra 60, technines sąlygas.

Naudojant šios taisyklės 17 priede apibrėžtą bandymų įtaisą, atliekami 3 bandymai: ant centrinės linijos 150 ± 5 mm atstumu nuo priekinio pagalvėlės krašto ir kiekviena kryptimi 150 ± 5 mm atstumu nuo centrinės linijos.

Įtaisas padedamas vertikaliai ant lygaus tvirto paviršiaus. Smogiamasis svarmuo nuleidžiamas, kol palies paviršių, o įsiskverbimo žyma nustatoma į nulinę padėtį. Įtaisas nustatomas vertikaliai virš kontrolinio taško, svarmuo pakeliamas 500 ± 5 mm ir paleidžiamas laisvai kristi, kad atsitrenktų į sėdynės paviršių. Užfiksuojama įsiskverbimo ir lėtėjimo kreivė.

8.3.3.   Didžiausios užregistruotos vertės neturi nukrypti nuo pradinių verčių daugiau kaip 15 %

8.4.   Dinaminių savybių registravimas

8.4.1.   Tam, kad būtų nustatyta manekeno elgsena ir jo poslinkiai, visi dinaminiai bandymai registruojami laikantis toliau nurodytų sąlygų.

8.4.1.1.   Filmavimo ir įrašymo sąlygos:

| a) | kadrų dažnis turi būti ne mažesnis kaip 500 kadrų per sekundę; |
| --- | --- |

a)

kadrų dažnis turi būti ne mažesnis kaip 500 kadrų per sekundę;

| b) | bandymas turi būti įrašytas į kino juostą, vaizdo juostą ar skaitmeninę duomenų laikmeną. |
| --- | --- |

b)

bandymas turi būti įrašytas į kino juostą, vaizdo juostą ar skaitmeninę duomenų laikmeną.

8.4.1.2.   Paklaidų vertinimas

| | Bandymų laboratorijos turi būti parengusios ir taikyti manekeno galvos poslinkio matavimo paklaidų vertinimo procedūras. Paklaida turi būti ne didesnė kaip ± 25 mm. |
| --- | --- |

Bandymų laboratorijos turi būti parengusios ir taikyti manekeno galvos poslinkio matavimo paklaidų vertinimo procedūras. Paklaida turi būti ne didesnė kaip ± 25 mm.

| | Šių procedūrų tarptautinių standartų pavyzdžiai yra Europos akreditavimo organizacijos standartas EA-4/02, ISO 5725:1994 arba bendroji paklaidų vertinimo (BPV) metodika. |
| --- | --- |

Šių procedūrų tarptautinių standartų pavyzdžiai yra Europos akreditavimo organizacijos standartas EA-4/02, ISO 5725:1994 arba bendroji paklaidų vertinimo (BPV) metodika.

8.5.   Matavimo procedūros turi atitikti standartu ISO 6487:2002 nustatytas procedūras. Kanalo dažnių klasės:

| Matavimo tipas | CFC(FH) | Ribinis dažnis (FN) |
| --- | --- | --- |
| Vežimėlio pagreitis | 60 | žr. ISO 6487:2002 A priedą |
| Diržo apkrovos | 60 | žr. ISO 6487:2002 A priedą |
| Krūtinės pagreitis | 180 | žr. ISO 6487:2002 A priedą |
| Galvos pagreitis | 1 000 | 1 650 |

Matavimo tipas

CFC(FH)

H

Ribinis dažnis (FN)

N

Vežimėlio pagreitis

60

žr. ISO 6487:2002 A priedą

Diržo apkrovos

60

žr. ISO 6487:2002 A priedą

Krūtinės pagreitis

180

žr. ISO 6487:2002 A priedą

Galvos pagreitis

1 000

1 650

Atrankos dažnis turėtų būti bent 10 kartų didesnis už kanalo dažnio klasę (t. y. įrangoje su 1 000 klasės atrankos filtrais tai atitinka apytiksliai bent 10 000 bandinių per sekundę dažnį, skaičiuojant vienam kanalui).

9.   TIPO PATVIRTINIMO IR GAMYBOS TINKAMUMO BANDYMŲ ATASKAITOS

9.1.   Bandymų ataskaitoje pateikiami visų bandymų ir matavimų rezultatai, taip pat šie bandymų duomenys:

| a) | bandymui naudoto įtaiso tipas (greitėjimo ar lėtėjimo įtaisas); |
| --- | --- |

a)

bandymui naudoto įtaiso tipas (greitėjimo ar lėtėjimo įtaisas);

| b) | suminis greičio pokytis; |
| --- | --- |

b)

suminis greičio pokytis;

| c) | vežimėlio greitis prieš pat smūgį (tik lėtėjimo bandymo įrenginių); |
| --- | --- |

c)

vežimėlio greitis prieš pat smūgį (tik lėtėjimo bandymo įrenginių);

| d) | greitėjimo ar lėtėjimo kreivė viso vežimėlio greičio pokyčio metu ir ne trumpiau kaip 300 ms; |
| --- | --- |

d)

greitėjimo ar lėtėjimo kreivė viso vežimėlio greičio pokyčio metu ir ne trumpiau kaip 300 ms;

| e) | laikas (ms), per kurį manekeno galva maksimaliai pasislenka atliekant dinaminį bandymą; |
| --- | --- |

e)

laikas (ms), per kurį manekeno galva maksimaliai pasislenka atliekant dinaminį bandymą;

| f) | sagties užimama vieta bandymų metu, jei ji gali keistis, ir |
| --- | --- |

f)

sagties užimama vieta bandymų metu, jei ji gali keistis, ir

| g) | bet kokie gedimai ar lūžiai. |
| --- | --- |

g)

bet kokie gedimai ar lūžiai.

9.2.   Jei neatsižvelgiama į šios taisyklės 6 priedo 3 priedėlyje pateiktas su tvirtinimo įtaisais susijusias nuostatas, bandymo ataskaitoje turi būti aprašyta, kaip vaiko apsaugos priemonė yra sumontuota, taip pat turi būti apibrėžti svarbūs kampai ir matmenys.

9.3.   Kai vaiko apsaugos priemonė bandoma transporto priemonėje ar transporto priemonės konstrukcijoje, bandymo ataskaitoje turi būti apibūdintas transporto priemonės konstrukcijos tvirtinimo prie vežimėlio būdas, vaiko apsaugos priemonės ir transporto priemonės sėdynės padėtis bei transporto priemonės sėdynės atlošo polinkis.

9.4   Tipo patvirtinimo ir gamybos tinkamumo bandymų ataskaitose užregistruojami ženklinimo patikrinimai ir montavimo bei naudojimo instrukcijų patikrinimai.

10.   VAIKO APSAUGOS SISTEMOS PAKEITIMAS IR PATVIRTINTO TIPO IŠPLĖTIMAS

10.1.   Apie kiekvieną vaiko apsaugos priemonės pakeitimą pranešama vaiko apsaugos priemonę patvirtinusiai tipo patvirtinimo institucijai. Tuomet institucija gali:

| 10.1.1. | manyti, kad pakeitimai greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju vaiko apsaugos priemonė vis tiek atitinka reikalavimus; arba |
| --- | --- |

10.1.1.

manyti, kad pakeitimai greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju vaiko apsaugos priemonė vis tiek atitinka reikalavimus; arba

| 10.1.2. | reikalauti iš techninės tarnybos, atsakingos už bandymus, kitos bandymų ataskaitos. |
| --- | --- |

10.1.2.

reikalauti iš techninės tarnybos, atsakingos už bandymus, kitos bandymų ataskaitos.

| 10.1.3. | Jei reikia papildomos bandymų ataskaitos, horizontalaus galvos polinkio rezultatas palyginamas su blogiausiu iš visų anksčiau užregistruotų rezultatų:






  a) | jei galvos polinkis yra didesnis, reikia atlikti naują gamybos tinkamumo bandymą; |
| --- | --- | --- |

10.1.3.

Jei reikia papildomos bandymų ataskaitos, horizontalaus galvos polinkio rezultatas palyginamas su blogiausiu iš visų anksčiau užregistruotų rezultatų:

a)

jei galvos polinkis yra didesnis, reikia atlikti naują gamybos tinkamumo bandymą;

| b) | jei galvos polinkis yra mažesnis, naujo gamybos tinkamumo bandymo atlikti nereikia. |
| --- | --- |

b)

jei galvos polinkis yra mažesnis, naujo gamybos tinkamumo bandymo atlikti nereikia.

10.2.   Apie patvirtinimą arba nepatvirtinimą, nurodant pakeitimus, tą taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims pranešama 5.3 punkte aprašyta tvarka.

10.3.   Patvirtintą tipą išplėtusi tipo patvirtinimo institucija suteikia išplėtimo serijos numerį ir praneša apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims, naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo formą.

11.   GAMYBOS TINKAMUMAS

11.1.   Tam, kad įsitikintų, ar gamintojo gamybos sistema atitinka nustatytus reikalavimus, tipo patvirtinimo bandymus atlikusi techninė tarnyba atlieka gamybos tinkamumo bandymus pagal 11.2 punkto reikalavimus.

11.2.   Vaiko apsaugos sistemų gamybos tinkamumo bandymas

Turi būti atliekami kiekvieno naujo patvirtinto universaliosios, pusiau universalios ir ribotosios kategorijų vaiko apsaugos priemonės tipo gamybos tinkamumo bandymai. Pagal 10.1.3 punktą gali būti taikomi papildomi gamybos tinkamumo reikalavimai.

Šiuo tikslu tipo patvirtinimo bandymus atlikusi techninė tarnyba, tipo patvirtinimo institucijos, kuri suteiks tipo patvirtinimą, paskirta techninė tarnyba arba pati tipo patvirtinimo tarnyba iš pirmosios gaminių partijos atsitiktinės atrankos būdu paima penkis vaiko apsaugos sistemų pavyzdžius.

Jeigu 11.2.1.1 punkte aprašytam bandymui atlikti parinkta 7.1.4.4.1.2.3 punkte nurodyta bandymo sąlyga, galima atsitiktinės atrankos būdu atrinkti šešis pavyzdžius.

Pirmąja gaminių partija laikoma pirmoji vienarūšių gaminių grupė, kurią sudaro ne mažiau kaip 50 ir ne daugiau kaip 5 000 vaiko apsaugos sistemų.

11.2.1.   Dinaminiai bandymai

11.2.1.1.   Su penkiomis vaiko apsaugos priemonėmis atliekamas dinaminis bandymas pagal 8.1.3 punktą. Tipo patvirtinimo bandymus atlikusi techninė tarnyba parenka sąlygas, kuriomis tipo patvirtinimo bandymų metu horizontalusis galvos polinkis buvo didžiausias, išskyrus sąlygas, aprašytas 7.1.4.4.1.2.3 punkte ir taikomas tik atliekant bandymą be 100 mm strypo, ir 7.1.4.1.10.1.2 punkte nurodytas sąlygas. Visų penkių vaiko apsaugos priemonių bandymai atliekami vienodomis sąlygomis.

Jeigu per bent vieną iš penkių bandymų vaiko apsaugos sistema paliečia strypą, atliekamas dar vienas bandymas 7.1.4.4.1.2.3 punkte aprašytomis sąlygomis, kurios taikomos atliekant bandymą be 100 mm strypo. Šio papildomo bandymo negalima naudoti 11.2.1.3 punkto a papunktyje aprašytoms vertėms apskaičiuoti.

11.2.1.2.   Per kiekvieną 11.2.1.1 punkte aprašytą bandymą išmatuojamas horizontalus galvos polinkis ir krūtinės pagreičiai.

11.2.1.3.

| a) | Didžiausio horizontalaus galvos polinkio matavimo rezultatai turi atitikti šiuos du reikalavimus: | nė viena vertė neturi būti didesnė kaip 1,05 L ir |
| --- | --- | --- |

a)

Didžiausio horizontalaus galvos polinkio matavimo rezultatai turi atitikti šiuos du reikalavimus:

nė viena vertė neturi būti didesnė kaip 1,05 L ir

| | X + S neturi viršyti L;
  čia:







  L | – | priskirta ribinė vertė, |
| --- | --- | --- | --- |
| X | – | verčių vidurkis, |
| S | – | standartinis verčių nuokrypis. |

X + S neturi viršyti L;

čia:

L

–

priskirta ribinė vertė,

X

–

verčių vidurkis,

S

–

standartinis verčių nuokrypis.

| b) | Krūtinės pagreičio matavimo rezultatai turi atitikti 7.1.4.2.1 punkto reikalavimus, be to, 11.2.1.3 punkto a papunktyje nustatyta X + S sąlyga turi būti taikoma neapribotiems 3 ms trukmės atstojamojo krūtinės pagreičio matavimo rezultatams (kaip apibrėžta 7.1.4.2.1 punkte), ir pirmiau minėti rezultatai užfiksuojami tik informacijai. |
| --- | --- |

b)

Krūtinės pagreičio matavimo rezultatai turi atitikti 7.1.4.2.1 punkto reikalavimus, be to, 11.2.1.3 punkto a papunktyje nustatyta X + S sąlyga turi būti taikoma neapribotiems 3 ms trukmės atstojamojo krūtinės pagreičio matavimo rezultatams (kaip apibrėžta 7.1.4.2.1 punkte), ir pirmiau minėti rezultatai užfiksuojami tik informacijai.

11.2.2.   Ženklinimo kontrolė

11.2.2.1   Už patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba patikrina, ar ženklinimas atitinka 4 dalies reikalavimus.

11.2.3.   Montavimo ir naudojimo instrukcijų patikrinimas

11.2.3.1.   Už patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba patikrina, ar montavimo instrukcijos ir naudojimo instrukcijos atitinka 15 dalies reikalavimus.

12.   GAMYBOS ATITIKTIS IR ĮPRASTINIAI BANDYMAI

Gamybos atitikties kontrolės procedūros turi atitikti nustatytąsias Susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2), ir jas taikant galioja toliau nurodyti reikalavimai.

12.1.   Visos pagal šią taisyklę patvirtintos vaiko apsaugos sistemos turi būti pagamintos taip, kad atitiktų tipą, kuris patvirtintas pagal 6–8 punktuose nustatytus reikalavimus.

12.2.   Turi būti laikomasi būtinųjų gamybos atitikties kontrolės procedūrų, nustatytų šios taisyklės 16 priede.

12.3.   Tipo patvirtinimą suteikusi institucija bet kada gali patikrinti, kaip kiekvienoje gamybos įmonėje taikomi atitikties kontrolės metodai. Paprastai tokie patikrinimai atliekami du kartus per metus.

13.   SANKCIJOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

13.1.   Pagal šią taisyklę vaiko apsaugos priemonei suteiktas patvirtinimas gali būti panaikintas, jei vaiko apsaugos priemonės, paženklintos 5.4 punkte nurodyta informacija, atsitiktinių 11 dalyje aprašytų patikrinimų rezultatai yra nepriimtini arba neatitinka patvirtinto tipo.

13.2.   Jeigu šią taisyklę taikanti Susitarimo šalis panaikina savo anksčiau suteiktą patvirtinimą, ji apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims nedelsdama praneša naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo formą.

14.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

14.1.   Visiškai nutraukęs pagal šią taisyklę patvirtinto tipo vaiko apsaugos priemonių gamybą, tipo patvirtinimo sertifikato turėtojas apie tai informuoja tipą patvirtinusią instituciją. Tokį pranešimą gavusi institucija apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Susitarimo šalims, naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo formą.

15.   INSTRUKCIJOS

15.1.   Prie visų vaiko apsaugos priemonių pridedamos tos šalies, kurioje įrenginys parduodamas, kalba surašytos instrukcijos su toliau nurodyta informacija.

15.2.   Montavimo instrukcijose pateikiama toliau nurodoma informacija.

| 15.2.1. | Pardavimo vietose ant universaliosios kategorijos vaiko apsaugos priemonių, neišpakavus gaminio, turi būti aiškiai matoma tokia etiketė:





  Įspėjimas
  Tai universalioji vaiko apsaugos priemonė. Ji patvirtinta pagal Taisyklę Nr. 44, su 04 serijos pakeitimais, yra skirta bendrai naudoti transporto priemonėse ir tiks daugumai, bet ne visoms transporto priemonių sėdynėms.
  Ją bus galima tinkamai sumontuoti, jei transporto priemonės gamintojas transporto priemonės naudotojo vadove yra nurodęs, kad transporto priemonėje galima montuoti šios amžiaus grupės universaliąją vaiko apsaugos priemonę.
  Ši vaiko apsaugos priemonė buvo priskirta universaliajai kategorijai laikantis griežtesnių sąlygų nei taikytų senesnės konstrukcijos įrenginiams, ant kurių nėra šio įspėjimo.
  Jei kyla klausimų, kreipkitės į vaiko apsaugos priemonės gamintoją arba pardavėją. |
| --- | --- |

15.2.1.

Pardavimo vietose ant universaliosios kategorijos vaiko apsaugos priemonių, neišpakavus gaminio, turi būti aiškiai matoma tokia etiketė:

Įspėjimas

Tai universalioji vaiko apsaugos priemonė. Ji patvirtinta pagal Taisyklę Nr. 44, su 04 serijos pakeitimais, yra skirta bendrai naudoti transporto priemonėse ir tiks daugumai, bet ne visoms transporto priemonių sėdynėms.

Ją bus galima tinkamai sumontuoti, jei transporto priemonės gamintojas transporto priemonės naudotojo vadove yra nurodęs, kad transporto priemonėje galima montuoti šios amžiaus grupės universaliąją vaiko apsaugos priemonę.

Ši vaiko apsaugos priemonė buvo priskirta universaliajai kategorijai laikantis griežtesnių sąlygų nei taikytų senesnės konstrukcijos įrenginiams, ant kurių nėra šio įspėjimo.

Jei kyla klausimų, kreipkitės į vaiko apsaugos priemonės gamintoją arba pardavėją.

| 15.2.2. | Pardavimo vietose ant ribotosios ir pusiau universalios kategorijos vaiko apsaugos priemonių, neišpakavus gaminio, turi būti aiškiai matoma ši informacija:





  Ši vaiko apsaugos priemonė priskiriama ribotajai ir (arba) pusiau universaliai kategorijai ir yra tinkama montuoti šių automobilių sėdynėse:
  AUTOMOBILIS
  PRIEKYJE
  GALE
  Išorėje
  Per vidurį
  (Modelis)
  Taip
  Taip
  Ne
  Kitų automobilių sėdynės taip pat gali būti tinkamos šiai vaiko apsaugos priemonei. Jei kyla klausimų, kreipkitės į vaiko apsaugos priemonės gamintoją arba pardavėją. |
| --- | --- |

15.2.2.

Pardavimo vietose ant ribotosios ir pusiau universalios kategorijos vaiko apsaugos priemonių, neišpakavus gaminio, turi būti aiškiai matoma ši informacija:

Ši vaiko apsaugos priemonė priskiriama ribotajai ir (arba) pusiau universaliai kategorijai ir yra tinkama montuoti šių automobilių sėdynėse:

AUTOMOBILIS

PRIEKYJE

GALE

Išorėje

Per vidurį

(Modelis)

Taip

Taip

Ne

Kitų automobilių sėdynės taip pat gali būti tinkamos šiai vaiko apsaugos priemonei. Jei kyla klausimų, kreipkitės į vaiko apsaugos priemonės gamintoją arba pardavėją.

| 15.2.3. | Pardavimo vietose ant specialios transporto priemonės kategorijos vaiko apsaugos priemonės, neišpakavus gaminio, turi būti aiškiai matoma informacija apie tinkamą transporto priemonę. |
| --- | --- |

15.2.3.

Pardavimo vietose ant specialios transporto priemonės kategorijos vaiko apsaugos priemonės, neišpakavus gaminio, turi būti aiškiai matoma informacija apie tinkamą transporto priemonę.

| 15.2.4. | Jeigu priemonė turi būti naudojama su suaugusiojo saugos diržu, pardavimo vietose ant neišpakuoto gaminio turėtų būti aiškiai matoma ši informacija:

  „Tinkamas naudoti tik tada, kai patvirtintose transporto priemonėse yra įtaisyti šio tipo diržai: juosmens / 3 taškų / nejudami / su diržo įtraukikliu, ir jie yra patvirtinti pagal JT/EEK taisyklę Nr. 16 arba kitus lygiaverčius standartus.“ (Nereikalingas įrašas išbraukiamas.)
  Jeigu įrenginys yra skirtas nešiojamiesiems lopšiams, turėtų būti pateiktas nešiojamųjų lopšių, kuriems jis skirtas, sąrašas. |
| --- | --- |

15.2.4.

Jeigu priemonė turi būti naudojama su suaugusiojo saugos diržu, pardavimo vietose ant neišpakuoto gaminio turėtų būti aiškiai matoma ši informacija:

„Tinkamas naudoti tik tada, kai patvirtintose transporto priemonėse yra įtaisyti šio tipo diržai: juosmens / 3 taškų / nejudami / su diržo įtraukikliu, ir jie yra patvirtinti pagal JT/EEK taisyklę Nr. 16 arba kitus lygiaverčius standartus.“ (Nereikalingas įrašas išbraukiamas.)

Jeigu įrenginys yra skirtas nešiojamiesiems lopšiams, turėtų būti pateiktas nešiojamųjų lopšių, kuriems jis skirtas, sąrašas.

| 15.2.5. | Vaiko apsaugos priemonės gamintojas ant pakuotės turi nurodyti adresą, kuriuo klientas galėtų kreiptis, norėdamas gauti išsamesnės informacijos apie vaiko apsaugos priemonės montavimą specialiuose automobiliuose. |
| --- | --- |

15.2.5.

Vaiko apsaugos priemonės gamintojas ant pakuotės turi nurodyti adresą, kuriuo klientas galėtų kreiptis, norėdamas gauti išsamesnės informacijos apie vaiko apsaugos priemonės montavimą specialiuose automobiliuose.

| 15.2.6. | Montavimo būdas, parodytas nuotraukose ir (arba) labai aiškiuose brėžiniuose. |
| --- | --- |

15.2.6.

Montavimo būdas, parodytas nuotraukose ir (arba) labai aiškiuose brėžiniuose.

| 15.2.7. | Naudotojas turi būti įspėtas, kad standžios ir plastikinės vaiko apsaugos priemonės dalys turi būti padėtos ir sumontuotos taip, kad nuolat naudojant transporto priemonę jų neprispaustų pastumta transporto priemonės sėdynė arba durys. |
| --- | --- |

15.2.7.

Naudotojas turi būti įspėtas, kad standžios ir plastikinės vaiko apsaugos priemonės dalys turi būti padėtos ir sumontuotos taip, kad nuolat naudojant transporto priemonę jų neprispaustų pastumta transporto priemonės sėdynė arba durys.

| 15.2.8. | Naudotojas turi būti įspėtas, kad nešiojamieji lopšiai turi būti naudojami statmenai išilginei transporto priemonės ašiai. |
| --- | --- |

15.2.8.

Naudotojas turi būti įspėtas, kad nešiojamieji lopšiai turi būti naudojami statmenai išilginei transporto priemonės ašiai.

| 15.2.9. | Pirkėjas turi būti įspėtas nenaudoti atgalinės krypties sistemų tose sėdimosiose vietose, kuriose įtaisyta oro pagalvė. Ši informacija turi būti aiškiai matoma pardavimo vietose, neišpakavus gaminio. |
| --- | --- |

15.2.9.

Pirkėjas turi būti įspėtas nenaudoti atgalinės krypties sistemų tose sėdimosiose vietose, kuriose įtaisyta oro pagalvė. Ši informacija turi būti aiškiai matoma pardavimo vietose, neišpakavus gaminio.

| 15.2.10. | Pardavimo vietose ant specialių poreikių turinčio vaiko apsaugos priemonių, neišpakavus gaminio, turi būti aiškiai matoma ši informacija:





  Ši specialių poreikių turinčio vaiko apsaugos priemonė sukonstruota taip, kad padėtų sėdėti vaikams, kuriems įprastose sėdynėse sunku tinkamai sėdėti. Norėdami įsitikinti, ar ši vaiko apsaugos priemonė jūsų vaikui tinka, visada pasitarkite su gydytoju. |
| --- | --- |

15.2.10.

Pardavimo vietose ant specialių poreikių turinčio vaiko apsaugos priemonių, neišpakavus gaminio, turi būti aiškiai matoma ši informacija:

Ši specialių poreikių turinčio vaiko apsaugos priemonė sukonstruota taip, kad padėtų sėdėti vaikams, kuriems įprastose sėdynėse sunku tinkamai sėdėti. Norėdami įsitikinti, ar ši vaiko apsaugos priemonė jūsų vaikui tinka, visada pasitarkite su gydytoju.

| 15.2.11. | Pardavimo vietose ant ISOFIX vaiko apsaugos sistemos, neišpakavus gaminio, turi būti aiškiai matoma ši etiketė:





  Įspėjimas








  1. | Tai yra ISOFIX VAIKO APSAUGOS SISTEMA. Ji patvirtinta pagal Taisyklę Nr. 44 su 04 serijos pakeitimais bendram naudojimui transporto priemonėse, kuriose įrengtos ISOFIX tvirtinimo sistemos. |
| --- | --- | --- |

15.2.11.

Pardavimo vietose ant ISOFIX vaiko apsaugos sistemos, neišpakavus gaminio, turi būti aiškiai matoma ši etiketė:

Įspėjimas

1.

Tai yra ISOFIX VAIKO APSAUGOS SISTEMA. Ji patvirtinta pagal Taisyklę Nr. 44 su 04 serijos pakeitimais bendram naudojimui transporto priemonėse, kuriose įrengtos ISOFIX tvirtinimo sistemos.

| 2. | Ji tinka transporto priemonėms, kurių sėdynių padėtys yra patvirtintos kaip ISOFIX padėtys (išsamiau nurodyta transporto priemonės naudotojo vadove), atsižvelgiant į vaiko sėdynės kategoriją ir į tvirtinimo vietas. |
| --- | --- |

2.

Ji tinka transporto priemonėms, kurių sėdynių padėtys yra patvirtintos kaip ISOFIX padėtys (išsamiau nurodyta transporto priemonės naudotojo vadove), atsižvelgiant į vaiko sėdynės kategoriją ir į tvirtinimo vietas.

| 3. | Šis įrenginys skirtas šiai svorio grupei ir ISOFIX dydžio klasei: ... |
| --- | --- |

3.

Šis įrenginys skirtas šiai svorio grupei ir ISOFIX dydžio klasei: ...

15.3.   Naudojimo instrukcijose turi būti pateikta toliau nurodyta informacija.

| 15.3.1. | Svorio grupės ir tvirtinimo vietos, kurioms įrenginys skirtas. |
| --- | --- |

15.3.1.

Svorio grupės ir tvirtinimo vietos, kurioms įrenginys skirtas.

| 15.3.2. | Kai įtaisas naudojamas kartu su suaugusiojo saugos diržais, būtina tokia formuluotė: Tinkamas tik tada, jei išvardytose transporto priemonėse įtaisyti juosmens / 3 taškų / nejudami / su diržo įtraukikliu diržai, patvirtinti pagal JT/EEK taisyklę Nr. 16 arba kitus lygiaverčius standartus. (Nereikalingas įrašas išbraukiamas). |
| --- | --- |

15.3.2.

Kai įtaisas naudojamas kartu su suaugusiojo saugos diržais, būtina tokia formuluotė: Tinkamas tik tada, jei išvardytose transporto priemonėse įtaisyti juosmens / 3 taškų / nejudami / su diržo įtraukikliu diržai, patvirtinti pagal JT/EEK taisyklę Nr. 16 arba kitus lygiaverčius standartus. (Nereikalingas įrašas išbraukiamas).

| 15.3.3. | Naudojimo būdas turi būti parodytas nuotraukose ir (arba) labai aiškiuose brėžiniuose. Tuo atveju, kai sėdynės gali būti naudojamos atgręžtos ir į priekį, ir atgal, turi būti aiškus įspėjimas, kad apsaugos priemonė turi būti laikoma atgręžta atgal, kol vaiko svoris padidės iki nustatytos ribos arba bus galima laikytis kito matmens. |
| --- | --- |

15.3.3.

Naudojimo būdas turi būti parodytas nuotraukose ir (arba) labai aiškiuose brėžiniuose. Tuo atveju, kai sėdynės gali būti naudojamos atgręžtos ir į priekį, ir atgal, turi būti aiškus įspėjimas, kad apsaugos priemonė turi būti laikoma atgręžta atgal, kol vaiko svoris padidės iki nustatytos ribos arba bus galima laikytis kito matmens.

| 15.3.4. | Turi būti suprantamai paaiškintas sagties ir reguliatorių veikimas. |
| --- | --- |

15.3.4.

Turi būti suprantamai paaiškintas sagties ir reguliatorių veikimas.

| 15.3.5. | Turi būti nurodyta, kad visos apsaugos priemonę prie transporto priemonės laikančiosios juostos turi būti įtemptos, vaiką prilaikančios juostos turi būti sureguliuotos pagal vaiko kūną ir neturi būti susisukusios. |
| --- | --- |

15.3.5.

Turi būti nurodyta, kad visos apsaugos priemonę prie transporto priemonės laikančiosios juostos turi būti įtemptos, vaiką prilaikančios juostos turi būti sureguliuotos pagal vaiko kūną ir neturi būti susisukusios.

| 15.3.6. | Svarbu pabrėžti, kad bet kokia juosmens juosta turi būti apjuosiama žemai, kad dubuo būtų tvirtai prilaikomas. |
| --- | --- |

15.3.6.

Svarbu pabrėžti, kad bet kokia juosmens juosta turi būti apjuosiama žemai, kad dubuo būtų tvirtai prilaikomas.

| 15.3.7. | Turi būti nurodyta, kad po eismo įvykio juostai stipriai įsitempus įrenginį reikėtų pakeisti. |
| --- | --- |

15.3.7.

Turi būti nurodyta, kad po eismo įvykio juostai stipriai įsitempus įrenginį reikėtų pakeisti.

| 15.3.8. | Turi būti pateiktos valymo instrukcijos. |
| --- | --- |

15.3.8.

Turi būti pateiktos valymo instrukcijos.

| 15.3.9. | Naudotojas turi būti bendrai įspėtas apie pavojų, kuris kiltų, pakeitus įtaisą arba papildžius jį priedais, prieš tai negavus tipo patvirtinimo institucijos pritarimo, ir pavojų, kuris kiltų, jei nebūtų laikomasi vaiko apsaugos priemonės gamintojo instrukcijų. |
| --- | --- |

15.3.9.

Naudotojas turi būti bendrai įspėtas apie pavojų, kuris kiltų, pakeitus įtaisą arba papildžius jį priedais, prieš tai negavus tipo patvirtinimo institucijos pritarimo, ir pavojų, kuris kiltų, jei nebūtų laikomasi vaiko apsaugos priemonės gamintojo instrukcijų.

| 15.3.10. | Jei sėdynė nepadengta tekstiline danga, rekomenduojama ją laikyti atokiau nuo saulės šviesos, nes uždangalas gali tapti per karštas vaiko odai. |
| --- | --- |

15.3.10.

Jei sėdynė nepadengta tekstiline danga, rekomenduojama ją laikyti atokiau nuo saulės šviesos, nes uždangalas gali tapti per karštas vaiko odai.

| 15.3.11. | Rekomenduojama vaikų nepalikti be priežiūros vaiko apsaugos sistemose. |
| --- | --- |

15.3.11.

Rekomenduojama vaikų nepalikti be priežiūros vaiko apsaugos sistemose.

| 15.3.12. | Rekomenduojama tinkamai pritvirtinti bagažą arba kitus objektus, galinčius sužeisti susidūrimo atveju. |
| --- | --- |

15.3.12.

Rekomenduojama tinkamai pritvirtinti bagažą arba kitus objektus, galinčius sužeisti susidūrimo atveju.

| 15.3.13. | Rekomenduojama:






  a) | nenaudoti vaiko apsaugos priemonės be uždangalo; |
| --- | --- | --- |

15.3.13.

Rekomenduojama:

a)

nenaudoti vaiko apsaugos priemonės be uždangalo;

| b) | sėdynės uždangalas negali būti keičiamas jokia kita danga, išskyrus gamintojo rekomenduojama, nes uždangalas yra neatsiejama apsaugos priemonės techninių savybių dalis. |
| --- | --- |

b)

sėdynės uždangalas negali būti keičiamas jokia kita danga, išskyrus gamintojo rekomenduojama, nes uždangalas yra neatsiejama apsaugos priemonės techninių savybių dalis.

| 15.3.14. | Turi būti pateiktas tekstas arba schema, rodanti, kaip naudotojas gali nustatyti, kad suaugusiojo saugos diržo sagtis, palyginti su pagrindiniais apsaugos priemonės apkrovos taškais, yra netinkamoje padėtyje. Jei dėl to kyla klausimų, naudotojui patariama kreiptis į vaiko apsaugos priemonės gamintoją. |
| --- | --- |

15.3.14.

Turi būti pateiktas tekstas arba schema, rodanti, kaip naudotojas gali nustatyti, kad suaugusiojo saugos diržo sagtis, palyginti su pagrindiniais apsaugos priemonės apkrovos taškais, yra netinkamoje padėtyje. Jei dėl to kyla klausimų, naudotojui patariama kreiptis į vaiko apsaugos priemonės gamintoją.

| 15.3.15. | Jei vaiko apsaugos priemonėje yra pakaitinis apkrovos taškas, turi būti aiškiai aprašyta, kaip juo naudotis. Naudotojas turi būti informuotas, kaip nustatyti, kad šis alternatyvus juosimo būdas yra tinkamas. Jei dėl to kyla klausimų, naudotojui patariama kreiptis į vaiko apsaugos priemonės gamintoją. Naudotojui turi būti aiškiai patariama pradėti vaiko apsaugos priemonės montavimą transporto priemonės sėdimosiose vietose, transporto priemonės naudotojo vadove priskiriamose universaliajai kategorijai, nuo pagrindinio diržo juosimo būdo. |
| --- | --- |

15.3.15.

Jei vaiko apsaugos priemonėje yra pakaitinis apkrovos taškas, turi būti aiškiai aprašyta, kaip juo naudotis. Naudotojas turi būti informuotas, kaip nustatyti, kad šis alternatyvus juosimo būdas yra tinkamas. Jei dėl to kyla klausimų, naudotojui patariama kreiptis į vaiko apsaugos priemonės gamintoją. Naudotojui turi būti aiškiai patariama pradėti vaiko apsaugos priemonės montavimą transporto priemonės sėdimosiose vietose, transporto priemonės naudotojo vadove priskiriamose universaliajai kategorijai, nuo pagrindinio diržo juosimo būdo.

| 15.3.16. | Turi būti pasirūpinta, kad instrukcijos ant vaiko apsaugos priemonės išliktų per visą naudojimo laiką, o įmontuotų apsaugos priemonių instrukcijos būtų transporto priemonės vadove. |
| --- | --- |

15.3.16.

Turi būti pasirūpinta, kad instrukcijos ant vaiko apsaugos priemonės išliktų per visą naudojimo laiką, o įmontuotų apsaugos priemonių instrukcijos būtų transporto priemonės vadove.

| 15.3.17. | Turi būti pateiktas aiškus įspėjimas, nenaudoti jokių kitų apkrovos taškų, išskyrus tuos, kurie aprašyti instrukcijose ir paženklinti vaiko apsaugos priemonėje. |
| --- | --- |

15.3.17.

Turi būti pateiktas aiškus įspėjimas, nenaudoti jokių kitų apkrovos taškų, išskyrus tuos, kurie aprašyti instrukcijose ir paženklinti vaiko apsaugos priemonėje.

| 15.3.18. | ISOFIX vaiko apsaugos priemonės instrukcijose turi būti nurodyta perskaityti automobilio gamintojo parengtą naudotojo vadovą. |
| --- | --- |

15.3.18.

ISOFIX vaiko apsaugos priemonės instrukcijose turi būti nurodyta perskaityti automobilio gamintojo parengtą naudotojo vadovą.

16.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR TIPO PATVIRTINIMO INSTITUCIJŲ PAVADINIMAI BEI ADRESAI

16.1.   Šią taisyklę taikančios 1958 m. Susitarimo šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų, kurios tvirtina tipą ir kurioms turi būti siunčiami pranešimai apie kitose šalyse patvirtintą tipą, patvirtinto tipo išplėtimą, tipo nepatvirtinimą ar patvirtinimo panaikinimą, pavadinimus ir adresus.

17.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

17.1.   Nuo oficialios 03 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti patvirtinti tipų pagal šią taisyklę su 03 serijos pakeitimais.

17.2.   Praėjus 12 mėnesių nuo įsigaliojimo, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys tipus patvirtina tik jei tvirtintinas vaiko apsaugos sistemos tipas atitinka šios taisyklės su 03 serijos pakeitimais reikalavimus.

17.3.   12 mėnesių nuo 03 serijos pakeitimų įsigaliojimo šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys tvirtina tik tuos vaiko apsaugos sistemų tipus, kurie atitinka šios taisyklės su 02 serijos pakeitimais reikalavimus.

17.4.   Tuo pačiu 12 mėnesių laikotarpiu šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys neturi atsisakyti išplėsti pagal ankstesnę šios taisyklės pakeitimų seriją patvirtintų tipų.

17.5.   Nuo 03 serijos pakeitimų įsigaliojimo šios taisyklės 16 priedo nuostatos taikomos ir vaiko apsaugos priemonėms, kurių tipas jau patvirtintas pagal 02 serijos pakeitimus.

17.6.   Nuo 03 serijos pakeitimų įsigaliojimo šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti leisti parduoti tokio tipo vaiko apsaugos priemones, kurios neatitinka 03 serijos pakeitimais patvirtintų 6.2.2 ir 6.2.14 punktuose nurodytų reikalavimų.

17.7.   Praėjus 36 mėnesiams nuo šios taisyklės 03 serijos pakeitimų įsigaliojimo, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti leisti parduoti vaiko apsaugos sistemas, kurios neatitinka šios taisyklės su 03 serijos pakeitimais reikalavimų.

17.8.   Nuo 03 serijos pakeitimų 2 papildymo įsigaliojimo datos šios taisyklės 4.5 punkte nurodyta etiketė turi būti pritvirtinta prie visų naujų vaiko apsaugos priemonių, pagamintų pagal šią taisyklę.

17.9.   Nuo oficialios 04 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti patvirtinti tipų pagal šią taisyklę su 04 serijos pakeitimais.

17.10.   Praėjus 12 mėnesių nuo 04 serijos pakeitimų įsigaliojimo, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys tipus patvirtina tik jei tvirtinamas vaiko apsaugos sistemos tipas atitinka šios taisyklės su 04 serijos pakeitimais reikalavimus.

17.11.   12 mėnesių nuo 04 serijos pakeitimų įsigaliojimo šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys tvirtina tik tuos vaiko apsaugos sistemų tipus, kurie atitinka šios taisyklės su 03 serijos pakeitimais reikalavimus.

17.12.   36 mėnesius nuo šios taisyklės 04 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys neturi atsisakyti išplėsti pagal ankstesnės šios taisyklės serijos pakeitimus patvirtintų tipų.

17.13.   Praėjus 48 mėnesiams nuo šios taisyklės 04 serijos pakeitimų įsigaliojimo, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti leisti parduoti vaiko apsaugos sistemas, kurios neatitinka šios taisyklės su 04 serijos pakeitimais reikalavimų.

17.14.   Praėjus šešiems mėnesiams nuo 04 serijos pakeitimų 4 papildymo įsigaliojimo datos, nustoja galioti patvirtinimai, suteikti pagal 03 ar 04 serijos pakeitimus 0, 0+ ar I grupės vaiko apsaugos sistemoms, kurios neatitinka 6.1.11 ar 6.1.12 punktų reikalavimų.

17.15.   Nuo šios taisyklės 04 serijos pakeitimų 4 papildymo įsigaliojimo datos, nukrypstant nuo susitariančiųjų šalių įsipareigojimų, 17.14 punkte nustatytu pereinamuoju laikotarpiu, remiantis Europos bendrijos deklaracija, paskelbta jai prisijungus prie 1958 m. Susitarimo (Deponavimo pranešimas C.N.60.1998. TREATIES-28), Europos bendrijos valstybės narės gali drausti tiekti rinkai vaiko apsaugos sistemas, kurios neatitinka šios taisyklės 04 serijos pakeitimų 4 papildymo reikalavimų.

---

(1)  1958 m. Susitarimo šalių skiriamieji numeriai yra nurodyti Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 3 priede, dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, 3 priedas, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Universalioji ISOFIX vaiko apsaugos sistema – priekinės krypties vaiko apsaugos priemonės, skirtos naudoti transporto priemonėse, kurių sėdynės turi ISOFIX tvirtinimo įtaisus ir ISOFIX viršutinio diržo tvirtinimo įtaisą.

2

(3)  Pusiau universali ISOFIX vaiko apsaugos sistema:

3

| — | turinčios atraminę kojelę priekinės krypties apsaugos priemonės arba |
| --- | --- |

—

turinčios atraminę kojelę priekinės krypties apsaugos priemonės arba

| — | turinčios atraminę kojelę ar viršutinį diržą atgalinės krypties vaiko apsaugos priemonės, skirtos naudoti transporto priemonėse, kurių sėdynėse yra ISOFIX tvirtinimo įtaisai ir prireikus ISOFIX viršutinio diržo tvirtinimo įtaisai, |
| --- | --- |

—

turinčios atraminę kojelę ar viršutinį diržą atgalinės krypties vaiko apsaugos priemonės, skirtos naudoti transporto priemonėse, kurių sėdynėse yra ISOFIX tvirtinimo įtaisai ir prireikus ISOFIX viršutinio diržo tvirtinimo įtaisai,

| — | arba į transporto priemonės prietaisų skydelį besiremiančios atgalinės krypties apsaugos priemonės, skirtos naudoti keleivio sėdynės, kurioje yra ISOFIX tvirtinimo įtaisas, priekyje, |
| --- | --- |

—

arba į transporto priemonės prietaisų skydelį besiremiančios atgalinės krypties apsaugos priemonės, skirtos naudoti keleivio sėdynės, kurioje yra ISOFIX tvirtinimo įtaisas, priekyje,

| — | arba šoninės krypties apsaugos priemonės, kuriose prireikus sumontuotas apsaugos nuo sukimosi įtaisas, skirtos naudoti transporto priemonėse, kurių sėdynėse yra ISOFIX tvirtinimo įtaisai ir prireikus ISOFIX viršutinio diržo tvirtinimo įtaisai. |
| --- | --- |

—

arba šoninės krypties apsaugos priemonės, kuriose prireikus sumontuotas apsaugos nuo sukimosi įtaisas, skirtos naudoti transporto priemonėse, kurių sėdynėse yra ISOFIX tvirtinimo įtaisai ir prireikus ISOFIX viršutinio diržo tvirtinimo įtaisai.

(4)  Krūtinės pagreičio apribojimai netaikomi naudojant naujagimio manekeną, nes jame neįrengti matavimo prietaisai.

4

(5)  Naujagimio manekeno pilve nėra įtaisyta jokios įrangos. Todėl norint nustatyti pilvo pažeidimą, gali būti naudojama tik subjektyvi analizė.

5

(6)  Jei nenurodyta kitaip, matmenų leidžiamieji nuokrypiai negalioja ribiniams dydžiams.

6

| Matmenų intervalas (mm) | mažiau kaip 6 | daugiau kaip 6 iki 30 | daugiau kaip 30 iki 120 | daugiau kaip 120 iki 315 | daugiau kaip 315 iki 1 000 | daugiau kaip 1 000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Leidžiamieji nuokrypiai | ± 0,5 | ± 1 | ± 1,5 | ± 2 | ± 3 | ± 4 |

Matmenų intervalas (mm)

mažiau kaip 6

daugiau kaip 6 iki 30

daugiau kaip 30 iki 120

daugiau kaip 120 iki 315

daugiau kaip 315 iki 1 000

daugiau kaip 1 000

Leidžiamieji nuokrypiai

± 0,5

± 1

± 1,5

± 2

± 3

± 4

Leidžiamieji kampiniai nuokrypiai, jei nenurodyta kitaip: ± 1°

(*1)  Atliekant kalibravimą stabdymo kelias turėtų būti 650 ± 30 mm.

*1

(*2)  Atliekant kalibravimą stabdymo kelias turėtų būti 275 ± 20 mm.

*2

(7)  g = 9,81 m/s2.

7

2

---

1 PRIEDAS

Image 16

PRANEŠIMAS

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

(1)

pateiktas: institucijos pavadinimas

dėl keleivių vaikų apsaugos priemonių variklinėse transporto priemonėse (2):

patvirtinto tipo išplėtimo

tipo nepatvirtinimo

patvirtinimo panaikinimo

visiško gamybos nutraukimo

pagal Taisyklę Nr. 44.

Patvirtinimo Nr. Išplėtimo Nr.

1.1. Priekinės krypties vaiko apsaugos priemonė / atgalinės krypties vaiko apsaugos priemonė / nešiojamasis lopšys;

1.2. Integruota / neintegruota / dalinė apsaugos priemonė / paaukštinta sėdynė;

1.3. Diržo tipas: trijose vietose tvirtinamas (suaugusiojo) diržas,

(suaugusiojo) juosmens diržas,

specialaus tipo diržas / diržo įtraukiklis;

1.4. Kitos savybės: kėdutės sąranka / apsauginis skydelis

2. Prekybinis pavadinimas arba prekės ženklas

3. Gamintojo nurodytas vaiko apsaugos priemonės pavadinimas

4. Gamintojo pavadinimas

5. Jei taikoma, jo atstovo pavadinimas

6. Adresas

7. Pateikta tvirtinti (data)

8. Patvirtinimo bandymus atliekanti techninė tarnyba

9. Įtaiso tipas: lėtėjimo / greitėjimo (2)

10. Techninės tarnybos pateiktos bandymų ataskaitos data

11. Techninės tarnybos pateiktos bandymų ataskaitos numeris

12. Tipas patvirtintas / patvirtintas tipas išplėstas / tipas nepatvirtintas / tipo patvirtinimas panaikintas (2): skirta naudoti 0, 0+, I, II arba III grupių priemonėse, universaliosios, pusiau universalios / ribotosios kategorijos ar specialios transporto priemonės kategorijos priemonėse arba specialių poreikių turinčio vaiko apsaugos priemonėse, montuojamoms transporto priemonėje

(1) Tipą patvirtinusios / patvirtintą tipą išplėtusios / tipo nepatvirtinusios / tipo patvirtinimą panaikinusios (žr. patvirtinimo nuostatas šioje taisyklėje) šalies skiriamasis numeris.

(2) Išbraukti, kas netaikoma.

Image 17

13. Ženklinimo padėtis ir pobūdis

14. Vieta

15. Data

16. Parašas

17. Prie šio pranešimo pridedami šie pirmiau nurodytu patvirtinimo numeriu pažymėti dokumentai:

a) vaiko apsaugos priemonės brėžiniai, schemos ir planai, įskaitant įtaisytus diržo įtraukiklius, kėdutės sąranką, apsauginį skydelį;

b) transporto priemonės ir sėdynės konstrukcijos, taip pat reguliavimo sistemos ir priedų, įskaitant sumontuotus energijos sugertuvus, brėžiniai, schemos ir planai;

c) vaiko apsaugos priemonės ir (arba) transporto priemonės bei sėdynės konstrukcijos nuotraukos;

d) montavimo ir naudojimo instrukcijos;

e) transporto priemonių, kurioms skirta apsaugos priemonė, sąrašas.

---

2 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS

Image 18

a = min. 8 mm

UNIVERSALIOJI 9–36 kg

Minėtu patvirtinimo ženklu paženklinta vaiko apsaugos sistema yra įtaisas, kurį galima montuoti bet kurioje transporto priemonėje ir naudoti 9–36 kg svorio vaikams (I–III grupės); jis patvirtintas Nyderlanduose (E4), patvirtinimo numeris – 042439. Patvirtinimo numeris rodo, kad tipas patvirtintas pagal taisyklės dėl keleivių vaikų apsaugos priemonių variklinėse transporto priemonėse patvirtinimo (vaiko apsaugos sistema) su 04 serijos pakeitimais reikalavimus.

Image 19

a = min. 8 mm

RIBOTOJI, PUSIAU UNIVERSALI ARBA SPECIALIOS TRANSPORTO PRIEMONĖS KATEGORIJOS 9–25 kg Y

Minėtu patvirtinimo ženklu paženklinta vaiko apsaugos sistema yra įtaisas, kurį galima montuoti ne visose transporto priemonėse ir galima naudoti 9–25 kg svorio vaikams (I ir II grupės); jis patvirtintas Nyderlanduose (E4), patvirtinimo numeris 042450. Patvirtinimo numeris rodo, kad tipas patvirtintas pagal taisyklės dėl keleivių vaikų apsaugos priemonių variklinėse transporto priemonėse patvirtinimo (vaiko apsaugos sistema) su 04 serijos pakeitimais reikalavimus. Raidė Y rodo, kad sistemoje yra tarpukojo juosta.

Pastaba. Patvirtinimo numeris ir papildomas simbolis (-iai) tvirtinami prie apskritimo, virš raidės E, po ja, į kairę arba į dešinę nuo jos. Patvirtinimo numerio skaitmenys turi būti toje pačioje raidės E pusėje ir išdėstyti ta pačia kryptimi. Papildomas simbolis (-iai) turi būti diametraliai priešingoje patvirtinimo numeriui padėtyje. Kad nebūtų painiavos su kitais simboliais, turėtų būti vengiama patvirtinimo numeriuose vartoti romėniškus skaitmenis.

Pastaba

---

3 PRIEDAS

ATSPARUMO DULKĖMS BANDYMO APARATŪROS IŠDĖSTYMAS

(matmenys milimetrais)

Image 20

dulkės

oras

vožtuvas ir filtras

anga

įtraukiklis

dulkių rinktuvas

ciklinių pakeitimų priedas

įtraukiklis

---

4 PRIEDAS

KOROZIJOS BANDYMAS

1.   BANDYMO APARATŪRA

1.1.   Aparatūra turi būti sudaryta iš dulksnos kameros, druskos tirpalo talpyklos, tinkamai kondicionuoto suslėgto oro tiekimo sistemos, vieno ar kelių purkštukų, bandinių laikiklių, kameros šildymo įrangos ir reikalingų valdiklių. Aparatūros dydis ir tiksli konstrukcija pasirenkami laisvai su sąlyga, kad laikomasi bandymo sąlygų.

1.2.   Svarbu užtikrinti, kad ant kameros lubų ar dangčio susikaupę tirpalo lašai nekristų ant bandinių.

1.3.   Nuo bandinių lašantys tirpalo lašai neturi būti grąžinami į rezervuarą, kad vėl būtų išpurškiami.

1.4.   Aparatūra negali būti pagaminta iš medžiagų, kurios darytų įtaką dulksnos korozinėms savybėms.

2.   BANDINIŲ IŠDĖSTYMAS DULKSNOS KAMEROJE

2.1.   Bandiniai, išskyrus diržo įtraukiklius, atremiami arba pakabinami 15–30° kampu nuo vertikalės ir, pageidautina, lygiagrečiai su pagrindine dulksnos horizontaliojo srauto kryptimi kameroje, atsižvelgiant į pagrindinį bandomą paviršių.

2.2.   Diržo įtraukikliai atremiami arba pakabinami taip, kad ričių, ant kurių suvyniojama juosta, ašys būtų statmenos pagrindinei horizontaliai dulksnos srauto krypčiai kameroje. Diržo įtraukiklyje esanti juostos anga taip pat atsukama šia pagrindine kryptimi.

2.3.   Visi bandiniai padedami taip, kad ant jų visų dulksna galėtų nusėsti laisvai.

2.4.   Kiekvienas bandinys padedamas taip, kad druskos tirpalas negalėtų nuo vieno bandinio lašėti ant kito.

3.   DRUSKOS TIRPALAS

3.1.   Druskos tirpalas paruošiamas 5 ± 1 natrio chlorido masės dalį ištirpinant 95 dalyse distiliuoto vandens. Druska – tai natrio chloridas iš esmės be nikelio ir vario priemaišų, kuriame (išdžiovinus) yra ne daugiau kaip 0,1 % natrio jodido, o bendras priemaišų kiekis ne didesnis kaip 0,3 %

3.2.   Tirpalas turi būti toks, kad išpurškus 35 °C temperatūroje ir surinkus, jo pH būtų nuo 6,5 iki 7,2.

4.   SUSLĖGTAS ORAS

4.1.   Į purkštuką arba purkštukus druskos tirpalui purkšti tiekiamas suslėgtas oras turi būti be alyvos ir nešvarumų ir tiekiamas 70 –170 kN/m2 slėgio sąlygomis.

5.   SĄLYGOS DULKSNOS KAMEROJE

5.1.   Dulksnos kameros poveikio zonoje palaikoma 35 ± 5 °C temperatūra. Poveikio zonoje padedami bent du švarūs dulksnos rinktuvai, kad nesikauptų nuo bandinių arba kitų šaltinių lašantys tirpalo lašai. Rinktuvai turi būti padėti prie bandinių: vienas – kuo arčiau kurio nors purkštuko, o kitas – kuo toliau nuo visų purkštukų. Dulksna turi būti tokia, kad kiekviename 80 cm2 dydžio horizontalaus surinkimo plote kiekvienu rinktuvu per valandą vidutiniškai būtų surenkama 1,0–2,0 ml tirpalo, skaičiuojant vidutiniškai bent per 16 valandų.

5.2.   Purkštukas arba purkštukai nukreipiami arba sureguliuojami taip, kad nepurkštų tiesiai į bandinius.

---

5 PRIEDAS

SAUGOS DIRŽO DILINIMO IR TRUMPOJO SLYDIMO BANDYMAI

1 pav.

1 tipo procedūra

Reguliavimo įtaiso tipą atitinkantys bandymų įrangos išdėstymo pavyzdžiai

Image 21

vidiniam strypui skirta apsauginė juosta

F = 10 ± 0,1 N

atrama

bendra eiga 300 ± 20 mm

Image 22

besisukantis kaištis

F = 10 ± 0,1 N

apatinis stabdiklis

bendra eiga 300 ± 20 mm

Pastaba. F = 10 ± 0,1 N, galima padidinti iki F = 60 ± 0,5 N

2 pav.

2 pav.

2 tipo procedūra

2 tipo procedūra

Du bandymų schemų pavyzdžiai

1 pavyzdys

1 pavyzdys

Image 23

Bandymas su sagtimi

juostos horizontaliose plokštumose

F = 10 ± 0,1 N

bendra eiga 300 ± 20 mm

α ± 5°

2 pavyzdys

2 pavyzdys

Image 24

β ± 5°

F = 10 ± 0,1 N

α ± 5°

Bandymas su kreiptuvu arba skriemuliu

bendra eiga 300 ± 20 mm

Čia – α ir β atitinka tikrosios įrangos išdėstymo kampus (trijų matmenų).

Image 25

reguliavimo įtaisas

prisiūta juosta

reguliavimo įtaisas

min. 200 min

F = 50 ± 0,5 N

100 ± 20 mm

Laisvas diržas

Įtemptas diržas

50 N apkrovą sukuriantis svarmuo bandymo įtaise turi būti nukreiptas vertikaliai taip, kad svarmuo nesiūbuotų, o juosta nesusisuktų. Tvirtinimo įtaisas prie 50 N apkrovą sukuriančio svarmens pritvirtinamas tokiu pat būdu, kaip ir transporto priemonėje.

---

6 PRIEDAS

VEŽIMĖLIO APRAŠYMAS

1.   VEŽIMĖLIS

1.1.   Atliekant bandymus su vaiko apsaugos priemonėmis, vežimėlis, kuriame yra tik sėdynė, turi sverti daugiau nei 380 kg. Bandant specialios transporto priemonės kategorijos vaiko apsaugos priemones, vežimėlis su prikabinta transporto priemonės dalimi turi sverti daugiau nei 800 kg.

2.   KALIBRAVIMO EKRANAS

2.1.   Kalibravimo ekranas turi būti stipriai pritvirtintas prie vežimėlio, ant kurio aiškiai pažymima ribinė judėjimo linija, kad būtų galima laikytis judėjimo į priekį kriterijų, nustatytų iš fotografinių duomenų.

3.   SĖDYNĖ

3.1.   Sėdynė turi būti sukonstruota taip:

| 3.1.1. | standus fiksuotas atlošas, kurio matmenys pateikti šio priedo 1 priedėlyje. Apatinė ir viršutinė dalys pagamintos iš 20 mm skersmens vamzdžio; |
| --- | --- |

3.1.1.

standus fiksuotas atlošas, kurio matmenys pateikti šio priedo 1 priedėlyje. Apatinė ir viršutinė dalys pagamintos iš 20 mm skersmens vamzdžio;

| 3.1.2. | standi sėdimoji dalis, kurios matmenys pateikti šio priedo 1 priedėlyje. Galinė sėdimosios dalies dalis pagaminta iš standaus metalo plokštės, kurios viršutinis kraštas yra 20 mm skersmens vamzdis. Priekinė sėdimosios dalies dalis taip pat pagaminta iš 20 mm skersmens vamzdžio; |
| --- | --- |

3.1.2.

standi sėdimoji dalis, kurios matmenys pateikti šio priedo 1 priedėlyje. Galinė sėdimosios dalies dalis pagaminta iš standaus metalo plokštės, kurios viršutinis kraštas yra 20 mm skersmens vamzdis. Priekinė sėdimosios dalies dalis taip pat pagaminta iš 20 mm skersmens vamzdžio;

| 3.1.3. | sėdimosios dalies gale turi būti padarytos priėjimo prie tvirtinimo kronšteinų angos, kaip nurodyta šio priedo 1 priedėlyje; |
| --- | --- |

3.1.3.

sėdimosios dalies gale turi būti padarytos priėjimo prie tvirtinimo kronšteinų angos, kaip nurodyta šio priedo 1 priedėlyje;

| 3.1.4. | sėdynės plotis turi būti 800 mm; |
| --- | --- |

3.1.4.

sėdynės plotis turi būti 800 mm;

| 3.1.5. | atlošas ir sėdimoji dalis turi būti padengti poliuretano putplasčiu, kurio charakteristikos pateiktos 1 lentelėje. Sėdynės pagalvėlės matmenys pateikti šio priedo 1 priedėlyje;

  1 lentelė







  Tankis pagal standartą ISO 485 (kg/m3) | 43 |
| --- | --- | --- |
| Atsparumas gniuždymui pagal standartą ISO 2439B (N) | |
| p – 25 % | 125 |
| p – 40 % | 155 |
| Atsparumo gniuždymui veiksnys pagal standartą ISO 3386 (kPa) | 4 |
| Pailgėjimas po trūkio pagal standartą ISO 1798 (%) | 180 |
| Trūkstamasis stiprumas pagal standartą ISO 1798 (kPa) | 100 |
| Nustatytasis gniuždymas pagal standartą ISO 1856 (%) | 3 |

3.1.5.

atlošas ir sėdimoji dalis turi būti padengti poliuretano putplasčiu, kurio charakteristikos pateiktos 1 lentelėje. Sėdynės pagalvėlės matmenys pateikti šio priedo 1 priedėlyje;

1 lentelė

Tankis pagal standartą ISO 485 (kg/m3)

43

Atsparumas gniuždymui pagal standartą ISO 2439B (N)

p – 25 %

125

p – 40 %

155

Atsparumo gniuždymui veiksnys pagal standartą ISO 3386 (kPa)

4

Pailgėjimas po trūkio pagal standartą ISO 1798 (%)

180

Trūkstamasis stiprumas pagal standartą ISO 1798 (kPa)

100

Nustatytasis gniuždymas pagal standartą ISO 1856 (%)

3

| 3.1.6. | poliuretano putplastis turi būti aptrauktas nuo saulės apsaugančiu audeklu, pagamintu iš poliakrilato pluošto, kurio charakteristikos pateiktos 2 lentelėje.

  2 lentelė







  Savitoji masė (g/m2) | 290 |
| --- | --- | --- |
| Trūkstamasis stiprumas pagal DIN 53587 su 50 mm pločio bandiniu: | |
| išilgai (kg): | 120 |
| skersai (kg): | 80 |

3.1.6.

poliuretano putplastis turi būti aptrauktas nuo saulės apsaugančiu audeklu, pagamintu iš poliakrilato pluošto, kurio charakteristikos pateiktos 2 lentelėje.

2 lentelė

Savitoji masė (g/m2)

290

Trūkstamasis stiprumas pagal DIN 53587 su 50 mm pločio bandiniu:

išilgai (kg):

120

skersai (kg):

80

| 3.1.7. | Sėdynės ir atlošo danga (1)

  3.1.7.1.   Sėdynės putplasčio posluoksnis pagaminamas iš keturkampio putplasčio bloko (800 × 575 × 135 mm) taip (žr. šio priedo 1 priedėlio 1 pav.), kad jo forma būtų panaši į aliumininės apatinės plokštės, kuri apibrėžta šio priedo 1 priedėlio 2 paveiksle, formą.
  3.1.7.2.   Apatinėje plokštėje išgręžiamos šešios skylės, kad ją varžtais būtų įmanoma pritvirtinti prie vežimėlio. Skylės gręžiamos išilgai ilgojoje plokštės dalyje – po tris kiekvienoje pusėje; jų padėtis priklauso nuo vežimėlio konstrukcijos. Į skyles įkišami šeši varžtai. Varžtus rekomenduojama priklijuoti tinkamais klijais prie plokštės. Tada varžtai priveržiami su veržlėmis.
  3.1.7.3.   Dangos medžiaga (1 250 × 1 200 mm, žr. šio priedo 1 priedėlio 3 pav.) kerpama per visą plotį taip, kad medžiaga atitiktų dangos plotą. Tarp dangos medžiagos kraštų turėtų būti apytiksliai 100 mm tarpas. Todėl medžiaga turi būti nukirpta maždaug ties 1 200 mm ilgio riba
  3.1.7.4.   Dangos medžiaga paženklinama dviem skersai per visą plotį nubrėžtomis linijomis. Jos nubrėžiamos 375 mm atstumu nuo dangos medžiagos centrinės linijos (žr. šio priedo 1 priedėlio 3 pav.).
  3.1.7.5.   Sėdynės putplasčio posluoksnis padedamas taip, kad būtų virš dangos medžiagos, o aliumininė apatinė plokštė būtų viršuje.
  3.1.7.6.   Abiejose pusėse dangos medžiaga ištempiama tiek, kad ant jos nubrėžtos linijos sutaptų su aliumininės apatinės plokštės kraštais. Ties kiekvienu varžtu padaromos nedidelės įpjovos, ir ant tų varžtų užtraukiama dangos medžiaga.
  3.1.7.7.   Dangos medžiaga turėtų būti įrėžta ties grioveliais apatinėje plokštėje ir putplastyje.
  3.1.7.8.   Danga prie aliumininės plokštės priklijuojama elastingais klijais. Prieš klijuojant, veržlės turi būti nusuktos.
  3.1.7.9.   Šonuose nukarusios medžiagos dalys užlenkiamos po plokšte ir taip pat priklijuojamos.
  3.1.7.10.   Į griovelius nukarusios medžiagos dalys įspaudžiamos į vidų ir užklijuojamos stipria juosta.
  3.1.7.11.   Elastingi klijai turi džiūti ne trumpiau nei 12 valandų.
  3.1.7.12.   Sėdynės atlošas aptraukiamas lygiai tokiu pačiu būdu kaip sėdimoji dalis, tik linijos dangos medžiagoje (1 250 × 850 mm) brėžiamos 320 mm atstumu nuo medžiagos centrinės linijos. |
| --- | --- |

3.1.7.

Sėdynės ir atlošo danga (1)

3.1.7.1.   Sėdynės putplasčio posluoksnis pagaminamas iš keturkampio putplasčio bloko (800 × 575 × 135 mm) taip (žr. šio priedo 1 priedėlio 1 pav.), kad jo forma būtų panaši į aliumininės apatinės plokštės, kuri apibrėžta šio priedo 1 priedėlio 2 paveiksle, formą.

3.1.7.2.   Apatinėje plokštėje išgręžiamos šešios skylės, kad ją varžtais būtų įmanoma pritvirtinti prie vežimėlio. Skylės gręžiamos išilgai ilgojoje plokštės dalyje – po tris kiekvienoje pusėje; jų padėtis priklauso nuo vežimėlio konstrukcijos. Į skyles įkišami šeši varžtai. Varžtus rekomenduojama priklijuoti tinkamais klijais prie plokštės. Tada varžtai priveržiami su veržlėmis.

3.1.7.3.   Dangos medžiaga (1 250 × 1 200 mm, žr. šio priedo 1 priedėlio 3 pav.) kerpama per visą plotį taip, kad medžiaga atitiktų dangos plotą. Tarp dangos medžiagos kraštų turėtų būti apytiksliai 100 mm tarpas. Todėl medžiaga turi būti nukirpta maždaug ties 1 200 mm ilgio riba

3.1.7.4.   Dangos medžiaga paženklinama dviem skersai per visą plotį nubrėžtomis linijomis. Jos nubrėžiamos 375 mm atstumu nuo dangos medžiagos centrinės linijos (žr. šio priedo 1 priedėlio 3 pav.).

3.1.7.5.   Sėdynės putplasčio posluoksnis padedamas taip, kad būtų virš dangos medžiagos, o aliumininė apatinė plokštė būtų viršuje.

3.1.7.6.   Abiejose pusėse dangos medžiaga ištempiama tiek, kad ant jos nubrėžtos linijos sutaptų su aliumininės apatinės plokštės kraštais. Ties kiekvienu varžtu padaromos nedidelės įpjovos, ir ant tų varžtų užtraukiama dangos medžiaga.

3.1.7.7.   Dangos medžiaga turėtų būti įrėžta ties grioveliais apatinėje plokštėje ir putplastyje.

3.1.7.8.   Danga prie aliumininės plokštės priklijuojama elastingais klijais. Prieš klijuojant, veržlės turi būti nusuktos.

3.1.7.9.   Šonuose nukarusios medžiagos dalys užlenkiamos po plokšte ir taip pat priklijuojamos.

3.1.7.10.   Į griovelius nukarusios medžiagos dalys įspaudžiamos į vidų ir užklijuojamos stipria juosta.

3.1.7.11.   Elastingi klijai turi džiūti ne trumpiau nei 12 valandų.

3.1.7.12.   Sėdynės atlošas aptraukiamas lygiai tokiu pačiu būdu kaip sėdimoji dalis, tik linijos dangos medžiagoje (1 250 × 850 mm) brėžiamos 320 mm atstumu nuo medžiagos centrinės linijos.

| 3.1.8. | Linija Cr sutampa su kirtimosi linija tarp sėdynės viršutinės plokštumos ir atlošo priekinės linijos. |
| --- | --- |

3.1.8.

Linija Cr sutampa su kirtimosi linija tarp sėdynės viršutinės plokštumos ir atlošo priekinės linijos.

3.2.   Atgalinės krypties įrenginių bandymas

3.2.1.   Ant vežimėlio turi būti pritaisytas specialus rėmas, kad prilaikytų vaiko apsaugos priemonę, kaip parodyta 1 paveiksle.

3.2.2.   Plieno vamzdis turi būti stipriai pritvirtintas prie vežimėlio: horizontaliai į vamzdžio centrinę dalį nukreipta 5 000 ± 50 N apkrova neturi sukelti didesnio kaip 2 mm poslinkio.

3.2.3.   Vamzdžio matmenys: 500 × 100 × 90 mm.

1 pav.

Išdėstymas bandant atgalinės krypties įrenginį

Image 26

Plieninis vamzdis 500 × Ø 100 × Ø 90

3.3.   Vežimėlio grindys

3.3.1.   Vežimėlio grindys turi būti pagamintos iš vienodo storio ir vienodos sudėties metalinių plokščių (žr. šio priedo 3 priedėlio 2 pav.).

3.3.1.1.   Vežimėlio grindys turi būti standžiai pritvirtintos prie vežimėlio. Grindų aukštis Cr ašies projekcijos taško atžvilgiu – X matmuo (2) 2 paveiksle – turi būti sureguliuotas taip, kad atitiktų 7.1.4.1.9 punkto reikalavimus.

2

3.3.1.2.   Grindys turi būti sukonstruotos taip, kad paviršiaus kietumas būtų ne mažesnis kaip 120 HB, kaip nustatyta standarte EN ISO 6506-1:1999.

3.3.1.3.   Grindys turi išlaikyti vertikalią koncentruotą 5 kN apkrovą, nepasislinkti vertikaliai nuo Cr ašies daugiau kaip 2 mm ir būti atsparios liekamajai deformacijai.

3.3.1.4.   Grindų paviršiaus šiurkštis neturi būti didesnis nei 6,3 Ra, kaip nustatyta standarte ISO 4287:1997.

3.3.1.5.   Grindys turi būti sukonstruotos taip, kad po dinaminio vaiko apsaugos sistemos bandymo, kaip nustatyta šioje taisyklėje, liktų atsparios liekamajai deformacijai.

4.   STABDYMO ĮTAISAS

4.1.   Įtaisas turi būti sudarytas iš dviejų vienodų lygiagrečiai sumontuotų energijos sugertuvų.

4.2.   Jei būtina, kiekvieną kartą vardinę masę padidinus 200 kg, gali būti naudojamas papildomas energijos sugertuvas. Kiekviename energijos sugertuve turi būti:

| 4.2.1. | iš plieninio vamzdžio padarytas išorinis korpusas, |
| --- | --- |

4.2.1.

iš plieninio vamzdžio padarytas išorinis korpusas,

| 4.2.2. | iš poliuretano pagamintas energiją sugeriantis vamzdis, |
| --- | --- |

4.2.2.

iš poliuretano pagamintas energiją sugeriantis vamzdis,

| 4.2.3. | į energijos sugertuvą įterptas ovalo formos poliruoto plieno mygtukas ir |
| --- | --- |

4.2.3.

į energijos sugertuvą įterptas ovalo formos poliruoto plieno mygtukas ir

| 4.2.4. | velenas ir smūgiuojamoji plokštė. |
| --- | --- |

4.2.4.

velenas ir smūgiuojamoji plokštė.

4.3.   Įvairių šio energijos sugertuvo dalių matmenys pateikiami šio priedo 2 priedėlio schemoje.

4.4.   Energiją sugeriančios medžiagos charakteristikos pateikiamos šio priedo 3 ir 4 lentelėse.

4.5.   Prieš šios taisyklės 7 priede aprašytus kalibravimo bandymus stabdymo įtaisas bent 12 valandų laikomas 15–25 °C temperatūroje. Per kiekvieno tipo bandymą stabdymo įtaisas turi atitikti veiksmingumo reikalavimus, išdėstytus 7 priedo 1 ir 2 priedėliuose. Prieš dinaminius vaiko apsaugos priemonės bandymus stabdymo įtaisas bent 12 valandų laikomas toje pačioje temperatūroje (± 2 °C) kaip prieš kalibravimo bandymą. Priimtinas bet koks kitas įtaisas, kurį naudojant gaunami lygiaverčiai rezultatai.

3 lentelė

3 lentelė

Energiją sugeriančios A medžiagos charakteristikos
   (3)

Energiją sugeriančios A medžiagos charakteristikos

3

| (Jei nenurodyta kitaip, taikomas ASTM D 735 metodas) |
| --- |
| Medžiagos kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę: | 95 ± 2, 20 ± 5 °C temperatūroje |
| Trūkstamasis atsparumas: | Ro ≥ 350 kg/cm2 |
| Mažiausias pailgėjimas: | Ao ≥ 400 % |
| Modulis | pailgėjus 100 %: | ≥ 110 kg/cm2 |
| pailgėjus 300 %: | ≥ 240 kg/cm2 |
| Trapumas žemoje temperatūroje (ASTM D 736 metodas): 5 valandos – 55 °C temperatūroje |
| Nustatytasis gniuždymas (B metodas): 22 valandos 70 °C temperatūroje ≤ 45 % |
| Tankis 25 °C temperatūroje: | 1,05–1,10 |
| Sendinimas ore (ASTM D 573 metodas): |
| 70 valandų 100 °C temperatūroje | kietumas pagal Šorą: didžiausias kitimas ± 3 |
| | trūkstamasis stiprumas: sumažėja < 10 % Ro vertės |
| | pailgėjimas: sumažėja < 10 % Ao vertės |
| | svoris: sumažėja < 1 % |
| Panardinimas į alyvą (ASTM metodas, alyva Nr. 1): |
| 70 valandų 100 °C temperatūroje | kietumas pagal Šorą: didžiausias kitimas ± 4 |
| | trūkstamasis stiprumas: sumažėja < 15 % Ro vertės |
| | pailgėjimas: sumažėja < 10 % Ao vertės |
| | tūris: pabrinksta < 5 % |
| Panardinimas į alyvą (ASTM metodas, alyva Nr. 3): |
| 70 valandų 100 °C temperatūroje | trūkstamasis stiprumas: sumažėja < 15 % Ro vertės |
| | pailgėjimas: sumažėja < 15 % Ao vertės |
| | tūris: pabrinksta < 20 % |
| Panardinimas į distiliuotą vandenį: |
| | trūkstamasis stiprumas: sumažėja < 35 % Ro vertės |
| 1 savaitė 70 °C temperatūroje: | |
| | pailgėjimas: padidėja < 20 % Ao vertės |

(Jei nenurodyta kitaip, taikomas ASTM D 735 metodas)

Medžiagos kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę:

95 ± 2, 20 ± 5 °C temperatūroje

Trūkstamasis atsparumas:

Ro ≥ 350 kg/cm2

o

2

Mažiausias pailgėjimas:

Ao ≥ 400 %

o

Modulis

pailgėjus 100 %:

≥ 110 kg/cm2

2

pailgėjus 300 %:

≥ 240 kg/cm2

2

Trapumas žemoje temperatūroje (ASTM D 736 metodas): 5 valandos – 55 °C temperatūroje

Nustatytasis gniuždymas (B metodas): 22 valandos 70 °C temperatūroje ≤ 45 %

Tankis 25 °C temperatūroje:

1,05–1,10

Sendinimas ore (ASTM D 573 metodas):

70 valandų 100 °C temperatūroje

kietumas pagal Šorą: didžiausias kitimas ± 3

trūkstamasis stiprumas: sumažėja < 10 % Ro vertės

o

pailgėjimas: sumažėja < 10 % Ao vertės

o

svoris: sumažėja < 1 %

Panardinimas į alyvą (ASTM metodas, alyva Nr. 1):

70 valandų 100 °C temperatūroje

kietumas pagal Šorą: didžiausias kitimas ± 4

trūkstamasis stiprumas: sumažėja < 15 % Ro vertės

o

pailgėjimas: sumažėja < 10 % Ao vertės

o

tūris: pabrinksta < 5 %

Panardinimas į alyvą (ASTM metodas, alyva Nr. 3):

70 valandų 100 °C temperatūroje

trūkstamasis stiprumas: sumažėja < 15 % Ro vertės

o

pailgėjimas: sumažėja < 15 % Ao vertės

o

tūris: pabrinksta < 20 %

Panardinimas į distiliuotą vandenį:

trūkstamasis stiprumas: sumažėja < 35 % Ro vertės

o

1 savaitė 70 °C temperatūroje:

pailgėjimas: padidėja < 20 % Ao vertės

o

4 lentelė

4 lentelė

Energiją sugeriančios B medžiagos charakteristikos

Energiją sugeriančios B medžiagos charakteristikos

| (Jei nenurodyta kitaip, taikomas ASTM 2000 (1980 m.) metodas) |
| --- |
| Medžiagos kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę: | 88 ± 2, 20 ± 5 °C temperatūroje |
| Trūkstamasis stiprumas: | Ro ≥ 300 kg/cm2 |
| Mažiausias pailgėjimas: | Ao ≥ 400 % |
| Modulis | pailgėjus 100 %: | ≥ 70 kg/cm2 |
| pailgėjus 300 %: | ≥ 130 kg/cm2 |
| Trapumas žemoje temperatūroje (ASTM D 736 metodas): 5 valandos – 55 °C temperatūroje |
| Nustatytasis gniuždymas (B metodas): 22 valandos 70 °C temperatūroje ≤ 45 % |
| Tankis 25 °C temperatūroje: | 1,08–1,12 |
| Sendinimas ore (ASTM D 573 (1981 m.) metodas): |
| 70 valandų 100 °C temperatūroje | kietumas pagal Šorą: didžiausias kitimas ± 3 |
| | trūkstamasis stiprumas: sumažėja < 10 % Ro vertės |
| | pailgėjimas: sumažėja < 10 % Ao vertės |
| | svoris: sumažėja < 1 % |
| Panardinimas į alyvą (ASTM metodas D 471 (1979 m.), alyva Nr. 1): |
| 70 valandų 100 °C temperatūroje | kietumas pagal Šorą: didžiausias kitimas ± 4 |
| | trūkstamasis stiprumas: sumažėja < 15 % Ro vertės |
| | pailgėjimas: sumažėja < 10 % Ao vertės |
| | tūris: pabrinksta < 5 % |
| Panardinimas į alyvą (ASTM metodas D 471 (1979 m.), alyva Nr. 3): |
| 70 valandų 100 °C temperatūroje | trūkstamasis stiprumas: sumažėja < 15 % Ro vertės |
| | pailgėjimas: sumažėja < 15 % Ao vertės |
| | tūris: pabrinksta < 20 % |
| Panardinimas į distiliuotą vandenį: |
| | trūkstamasis stiprumas: sumažėja < 35 % Ro vertės |
| 1 savaitė 70 °C temperatūroje: | |
| | pailgėjimas: padidėja < 20 % Ao vertės |

(Jei nenurodyta kitaip, taikomas ASTM 2000 (1980 m.) metodas)

Medžiagos kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę:

88 ± 2, 20 ± 5 °C temperatūroje

Trūkstamasis stiprumas:

Ro ≥ 300 kg/cm2

o

2

Mažiausias pailgėjimas:

Ao ≥ 400 %

o

Modulis

pailgėjus 100 %:

≥ 70 kg/cm2

2

pailgėjus 300 %:

≥ 130 kg/cm2

2

Trapumas žemoje temperatūroje (ASTM D 736 metodas): 5 valandos – 55 °C temperatūroje

Nustatytasis gniuždymas (B metodas): 22 valandos 70 °C temperatūroje ≤ 45 %

Tankis 25 °C temperatūroje:

1,08–1,12

Sendinimas ore (ASTM D 573 (1981 m.) metodas):

70 valandų 100 °C temperatūroje

kietumas pagal Šorą: didžiausias kitimas ± 3

trūkstamasis stiprumas: sumažėja < 10 % Ro vertės

o

pailgėjimas: sumažėja < 10 % Ao vertės

o

svoris: sumažėja < 1 %

Panardinimas į alyvą (ASTM metodas D 471 (1979 m.), alyva Nr. 1):

70 valandų 100 °C temperatūroje

kietumas pagal Šorą: didžiausias kitimas ± 4

trūkstamasis stiprumas: sumažėja < 15 % Ro vertės

o

pailgėjimas: sumažėja < 10 % Ao vertės

o

tūris: pabrinksta < 5 %

Panardinimas į alyvą (ASTM metodas D 471 (1979 m.), alyva Nr. 3):

70 valandų 100 °C temperatūroje

trūkstamasis stiprumas: sumažėja < 15 % Ro vertės

o

pailgėjimas: sumažėja < 15 % Ao vertės

o

tūris: pabrinksta < 20 %

Panardinimas į distiliuotą vandenį:

trūkstamasis stiprumas: sumažėja < 35 % Ro vertės

o

1 savaitė 70 °C temperatūroje:

pailgėjimas: padidėja < 20 % Ao vertės

o

---

(1)  Informacijos apie šiam procesui naudotas medžiagas galima gauti iš TNO (Kelių transporto priemonių tyrimo institutas), Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Nyderlandai.

1

(2)  X matmuo turi būti 210 mm, reguliavimo intervalas – ± 70 mm.

2

(3)  Atitinkamus ASTM standartus galima gauti šiuo adresu: ASTM, 1916 Race Street, Philadelphia, USA PA 19 103.

3

1 priedėlis

1 pav.

Sėdynės ir sėdynės pagalvėlių matmenys

Image 27

Keturkampis putplasčio blokas, A-A skerspjūvis Matmenys 800 × 575 × 135

2 pav.

2 pav.

Aliumininės apatinės plokštės matmenys

Aliumininės apatinės plokštės matmenys

Image 28

Aliuminio plokštė prieš sulenkimą

Aliuminio plokštės storis – 2 ± 1 mm

Lenkimo kampas 15° ± 1°

Lenkti pagal punktyrinę liniją

3 pav.

3 pav.

Dangos medžiagos matmenys

Dangos medžiagos matmenys

Image 29

sėdynės putplastis

Linijos brėžiamos ant medžiagos

4 pav.

4 pav.

Trimatis sėdynės vaizdas

Trimatis sėdynės vaizdas

Image 30

2 priedėlis

STABDYMO ĮTAISAS

PRIEKINIO SUSIDŪRIMO PAVIRŠIAUS MATMENYS (MM)

1 pav.

Image 31

paviršiaus apdaila

min. 790

A medžiaga

535 ± 2

Plieninis vamzdis ant vežimėlio

Tarpas, nustatytas pagal išorinį poliuretano vamzdžio skersmenį (kad būtų lengva įstumti)

3,2

velenas

Išsamesnė inf. 1b pav.

B medžiaga

Išsamesnė inf. 1a pav.

Ø 80 ± 0,5

Elipsės formos mygtukas

Poliuretano vamzdis

250 ± 1

1a pav.

1a pav.

A medžiaga

A medžiaga

Image 32

1b pav.

1b pav.

B medžiaga

B medžiaga

Image 33

2 pav.

2 pav.

Stabdymo įtaiso elipsės formos mygtukas

Stabdymo įtaiso elipsės formos mygtukas

Image 34

3 pav.

3 pav.

Stabdymo įtaiso elipsės formos mygtukas

Stabdymo įtaiso elipsės formos mygtukas

Image 35

4 pav.

4 pav.

Stabdymo įtaisas (sumontuotas)

Stabdymo įtaisas (sumontuotas)

Galinis susidūrimas

Galinis susidūrimas

Matmenys (mm)

Matmenys (mm)

Image 36

Plieninis vamzdis ant vežimėlio

Tarpas, nustatytas pagal išorinį poliuretano vamzdžio skersmenį (kad būtų lengva įstumti)

Išsamesnė inf. 2 ir 3 pav.

velenas

min. 600

Išsamesnė inf. žr. 5 pav.

Ø 59 ± 0,5

Ø 80 ± 0,5

Elipsės formos mygtukas

Poliuretano vamzdis

5 pav.

5 pav.

Stabdymo įtaisas

Stabdymo įtaisas

Poliuretano vamzdis

Poliuretano vamzdis

Galinis susidūrimas

Galinis susidūrimas

Matmenys (mm)

Matmenys (mm)

Image 37

A medžiaga

3 priedėlis

TVIRTINIMO ĮTAISŲ IŠDĖSTYMAS BANDYMŲ VEŽIMĖLYJE IR TŲ ĮTAISŲ NAUDOJIMAS

1.   Tvirtinimo įtaisai turi būti išdėstyti taip, kaip parodyta toliau pateiktame brėžinyje.

Standartinė plokštelė prie A ir B arba B0 tvirtinimo taškų tvirtinama varžtais skersine horizontalia kryptimi nuožulniuoju paviršiumi į vidų taip, kad laisvai sukiotųsi apie savo ašį.

2.   Universaliosios ir ribotosios kategorijų vaiko apsaugos priemonėms turi būti naudojamos šios tvirtinimo vietos:

| 2.1. | vaiko apsaugos priemonėms, kurioms naudojami juosmens diržai, – A ir B taškai; |
| --- | --- |

2.1.

vaiko apsaugos priemonėms, kurioms naudojami juosmens diržai, – A ir B taškai;

| 2.2. | vaiko apsaugos priemonėms, kurioms naudojami juosmens ir įstriži diržai, – A, B0 ir C taškai; |
| --- | --- |

2.2.

vaiko apsaugos priemonėms, kurioms naudojami juosmens ir įstriži diržai, – A, B0 ir C taškai;

| 2.3. | vaiko apsaugos priemonėms, kurioms naudojamas ISOFIX priedas, – galiniai H1 ir H2 taškai. |
| --- | --- |

2.3.

vaiko apsaugos priemonėms, kurioms naudojamas ISOFIX priedas, – galiniai H1 ir H2 taškai.

3.   A, B ir (arba) (galiniai) H1, H2 ir D tvirtinimo taškai naudojami tik pusiau universalios kategorijos vaiko apsaugos priemonėms, turinčioms tik vieną papildomą viršutinį tvirtinimo įtaisą.

4.   A, B ir (arba) (galiniai) H1, H2, E ir F tvirtinimo taškai naudojami tik pusiau universalios kategorijos vaiko apsaugos priemonėms, turinčioms tik vieną papildomą viršutinį tvirtinimo įtaisą.

5.   R1, R2, R3, R4 ir R5 tvirtinimo taškai yra papildomi taškai, skirti atgalinės krypties pusiau universalios kategorijos vaiko apsaugos sistemoms, turinčioms vieną arba daugiau papildomų tvirtinimo įtaisų (žr. šios taisyklės 8.1.3.5.3 punktą).

6.   Išskyrus C tašką (statramsčio kilpos padėtis), tvirtinimo įtaisų išdėstymą atitinkantys taškai rodo, kur diržo galai turi būti prijungti prie vežimėlio arba prie apkrovos matuoklio, atsižvelgiant į aplinkybes. Konstrukcija, prie kurios pritaisomi tvirtinimo įtaisai, turi būti standi. Viršutiniai tvirtinimo įtaisai, išilgai veikiami 980 N apkrovos, neturi ta kryptimi pasislinkti daugiau kaip 0,2 mm. Vežimėlis turi būti sukonstruotas taip, kad dalyse, kuriose įtaisyti tvirtinimo įtaisai, per bandymą nebūtų liekamosios deformacijos.

7.   0 grupės nešiojamiesiems lopšiams gali būti naudojami pakaitiniai A1 ir (arba) B1 taškai, kaip nustatyta apsaugos sistemų gamintojo. A1 ir B1 taškai yra 350 mm atstumu nuo R1, kurį kerta skersinė linija.

8.   Bandant universaliosios ir ribotosios kategorijų vaiko apsaugos priemones, prie bandomosios sėdynės turi būti pritaisytas standartinis įtraukiamasis diržas, kaip nustatyta 13 priede. Tarp įtraukiklio ir standartinio saugos diržo A1 tvirtinimo plokštelės naudojama austinė juosta prieš kiekvieną dinaminį bandymą atnaujinama.

9.   Bandant vaiko apsaugos priemones su viršutiniu diržu, naudojama G1 arba G2 tvirtinimo vieta.

10.   Vaiko apsaugos priemonėms, kurioms naudojama atrama, techninė tarnyba pagal 2, 3, 4 arba 5 punktą parenka tvirtinimo vietas, naudotinas su atramine kojele, kuri sureguliuojama pagal šios taisyklės 7.1.4.1.9 punktą.

1 pav.

Image 38

Atstumai D1 ir D2:

transporto priemonėse su bagažo lentyna (F1 D1 E1) D1 = 325 mm

transporto priemonėse su atlošiamosiomis galinėmis sėdynėmis (universalaus tipo kėbulas) (F2 D2 E2) D2 = 1 025 mm

Matmenų, atsižvelgiant į Cr, leidžiamasis nuokrypis – ± 2 mm, išskyrus atstumą nuo grindų iki Cr – ± 10 mm

Atstumas C – Re = 550 mm Kampas ANG = daugiausia 30°

2 pav.

2 pav.

Grindų plotas yra subrūkšniuotas

Grindų plotas yra subrūkšniuotas

Image 39

Atstumas C – Re = 550 mm

Kampas ANG = daugiausia 30°

3 pav.

3 pav.

Image 40

VAS centrinė linija

Tvirtinimo taškai H1 ir H2 – 6 ± 0,1 mm

Tvirtinimo taškas H2

Tvirtinimo taškas H1

Tolimiausias tvirtinimo taškas H1, H2

Artimiausias tvirtinimo taškas H1, H2

---

7 PRIEDAS

VEŽIMĖLIO LĖTĖJIMO AR GREITĖJIMO KREIVĖ KAIP LAIKO FUNKCIJA

Visais atvejais kalibravimo ir matavimo procedūros turi atitikti apibrėžtąsias tarptautiniame standarte ISO 6487:2002; matavimo įranga turi atitikti duomenų perdavimo kanalo specifikacijas (dažnių klasė (CFC) 60).

1 priedėlis

VEŽIMĖLIO LĖTĖJIMO AR GREITĖJIMO KREIVĖ KAIP LAIKO FUNKCIJA

Priekinis susidūrimas

Įvairių kreivių apibrėžtis

| Laikas (ms) | Greitėjimas (g)
  Žemoji dalis | Greitėjimas (g)
  Aukštoji dalis |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 10 |
| 20 | 0 | — |
| 50 | 20 | 28 |
| 65 | 20 | — |
| 80 | — | 28 |
| 100 | 0 | — |
| 120 | — | 0 |

Laikas (ms)

Greitėjimas (g)

Žemoji dalis

Greitėjimas (g)

Aukštoji dalis

0

—

10

20

0

—

50

20

28

65

20

—

80

—

28

100

0

—

120

—

0

Taisyklė Nr. 44. Priekinis susidūrimas

Greitėjimas / lėtėjimas (g)

Laikas (ms)

110

105

115

100

95

120

5

90

85

80

75

70

65

60

55

50

45

40

35

30

25

20

15

10

0

15,0

25,0

20,0

30,0

10,0

0,0

5,0

Žem.

Aukšt.

Papildomas segmentas (žr. šios taisyklės 8.1.3.1.1.3.2 punktą) taikomas tik pagreičio poslinkiui.

2 priedėlis

VEŽIMĖLIO LĖTĖJIMO AR GREITĖJIMO KREIVĖ KAIP LAIKO FUNKCIJA

Galinis susidūrimas

Įvairių kreivių apibrėžtis

| Laikas (ms) | Greitėjimas (g)
  Žemoji dalis | Greitėjimas (g)
  Aukštoji dalis |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 21 |
| 10 | 0 | |
| 10 | 7 | — |
| 20 | 14 | — |
| 37 | 14 | — |
| 52 | 7 | — |
| 52 | 0 | |
| 70 | — | 21 |
| 70 | — | 0 |

Laikas (ms)

Greitėjimas (g)

Žemoji dalis

Greitėjimas (g)

Aukštoji dalis

0

—

21

10

0

10

7

—

20

14

—

37

14

—

52

7

—

52

0

70

—

21

70

—

0

Taisyklė Nr. 44. Galinis susidūrimas

Žem.

Aukšt.

Greitėjimas / lėtėjimas (g)

7,0

14,0

21,0

35

40

45

50

55

60

65

70

0

5

10

15

20

25

30

Laikas (ms)

0,0

28,0

Papildomas segmentas (žr. šios taisyklės 8.1.3.1.1.3.2 punktą) taikomas tik pagreičio poslinkiui.

---

8 PRIEDAS

MANEKENŲ APRAŠYMAS

1.   BENDROJI INFORMACIJA

1.1.   Šioje taisyklėje nurodyti manekenai yra aprašyti šio priedo 1–3 priedėliuose ir iliustruojami techniniais brėžiniais, pateiktais TNO (Kelių transporto priemonių tyrimo institutas), Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Nyderlandai.

1.2.   Gali būti naudojami kiti manekenai, jeigu:

| 1.2.1. | tipo patvirtinimo institucijai galima įrodyti jų lygiavertiškumą ir |
| --- | --- |

1.2.1.

tipo patvirtinimo institucijai galima įrodyti jų lygiavertiškumą ir

| 1.2.2. | jų naudojimas užregistruotas bandymo ataskaitoje ir pranešimo formoje, kuri aprašyta šios taisyklės 1 priede. |
| --- | --- |

1.2.2.

jų naudojimas užregistruotas bandymo ataskaitoje ir pranešimo formoje, kuri aprašyta šios taisyklės 1 priede.

1 priedėlis

9 MĖNESIŲ KŪDIKĮ IR 3, 6 BEI 10 METŲ VAIKUS ATITINKANČIŲ MANEKENŲ APRAŠYMAS

1.   BENDROJI INFORMACIJA

Toliau aprašytų manekenų matmenys ir masė pagrįsti 50 procentilių 9 mėnesių kūdikių ir 3, 6 bei 10 metų vaikų antropometrijos duomenimis.

1.2.   Manekenai pagaminti iš metalo ir poliesterio griaučių su lietomis sudedamosiomis dalimis iš poliuretano.

1.3.   Išsamus manekeno vaizdas pateiktas 9 paveiksle.

2.   KONSTRUKCIJA

2.1.   Galva

2.1.1.   Galva pagaminta iš poliuretano ir sutvirtinta metalo juostomis. Galvoje, ant sunkio centre esančio poliamido bloko, galima įtaisyti matavimo įrangą.

2.2.   Slanksteliai

2.2.1.   Kaklo slanksteliai

2.2.1.1.   Kaklas padarytas iš penkių poliuretano žiedų su šerdimi iš sudedamųjų dalių iš poliamido. Kaklo pirmo slankstelio ir ašies sąranka pagaminta iš poliamido.

2.2.2.   Juosmens slanksteliai

2.2.2.1.   Penki juosmens slanksteliai pagaminti iš poliamido.

2.3.   Krūtinė

2.3.1.   Krūtinės griaučiai pagaminti iš vamzdinio plieninio rėmo, prie kurio montuojamos rankų jungtys. Stubure yra plieninis kabelis su keturiomis sriegtosiomis angomis.

2.3.2.   Griaučiai padengti poliuretanu. Krūtinės ertmėje gali būti įtaisyta matavimo įranga.

2.4.   Galūnės

2.4.1.   Rankos ir kojos taip pat pagamintos iš poliuretano, sustiprintos keturbriauniais vamzdžiais, juostomis ir plokštelėmis. Keliuose ir alkūnėse yra įtaisytos reguliuojamos lankstinės jungtys. Žaste ir šlaunyje yra įtaisytos reguliuojamos šarnyrinės ir lankstinės jungtys.

2.5.   Dubuo

2.5.1.   Dubuo pagamintas iš stiklo pluoštu sustiprinto poliesterio, taip pat padengto poliuretanu.

2.5.2.   Jautrumo pilvo apkrovai požiūriu yra svarbi viršutinės dubens pusės forma, kuo labiau imituojanti vaiko dubens formą.

2.5.3.   Klubų jungtys yra tiesiogiai po dubeniu.

2.6.   Manekeno montavimas

2.6.1.   Kaklo, krūtinės ir dubens sąranka

2.6.1.1.   Juosmens slanksteliai ir dubuo įsriegiami į plieninį kabelį, o jų įtempimas reguliuojamas veržle. Kaklo slanksteliai montuojami ir reguliuojami tokiu pačiu būdu. Kadangi plieninis kabelis gali sunkiai judėti krūtinės srityje, gali būti neįmanoma sureguliuoti juosmens slankstelių įtempimo nuo kaklo pusės arba atvirkščiai.

2.6.2.   Galvos ir kaklo sąranka

2.6.2.1.   Galva gali būti pritaisyta ir sureguliuota varžtu ir veržle, kuriais suveržiama kaklo pirmojo ir antrojo slankstelių sąranką.

2.6.3.   Liemens ir galūnių sąranka

2.6.3.1.   Rankos ir kojos gali būti pritaisytos prie juosmens ir reguliuojamos šarnyrinėmis bei movinėmis jungtimis.

2.6.3.2.   Rankų jungtys prijungiamos prie liemens; kojų jungtys prijungiamos prie kojų.

3.   PAGRINDINĖS CHARAKTERISTIKOS

3.1.   Masė

1 lentelė

| Kūno dalis | Masė kilogramais pagal amžiaus grupę |
| --- | --- |
| 9 mėnesiai | 3 metai | 6 metai | 10 metų |
| Galva ir kaklas | 2,20 ± 0,10 | 2,70 ± 0,10 | 3,45 ± 0,10 | 3,60 ± 0,10 |
| Liemuo | 3,40 ± 0,10 | 5,80 ± 0,15 | 8,45 ± 0,20 | 12,30 ± 0,30 |
| Žastas (2×) | 0,70 ± 0,05 | 1,10 ± 0,05 | 1,85 ± 0,10 | 2,00 ± 0,10 |
| Dilbis (2×) | 0,45 ± 0,05 | 0,70 ± 0,05 | 1,15 ± 0,05 | 1,60 ± 0,10 |
| Šlaunis (2×) | 1,40 ± 0,05 | 3,00 ± 0,10 | 4,10 ± 0,15 | 7,50 ± 0,15 |
| Blauzda (2×) | 0,85 ± 0,05 | 1,70 ± 0,10 | 3,00 ± 0,10 | 5,00 ± 0,15 |
| Iš viso | 9,00 ± 0,20 | 15,00 ± 0,30 | 22,00 ± 0,50 | 32,00 ± 0,70 |

Kūno dalis

Masė kilogramais pagal amžiaus grupę

9 mėnesiai

3 metai

6 metai

10 metų

Galva ir kaklas

2,20 ± 0,10

2,70 ± 0,10

3,45 ± 0,10

3,60 ± 0,10

Liemuo

3,40 ± 0,10

5,80 ± 0,15

8,45 ± 0,20

12,30 ± 0,30

Žastas (2×)

0,70 ± 0,05

1,10 ± 0,05

1,85 ± 0,10

2,00 ± 0,10

Dilbis (2×)

0,45 ± 0,05

0,70 ± 0,05

1,15 ± 0,05

1,60 ± 0,10

Šlaunis (2×)

1,40 ± 0,05

3,00 ± 0,10

4,10 ± 0,15

7,50 ± 0,15

Blauzda (2×)

0,85 ± 0,05

1,70 ± 0,10

3,00 ± 0,10

5,00 ± 0,15

Iš viso

9,00 ± 0,20

15,00 ± 0,30

22,00 ± 0,50

32,00 ± 0,70

3.2.   Pagrindiniai matmenys

3.2.1.   Pagrindiniai matmenys, remiantis šio priedo 1 paveikslu, pateikti 2 lentelėje.

1 pav.

Pagrindiniai manekeno matmenys

Image 43

2 lentelė

| Nr. | Matmenys | Matmenys milimetrais pagal amžiaus grupę |
| --- | --- | --- |
| 9 mėnesiai | 3 metai | 6 metai | 10 metų |
| 1 | Atstumas nuo galinės sėdynės dalies iki kelio priekio | 195 | 334 | 378 | 456 |
| 2 | Atstumas nuo galinės sėdynės dalies iki pakinklių sėdint | 145 | 262 | 312 | 376 |
| 3 | Sėdynės svorio centras | 180 | 190 | 190 | 200 |
| 4 | Krūtinės apimtis | 440 | 510 | 580 | 660 |
| 5 | Krūtinės storis | 102 | 125 | 135 | 142 |
| 6 | Atstumas tarp menčių | 170 | 215 | 250 | 295 |
| 7 | Galvos plotis | 125 | 137 | 141 | 141 |
| 8 | Galvos ilgis | 166 | 174 | 175 | 181 |
| 9 | Klubų apimtis sėdint | 510 | 590 | 668 | 780 |
| 10 | Klubų apimtis stovint (neparodyta) | 470 | 550 | 628 | 740 |
| 11 | Klubų storis sėdint | 125 | 147 | 168 | 180 |
| 12 | Klubų plotis sėdint | 166 | 206 | 229 | 255 |
| 13 | Kaklo plotis | 60 | 71 | 79 | 89 |
| 14 | Sėdynė iki alkūnės | 135 | 153 | 155 | 186 |
| 15 | Pečių plotis | 216 | 249 | 295 | 345 |
| 16 | Akių aukštis sėdint | 350 | 460 | 536 | 625 |
| 17 | Aukštis sėdint | 450 | 560 | 636 | 725 |
| 18 | Pečių aukštis sėdint | 280 | 335 | 403 | 483 |
| 19 | Atstumas nuo padų iki pakinklių sėdint | 125 | 205 | 283 | 355 |
| 20 | Ūgis (neparodyta) | 708 | 980 | 1 166 | 1 376 |
| 21 | Šlaunų aukštis sėdint | 70 | 85 | 95 | 106 |

Nr.

Matmenys

Matmenys milimetrais pagal amžiaus grupę

9 mėnesiai

3 metai

6 metai

10 metų

1

Atstumas nuo galinės sėdynės dalies iki kelio priekio

195

334

378

456

2

Atstumas nuo galinės sėdynės dalies iki pakinklių sėdint

145

262

312

376

3

Sėdynės svorio centras

180

190

190

200

4

Krūtinės apimtis

440

510

580

660

5

Krūtinės storis

102

125

135

142

6

Atstumas tarp menčių

170

215

250

295

7

Galvos plotis

125

137

141

141

8

Galvos ilgis

166

174

175

181

9

Klubų apimtis sėdint

510

590

668

780

10

Klubų apimtis stovint (neparodyta)

470

550

628

740

11

Klubų storis sėdint

125

147

168

180

12

Klubų plotis sėdint

166

206

229

255

13

Kaklo plotis

60

71

79

89

14

Sėdynė iki alkūnės

135

153

155

186

15

Pečių plotis

216

249

295

345

16

Akių aukštis sėdint

350

460

536

625

17

Aukštis sėdint

450

560

636

725

18

Pečių aukštis sėdint

280

335

403

483

19

Atstumas nuo padų iki pakinklių sėdint

125

205

283

355

20

Ūgis (neparodyta)

708

980

1 166

1 376

21

Šlaunų aukštis sėdint

70

85

95

106

4.   JUNGČIŲ REGULIAVIMAS

4.1.   Bendroji informacija

4.1.1.   Tam, kad naudojant manekenus būtų gaunami atkuriami rezultatai, svarbu apibrėžti ir sureguliuoti trintį įvairiose jungtyse, kaklo ir juosmens kabelių įtempimą ir pilvo įdėklo standumą.

4.2.   Kaklo kabelio reguliavimas

4.2.1.   Liemuo guldomas nugara ant horizontalios plokštumos.

4.2.2.   Pritaisoma kaklo sąranka be galvos.

4.2.3.   Priveržiama kaklo pirmojo ir antrojo slankstelių sąrankos įtempiklio veržlė.

4.2.4.   Į kaklo pirmojo ir antrojo slankstelių sąranką įkišamas tinkamas strypas arba varžtas.

4.2.5.   Kai kaklo pirmojo ir antrojo slankstelių sąrankos strypą ar varžtą veikia žemyn nukreipta 50 N apkrova, įtempiklio veržlė atlaisvinama tiek, kad kaklo pirmojo ir antrojo slankstelių sąranka būtų nuleista 10 ± 1 mm (žr. 2 pav.).

2 pav.

4.3.   Kaklo pirmojo ir antrojo slankstelių jungtis

4.3.1.   Liemuo guldomas nugara ant horizontalios plokštumos.

4.3.2.   Pritaisoma visa kaklo ir galvos sąranka.

4.3.3.   Galvai esant horizontalioje padėtyje, priveržiamas galvos ir kaklo pirmojo ir antrojo slankstelių sąrankos varžtas bei reguliavimo veržlė.

4.3.4.   Reguliavimo veržlė atlaisvinama tiek, kad galva pradėtų judėti (žr. 3 pav.).

3 pav.

4.4.   Klubų jungtis

4.4.1.   Dubuo guldomas priekiu ant horizontalios plokštumos.

4.4.2.   Pritaisoma šlaunis be blauzdos.

4.4.3.   Priveržiama reguliavimo veržlė, šlauniai esant horizontalioje padėtyje.

4.4.4.   Reguliavimo veržlė atlaisvinama tiek, kad šlaunis pradėtų judėti.

4.4.5.   Klubo jungtis pradiniuose etapuose turėtų būti dažnai tikrinama dėl lankstymosi problemų (žr. 4 pav.).

4 pav.

4.5.   Kelio jungtis

4.5.1.   Šlaunis pakreipiama horizontaliai.

4.5.2.   Pritaisoma blauzda.

4.5.3.   Priveržiama kelio jungties reguliavimo veržlė, blauzdai esant horizontalioje padėtyje.

4.5.4.   Reguliavimo veržlė atlaisvinama tiek, kad blauzda pradėtų judėti (žr. 5 pav.).

5 pav.

4.6.   Pečių jungtis

4.6.1.   Liemuo pastatomas stačiai.

4.6.2.   Pritaisomas žastas be dilbio.

4.6.3.   Priveržiamos pečių reguliavimo veržlės, žastui esant horizontalioje padėtyje.

4.6.4.   Reguliavimo veržlės atlaisvinamos tiek, kad žastas pradėtų judėti (žr. 6 pav.).

4.6.5.   Pečių jungtys pradiniuose etapuose turėtų būti dažnai tikrinamos dėl lankstymosi problemų.

6 pav.

4.7.   Alkūnės jungtis

4.7.1.   Žastas pakreipiamas vertikaliai.

4.7.2.   Pritaisomas dilbis.

4.7.3.   Priveržiama alkūnės reguliavimo veržlė, dilbiui esant horizontalioje padėtyje.

4.7.4.   Reguliavimo veržlė atlaisvinama tiek, kad dilbis pradėtų judėti (žr. 7 pav.).

7 pav.

4.8.   Juosmens kabelis

4.8.1.   Sumontuojama viršutinė liemens dalis, juosmens slanksteliai, apatinė liemens dalis, pilvo įdėklas, kabelis ir spyruoklė.

4.8.2.   Kabelio reguliavimo apatinėje liemens dalyje veržlė priveržiama tiek, kad spyruoklė būtų suspausta iki 2/3 savo ilgio, kai ji yra neapkrautą (žr. 8 pav.).

8 pav.

4.9.   Pilvo įdėklo kalibravimas

4.9.1.   Bendroji informacija

4.9.1.1.   Bandymas atliekamas naudojant tinkamą įtempimo mašiną.

4.9.2.   Pilvo įdėklas padedamas ant standaus bloko, kurio ilgis ir plotis tokie pat, kaip stuburo juosmeninės dalies. Šios sąrankos storis tūri būti bent du kartus didesnis už stuburo juosmeninės dalies storį (žr. 9 pav.).

4.9.3.   Turi būti taikoma pradinė 20 N apkrova.

4.9.4.   Turi būti taikoma pastovi 50 N apkrova.

4.9.5.   Pilvo įdėklo deformacija po dviejų minučių:

| | 9 mėnesių kūdikio manekeno – 11,5 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

9 mėnesių kūdikio manekeno – 11,5 ± 2,0 mm

| | 3 metų vaiko manekeno – 11,5 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

3 metų vaiko manekeno – 11,5 ± 2,0 mm

| | 6 metų vaiko manekeno – 13,0 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

6 metų vaiko manekeno – 13,0 ± 2,0 mm

| | 10 metų vaiko manekeno – 13,0 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

10 metų vaiko manekeno – 13,0 ± 2,0 mm

9 pav.

5.   PRIETAISAI

5.1.   Bendroji informacija

5.1.1.   Kalibravimo ir matavimo procedūros turi būti pagrįstos tarptautiniu standartu ISO 6487 (1980).

5.2.   Akcelerometro montavimas krūtinėje

Akcelerometras turi būti sumontuotas apsaugotoje krūtinės ertmėje.

5.3.   Pilvo pažeidimo nustatymas

5.3.1.   Dangos bandinys lipniąja juosta priekyje turi būti vertikaliai sujungtas su juosmens slanksteliais.

5.3.2.   Dangos deformacija nebūtinai reiškia, kad pilvas buvo pažeistas.

5.3.3.   Dangos bandiniai turi būti tokio paties ilgio ir pločio kaip stuburo juosmeninės dalies stulpelis; pavyzdžių storis – 25 ± 2 mm.

5.3.4.   Gali būti naudojama tik su manekenais pateikta danga.

5.3.5.   Atliekant bandymą, dangos temperatūra turi būti 30 ± 5 °C.

2 priedėlis

NAUJAGIMIO MANEKENO APRAŠYMAS

Manekenas, kaip atskira sąranka, yra sudarytas iš galvos, liemens, rankų ir kojų. Liemuo, rankos ir kojos yra vientisas „Sorbothane“ liejinys, padengtas PVC plėvele, su plieniniu spyruokliniu stuburu. Galva yra poliuretano putplasčio liejinys, padengtas PVC plėvele ir visam laikui pritvirtintas prie liemens. Manekenas apvilktas prigludusiu medvilnės (poliesterio) kostiumu.

Manekeno matmenys ir masė pagrįsti 50 procentilių naujagimio matmenimis; jie pateikti 1 ir 2 lentelėse bei 1 paveiksle.

1 lentelė

Pagrindiniai naujagimio manekeno matmenys

| Matmuo | mm | Matmuo | mm |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Viršutinė pasturgalio dalis | 345 | E | Pečių plotis | 150 |
| B | Apatinė pasturgalio dalis (su tiesia koja) | 250 | F | Krūtinės plotis | 105 |
| G | Krūtinės storis | 100 |
| C | Galvos plotis | 105 | H | Klubų plotis | 105 |
| D | Galvos storis | 125 | I | Svorio centras – pakaušis | 235 |

Matmuo

mm

Matmuo

mm

A

Viršutinė pasturgalio dalis

345

E

Pečių plotis

150

B

Apatinė pasturgalio dalis (su tiesia koja)

250

F

Krūtinės plotis

105

G

Krūtinės storis

100

C

Galvos plotis

105

H

Klubų plotis

105

D

Galvos storis

125

I

Svorio centras – pakaušis

235

2 lentelė

Naujagimio manekeno masės pasiskirstymas
   (*1)

| Galva ir kaklas | 0,7 kg |
| --- | --- |
| Liemuo | 1,1 kg |
| Rankos | 0,5 kg |
| Kojos | 1,1 kg |
| Bendroji masė | 3,4 kg |

Galva ir kaklas

0,7 kg

Liemuo

1,1 kg

Rankos

0,5 kg

Kojos

1,1 kg

Bendroji masė

3,4 kg

1 pav.

Naujagimio manekeno kalibravimas

1.   PEČIŲ STANDUMAS

1.1.   Manekenas paguldomas nugara ant horizontalaus paviršiaus, o liemuo iš vienos pusės paremiamas, kad nejudėtų. (2 pav.)

1.2.   150 N apkrova nukreipiama horizontaliai į 40 mm skersmens plokščią stūmoklį, į viršų ir žemyn nukreiptai manekeno ašiai statmena kryptimi. Stūmoklio ašis turėtų būti manekeno peties centre, greta ant peties esančio A taško (žr. 2 pav.). Šoninis stūmoklio nuokrypis nuo pirmojo sąlyčio su ranka taško turėtų būti 30–50 mm.

1.3.   Minėta procedūra taip atliekama su kitu petimi, atramą perstačius į kitą pusę.

2.   KOJŲ JUNGČIŲ STANDUMAS

2.1.   Manekenas paguldomas nugara ant horizontalaus paviršiaus (3 pav.), o blauzdos surišamos taip, kad susiliestų vidinės kelių dalys.

2.2.   Keliai spaudžiami vertikalia kryptimi 35 × 95 mm dydžio plokščiu stūmokliu taip, kad centrinė stūmoklio linija būtų virš aukščiausio kelių taško.

2.3.   Stūmoklį spaudžianti jėga turi būti pakankama, kad šlaunys susilenktų tiek, jog stūmoklio paviršius būtų 85 mm virš atraminės plokštumos. Ši jėga turėtų būti nuo 30 iki 70 N. Reikia užtikrinti, kad atliekant bandymą apatinės galūnės neliestų jokių paviršių.

3.   TEMPERATŪRA

Kalibravimas turėtų būti atliekamas 15–30 °C temperatūroje.

2 pav.

3 pav.

---

(*1)  Odos iš polivinilchlorido storis turėtų būti 1 + 0,5 mm - 0

Savitasis svoris turėtų būti 0,865 ± 0,1.

3 priedėlis

18 MĖNESIŲ VAIKO MANEKENO APRAŠYMAS

1.   BENDROJI INFORMACIJA

1.1.   Manekeno matmenys ir masė pagrįsti 50 procentilių 18 mėnesių vaiko antropometrijos duomenimis.

2.   KONSTRUKCIJA

2.1.   Galva

2.1.1.   Galva sudaryta iš pusiau standžios plastikinės kaukolės, aptrauktos galvos odą imituojančia medžiaga. Kaukolėje yra ertmė, kurioje galima sumontuoti (laisvai pasirenkamą) įrangą.

2.2.   Kaklas

2.2.1.   Kaklas sudarytas iš trijų dalių:

| 2.2.2. | tvirto guminio stulpelio, |
| --- | --- |

2.2.2.

tvirto guminio stulpelio,

| 2.2.3. | reguliuojamos OC jungties guminio stulpelio viršuje; ją naudojant kaklą galima sukinėti aplink šoninę ašį ir reguliuoti trintį. |
| --- | --- |

2.2.3.

reguliuojamos OC jungties guminio stulpelio viršuje; ją naudojant kaklą galima sukinėti aplink šoninę ašį ir reguliuoti trintį.

| 2.2.4. | nereguliuojamos rutulio pavidalo jungties kaklo pagrinde. |
| --- | --- |

2.2.4.

nereguliuojamos rutulio pavidalo jungties kaklo pagrinde.

2.3.   Liemuo

2.3.1.   Liemuo sudarytas iš plastikinių griaučių, padengtų minkštuosius audinius (odą) imituojančia medžiaga. Priekinėje liemens dalyje yra ertmė, kurią, siekiant, kad krūtinės ląstos standumas atitiktų nustatytus reikalavimus, galima užpildyti putplasčiu. Galinėje liemens dalyje yra ertmė, kurioje galima montuoti įrangą.

2.4.   Pilvas

2.4.1.   Manekeno pilvas yra vientisa deformuojamoji dalis, dedama į angą tarp krūtinės ir dubens.

2.5.   Stuburo juosmeninė dalis

2.5.1.   Stuburo juosmeninė dalis sudaryta iš guminio stulpelio, sumontuoto tarp krūtinės griaučių ir dubens. Stuburo juosmeninės dalies standumas iš anksto nustatomas metaliniu kabeliu guminio stulpelio tuščiavidurėje ertmėje.

2.6.   Dubuo

2.6.1.   Dubuo yra pagamintas iš pusiau standaus plastiko, o jo forma tokia pati kaip vaiko dubens. Dubens sritis ir vieta apie sėdmenis padengiama minkštus audinius (odą) imituojančia medžiaga.

2.7.   Klubų jungtis

2.7.1.   Klubų jungtys įtaisomos apatinėje dubens dalyje. Jungtys leidžia atlikti sukimą apie šoninę ašį, taip pat sukimą apie ašį šoninei ašiai stačiu kampu, naudojant Kardano jungtį. Abiem ašims taikoma reguliuojama trintis.

2.8.   Kelio jungtis

2.8.1.   Kelio jungtis leidžia sulenkti ir ištiesti blauzdą taikant reguliuojamą trintį.

2.9.   Pečių jungtis

2.9.1.   Pečių jungtis montuojama prie krūtinės griaučių. Naudojantis įspraudomis, rankos padėtis gali atitikti vieną iš dviejų pradinių padėčių.

2.10.   Alkūnės jungtis

2.10.1.   Naudojant alkūnės jungtį galima sulenkti ir ištiesti dilbį. Naudojantis įspraudomis, dilbio padėtis gali atitikti vieną iš dviejų dvi pradinių padėčių.

2.11.   Manekeno montavimas

2.11.1.   Stuburo juosmeninėje dalyje įtaisomas stuburo kabelis.

2.11.2.   Griaučiuose tarp dubens ir stuburo krūtinės ląstos dalies įtaisoma stuburo juosmeninė dalis.

2.11.3.   Tarp krūtinės ląstos ir dubens įtaisomas pilvo įdėklas.

2.11.4.   Prie viršutinės krūtinės ląstos dalies pritvirtinamas kaklas.

2.11.5.   Ant kaklo įtaisoma galva, naudojant sąsajos plokštelę.

2.11.6.   Sumontuojamos rankos ir kojos.

3.   PAGRINDINĖS CHARAKTERISTIKOS

3.1.   Masė

1 lentelė

18 mėnesių vaiko manekeno masės pasiskirstymas

| Kūno dalis | Masė (kg) |
| --- | --- |
| Galva ir kaklas | 2,73 |
| Liemuo | 5,06 |
| Žastas | 0,27 |
| Dilbis | 0,25 |
| Šlaunis | 0,61 |
| Blauzda | 0,48 |
| Bendroji masė | 11,01 |

Kūno dalis

Masė (kg)

Galva ir kaklas

2,73

Liemuo

5,06

Žastas

0,27

Dilbis

0,25

Šlaunis

0,61

Blauzda

0,48

Bendroji masė

11,01

3.2.   Pagrindiniai matmenys

3.2.1.   Pagrindiniai matmenys, remiantis šio priedo 1 paveikslu (parodyta toliau), pateikiami 2 lentelėje.

1 pav.

Pagrindiniai 18 mėnesių vaiko manekeno matmenys

Image 55

2 lentelė

| Nr. | Matmuo | Vertė (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Atstumas nuo galinės sėdynės dalies iki kelio priekio | 239 |
| 2 | Atstumas nuo galinės sėdynės dalies iki pakinklių sėdint | 201 |
| 3 | Sėdynės svorio centras | 193 |
| 4 | Krūtinės apimtis | 474 |
| 5 | Krūtinės storis | 113 |
| 7 | Galvos plotis | 124 |
| 8 | Galvos ilgis | 160 |
| 9 | Klubų apimtis sėdint | 510 |
| 10 | Klubų apimtis stovint (neparodyta) | 471 |
| 11 | Klubų storis sėdint | 125 |
| 12 | Klubų plotis sėdint | 174 |
| 13 | Kaklo plotis | 65 |
| 14 | Sėdynė iki alkūnės | 125 |
| 15 | Pečių plotis | 224 |
| 17 | Aukštis sėdint | 495 (*1) |
| 18 | Pečių aukštis sėdint | 305 |
| 19 | Atstumas nuo padų iki pakinklių sėdint | 173 |
| 20 | Ūgis (neparodyta) | 820 (*1) |
| 21 | Šlaunų aukštis sėdint | 66 |

Nr.

Matmuo

Vertė (mm)

1

Atstumas nuo galinės sėdynės dalies iki kelio priekio

239

2

Atstumas nuo galinės sėdynės dalies iki pakinklių sėdint

201

3

Sėdynės svorio centras

193

4

Krūtinės apimtis

474

5

Krūtinės storis

113

7

Galvos plotis

124

8

Galvos ilgis

160

9

Klubų apimtis sėdint

510

10

Klubų apimtis stovint (neparodyta)

471

11

Klubų storis sėdint

125

12

Klubų plotis sėdint

174

13

Kaklo plotis

65

14

Sėdynė iki alkūnės

125

15

Pečių plotis

224

17

Aukštis sėdint

495 (*1)

18

Pečių aukštis sėdint

305

19

Atstumas nuo padų iki pakinklių sėdint

173

20

Ūgis (neparodyta)

820 (*1)

21

Šlaunų aukštis sėdint

66

4.   JUNGČIŲ REGULIAVIMAS

4.1.   Bendroji informacija

4.1.1.   Kad naudojant manekenus būtų gaunami atkuriami rezultatai, svarbu sureguliuoti trintį įvairiose jungtyse, stuburo juosmeninės dalies įtempimą ir pilvo įdėklo standumą.

Prieš imantis minėtų priemonių, patikrinama, ar visos šios dalys nesugadintos.

4.2.   Stuburo juosmeninė dalis

4.2.1.   Stuburo juosmeninė dalis sukalibruojama prieš įmontuojant ją į manekeną.

4.2.2.   Apatinė stuburo juosmeninės dalies montavimo plokštelė prie įrenginio pritvirtinama taip, kad priekinė stuburo juosmeninės dalies pusė būtų apačioje (2 pav.).

2 pav.

4.2.3.   Viršutinė montavimo plokštelė veikiama žemyn nukreipta 250 N jėga. Žemyn nukreiptas poslinkis turėtų būti užregistruotas per 1–2 sekundes po jėgos poveikio ir turi būti lygus 9–12 mm.

4.3.   Pilvas

4.3.1.   Pilvo įdėklas padedamas ant standaus bloko, kurio ilgis ir plotis toks pat kaip stuburo juosmeninės dalies. Šios sąrankos storis tūri būti bent du kartus didesnis už stuburo juosmeninės dalies storį (žr. 3 pav.).

4.3.2.   Turi būti taikoma pradinė 20 N apkrova.

4.3.3.   Turi būti taikoma pastovi 50 N apkrova.

4.3.4.   Pilvo įdėklo deformacija po dviejų minučių turi būti 12 ± 2 mm.

3 pav.

4.4.   Kaklo reguliavimas

4.4.1.   Kaklas, sudarytas iš guminio stulpelio, rutulio pavidalo jungties ir OC jungties, prie vertikalaus paviršiaus pritvirtinamas taip, kad priekinė pusė būtų nukreipta žemyn (4 pav.).

4 pav.

4.4.2.   OC jungties ašis veikiama vertikalia kryptimi nukreipta 100 N jėga. OC jungties padėtis turėtų rodyti 22 ± 2 mm dydžio poslinkį žemyn.

4.5.   OC jungtis

4.5.1.   Pritaisoma visa kaklo ir galvos sąranka.

4.5.2.   Liemuo guldomas nugara ant horizontalios plokštumos.

4.5.3.   Dinamometriniu varžliarakčiu galvos ir OC jungties varžtas bei reguliavimo veržlė priveržiami tiek, kad galva negalėtų judėti veikiama sunkio jėgos.

4.6.   Klubas

4.6.1.   Prie dubens pritaisoma šlaunis be blauzdos.

4.6.2.   Šlaunis pakreipiama horizontaliai.

4.6.3.   Šoninės ašies trintis didinama tiek, kad koja negalėtų judėti veikiama sunkio jėgos.

4.6.4.   Šlaunis pakreipiama horizontaliai šoninės ašies kryptimi.

4.6.5.   Kardano jungties trintis didinama tiek, kad šlaunis negalėtų judėti veikiama sunkio jėgos.

4.7.   Kelis

4.7.1.   Prie šlaunies pritaisoma blauzda.

4.7.2.   Šlaunis ir blauzda pakreipiamos horizontaliai; šlaunis turi būti paremta.

4.7.3.   Kelio reguliavimo veržlė priveržiama tiek, kad blauzda negalėtų judėti veikiama sunkio jėgos.

4.8.   Pečiai

4.8.1.   Dilbis ištiesiamas, o žastas įrengiamas aukščiausioje padėtyje, kurioje jis gali užsifiksuoti.

4.8.2.   Jei ranka nesilaiko šioje padėtyje, peties įspraudos turėtų būti pataisytos arba pakeistos.

4.9.   Alkūnė

4.9.1.   Žastas įrengiamas žemiausioje padėtyje, kurioje jis gali užsifiksuoti, o dilbis – viršutinėje padėtyje.

4.9.2.   Jei dilbis nesilaiko šioje padėtyje, alkūnės įspraudos turėtų būti pataisytos arba pakeistos.

5.   PRIETAISAI

5.1.   Bendroji informacija

5.1.1.   Net jei nuostatose nurodyta į 18 mėnesių vaiko manekeną įtaisyti tam tikrą kiekį daviklių, jame paprastai įtaisomi tokio paties dydžio ir svorio pakaitai.

5.1.2.   Kalibravimo ir matavimo procedūros turi būti pagrįstos tarptautiniu standartu ISO 6487:1980.

5.2.   Akcelerometro montavimas krūtinėje

5.2.1.   Akcelerometras turi būti sumontuotas krūtinės ertmėje. Tai atliekama iš manekeno nugaros pusės.

5.3.   Pilvo pažeidimo nustatymas

5.3.1.   Ar pilvas pažeistas, ar ne, nustatoma naudojant greitaeigę fotografiją.

---

(*1)  Manekeno sėdmenys, kai nugara ir galva remiasi į vertikalų paviršių.

---

9 PRIEDAS

PRIEKINIO SUSIDŪRIMO SU KLIŪTIMI BANDYMAS

1.   MONTAVIMAS, PROCEDŪRA IR MATAVIMO PRIETAISAI

1.1.   Bandymo aikštelė

Bandymo aikštelė turi būti pakankamai didelė, kad užtektų vietos įsibėgėjimo keliui, kliūčiai ir bandymui reikalingai techninei įrangai. Galinė bent 5 metrų ilgio įsibėgėjimo kelio dalis prieš kliūtį turi būti horizontali, lygi ir glotni.

1.2.   Kliūtis

Kliūtis turi būti sudaryta iš gelžbetonio plokštės, priekinėje dalyje ne plonesnės kaip 3 m ir ne žemesnės kaip 1,5 m. Kliūtis turi būti tokio storio, kad svertų bent 70 tonų. Priekinis paviršius turi būti vertikalus, statmenas įsibėgėjimo kelio ašiai ir padengtas geros būklės 20 ± 1 mm storio sluoksniuotosios medienos plokštėmis. Kliūtis įtvirtinama į žemę arba ant jos; jei būtina, naudojami papildomi sutvirtinimo įtaisai, kad būtų apribotas galimas kliūties poslinkis. Taip pat gali būti naudojama kitokių charakteristikų, bet tokius pat patikimus rezultatus leidžianti pasiekti kliūtis.

1.3.   Transporto priemonės varomoji sistema

Per susidūrimą transporto priemonės neturi veikti joks papildomas vairavimo ar varomasis įrenginys (-iai). Ji turi pasiekti kliūtį susidūrimo sienai statmena kryptimi; didžiausias leidžiamasis šoninis nuokrypis tarp transporto priemonės priekio vertikalios vidurio linijos ir susidūrimo sienos vertikalios vidurio linijos yra ± 30 cm.

1.4.   Transporto priemonės būklė

1.4.1.   Bandymui naudojamoje transporto priemonėje turi būti įtaisytos visos įprastinės sudedamosios dalys ir įranga, įtraukta į nepakrautos transporto priemonės masę, arba ji turi būti tokios būklės, kad atitiktų šį reikalavimą tiek, kiek tai susiję su keleivių skyriaus sudedamosiomis dalimis ir įranga ir visos transporto priemonės masės pasiskirstymu.

1.4.2.   Jei transporto priemonė varoma išorinėmis priemonėmis, turi būti pripildyta mažiausiai 90 % degalų bako talpos; pilami degalai arba nedegus skystis, kurio tankis ir klampa panašūs į paprastai naudojamų degalų tankį ir klampą. Visos kitos sistemos (stabdžių skysčio bakeliai, radiatorius ir kt.) turi būti tuščios.

1.4.3.   Jei transporto priemonė varoma joje įrengtu varikliu, turi būti pripildyta 90 % degalų bako talpos. Visi kiti skysčio bakai turi būti pilni.

1.4.4.   Jei gamintojas prašo, už bandymus atsakinga techninė tarnyba gali leisti šioje taisyklėje nurodytiems bandymams naudoti tą pačią transporto priemonę, kuri naudojama kitose taisyklėse nurodytiems bandymams (įskaitant bandymus, per kuriuos gali būti paveikta transporto priemonės konstrukcija).

1.5.   Susidūrimo greitis

Susidūrimo greitis turi būti 50 + 0/– 2 km/h. Tačiau jei per bandymą taikomas didesnis susidūrimo greitis, ir transporto priemonė atitinka nurodytas sąlygas, laikoma, kad bandymo rezultatai yra priimtini.

1.6.   Matavimo prietaisai

1.5 punkte nurodyto greičio registravimo prietaiso paklaida neturi būti didesnė kaip 1 %.

---

10 PRIEDAS

GALINIO SUSIDŪRIMO BANDYMO PROCEDŪRA

1.   MONTAVIMAS, PROCEDŪRA IR MATAVIMO PRIETAISAI

1.1.   Bandymo aikštelė

Bandymo vieta turi būti pakankamai didelė: joje turi tilpti smogtuvo varomoji sistema ir turi užtekti erdvės transporto priemonei pasislinkti, kai į ją trenkiasi pirmiau minėtas įrenginys, ir bandymo įrangai išdėstyti. Vieta, kurioje vyksta susidūrimas su transporto priemone ir ji pasislenka, turi būti horizontali. (Nuolydis turi būti mažesnis kaip 3 %, matuojant bet kurį aikštelės metrą.)

1.2.   Smogtuvas

1.2.1.   Smogtuvas yra standi plieninė konstrukcija.

1.2.2.   Smūginis paviršius turi būti ne mažesnis nei 2 500 mm ilgio ir 800 mm pločio. Paviršiaus briaunos turi būti suapvalintos (kreivės spindulys 40–50 mm). Smogtuvas turi būti padengtas 20 ± 1 mm storio sluoksniuotosios medienos sluoksniu.

1.2.3.   Smūgiuojant laikomasi šių reikalavimų:

| 1.2.3.1. | smūginis paviršius turi būti vertikalus ir statmenas vidurinei išilginei transporto priemonės, į kurią smūgiuojama, plokštumai; |
| --- | --- |

1.2.3.1.

smūginis paviršius turi būti vertikalus ir statmenas vidurinei išilginei transporto priemonės, į kurią smūgiuojama, plokštumai;

| 1.2.3.2. | smogtuvo judėjimo kryptis iš esmės turi būti horizontali ir lygiagreti vidurinei išilginei transporto priemonės, į kurią smūgiuojama, plokštumai; |
| --- | --- |

1.2.3.2.

smogtuvo judėjimo kryptis iš esmės turi būti horizontali ir lygiagreti vidurinei išilginei transporto priemonės, į kurią smūgiuojama, plokštumai;

| 1.2.3.3. | didžiausias šoninis nuokrypis, leidžiamas tarp smogtuvo paviršiaus vidurinės vertikalios linijos ir transporto priemonės, į kurią smūgiuojama, vidurinės išilginės plokštumos, turi būti 300 mm. Be to, smūginis paviršius turi aprėpti visą transporto priemonės plotį; |
| --- | --- |

1.2.3.3.

didžiausias šoninis nuokrypis, leidžiamas tarp smogtuvo paviršiaus vidurinės vertikalios linijos ir transporto priemonės, į kurią smūgiuojama, vidurinės išilginės plokštumos, turi būti 300 mm. Be to, smūginis paviršius turi aprėpti visą transporto priemonės plotį;

| 1.2.3.4. | smūginio paviršiaus apatinės briaunos atstumas nuo žemės paviršiaus turi būti 175 ± 25 mm. |
| --- | --- |

1.2.3.4.

smūginio paviršiaus apatinės briaunos atstumas nuo žemės paviršiaus turi būti 175 ± 25 mm.

1.3.   Smogtuvo varomoji sistema

Smogtuvas gali būti pritvirtintas prie vežtuvo (judamosios kliūties) arba būti švytuoklės dalis.

1.4.   Specialios nuostatos, taikomos naudojant judamąją kliūtį

1.4.1.   Jei smogtuvas pritvirtinamas prie vežimėlio (judamosios kliūties) įtvirtinimo įtaisu, pastarasis turi būti tvirtas ir neturi deformuotis per susidūrimą; vežimėlis per susidūrimą turi judėti laisvai ir daugiau nebūti veikiamas varomojo įtaiso jėgos.

1.4.2.   Bendroji vežimėlio ir smogtuvo masė turi būti 1 100 ± 20 kg.

1.5.   Specialios nuostatos, taikomos naudojant švytuoklę

1.5.1.   Atstumas tarp smūginio paviršiaus centro ir švytuoklės sukimosi ašies neturi būti mažesnis kaip 5 m.

1.5.2.   Smogtuvas turi laisvai kyboti stipriai pritvirtintas prie standžių svirčių. Taip sudaryta švytuoklė per susidūrimą iš esmės neturi deformuotis.

1.5.3.   Švytuoklėje turi būti įtaisytas stabdymo įtaisas, kad smogtuvas į bandomąją transporto priemonę neatsitrenktų antrą kartą.

1.5.4.   Per susidūrimą švytuoklės centrinės dalies smogiamasis greitis turi būti 30–32 km/h.

1.5.5.   Sumažintoji masė mr švytuoklės smūgio centre nustatoma toliau pateikta lygtimi ir apibrėžiama kaip bendros masės m, atstumo a (*1) tarp smūgio centro ir sukimosi ašies bei atstumo l tarp sunkio centro ir sukimosi ašies funkcija:

Formula

1.5.6.   Sumažintoji masė mr lygi 1 100 ± 20 kg.

1.6.   Bendrosios nuostatos, susijusios su smogtuvo mase ir greičiu

Jei bandymas buvo atliktas naudojant didesnį smūgio greitį, nei nurodytasis 1.5.4 punkte, ir (arba) didesnę masę, nei nurodytoji 1.5.3 arba 1.5.6 punkte, o transporto priemonė atitiko nustatytus reikalavimus, bandymo rezultatai laikomi priimtinais.

1.7.   Transporto priemonės būklė per bandymą

Bandomojoje transporto priemonėje turi būti įtaisytos visos įprastinės sudedamosios dalys ir įranga, įtraukiama į nepakrautos transporto priemonės darbinę masę, arba transporto priemonės būklė turi būti tokia, kad atitiktų šį reikalavimą tiek, kiek tai susiję su visos transporto priemonės darbinės masės pasiskirstymu.

1.8.   Komplektinė transporto priemonė su vaiko apsaugos priemone, įtaisyta pagal montavimo instrukcijas, turi būti pastatyta ant tvirto lygaus paviršiaus. Rankinis stabdys turi būti išjungtas, o neutrali pavara įjungta. Per tą patį susidūrimo bandymą gali būti bandoma daugiau kaip viena vaiko apsaugos priemonė.

---

(*1)  Atstumas a yra lygus aptariamo sinchroninio švytavimo ilgiui.

---

11 PRIEDAS

PAPILDOMI TVIRTINIMO ĮTAISAI, REIKALINGI PUSIAU UNIVERSALIOS KATEGORIJOS VAIKO APSAUGOS PRIEMONĖMS PRITVIRTINTI VARIKLINĖSE TRANSPORTO PRIEMONĖSE

| 1. | Šis priedas taikomas tik papildomiems pusiau universalios kategorijos vaiko apsaugos priemonių tvirtinimo įtaisams, strypams arba kitoms specialiems įtaisams, naudojamiems vaiko apsaugos priemonėms tvirtinti prie kėbulo, nesvarbu, ar naudojami Taisyklėje Nr. 14 aptariami tvirtinimo įtaisai, ar ne. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vaiko apsaugos priemonės gamintojas apibrėžia tvirtinimo įtaisus ir pateikia juos tvirtinti patvirtinimo bandymus atliekančiai techninei tarnybai.
  Techninės tarnybos gali atsižvelgti į informaciją, gautą iš transporto priemonės gamintojo. |
| --- | --- |

2.

Techninės tarnybos gali atsižvelgti į informaciją, gautą iš transporto priemonės gamintojo.

| 3. | Vaiko apsaugos priemonės gamintojas pateikia tvirtinimo įtaisams pritvirtinti reikalingas dalis ir specialų kiekvienai transporto priemonei skirtą planą, kuriame būtų parodyta tiksli tų įtaisų vieta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vaiko apsaugos priemonės gamintojas vyriausybėms, kurios ketina priimti specialius su keleiviniuose automobiliuose naudojamų vaiko apsaugos priemonių tvirtinimo įtaisais susijusius reikalavimus, pateikiamoje rekomendacijoje nurodo, ar apsaugos priemonei tvirtinti prie automobilio konstrukcijos reikalingi tvirtinimo įtaisai atitinka 3 dalyje pateiktus vietos ir tvirtumo reikalavimus (1). |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Žr. Taisyklės Nr. 16 tekstą.

---

12 PRIEDAS

KĖDĖ

Image 59

žemiausias sėdynės taškas

pečių joust tvirtinimas

---

13 PRIEDAS

STANDARTINIS SAUGOS DIRŽAS

| 1. | Dinaminiam bandymui atlikti reikalingas saugos diržas, atitinkantis didžiausio ilgio reikalavimą, turi būti vienos iš dviejų 1 paveiksle parodytų konfigūracijų. Tai yra trijose vietose tvirtinamas įtraukiamasis diržas ir dviejose vietose tvirtinamas nejudamasis diržas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trijose vietose tvirtinamas įtraukiamasis diržas turi šias standžiąsias dalis: įtraukiklį (R), statramsčio kilpą (P), du tvirtinimo taškus (A1 ir A2) (žr. 1b pav.) ir centrinę dalį (N, išsamiau parodyta 3 pav.). Diržo įtraukiklio įtraukimo jėga turi atitikti Taisyklės Nr. 16 reikalavimus. Įtraukiklio ritės skersmuo turi būti 33 ± 0,5 mm. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Įtraukiamasis diržas turi būti pritaisytas prie bandomosios sėdynės tvirtinimo įtaisų, kaip aprašyta 6 priedo 1 ir 4 priedėliuose: | diržo tvirtinimo įtaisas A1 turi būti pritaisytas prie vežimėlio tvirtinimo įtaiso B0 (išorėje); |
| --- | --- | --- |

3.

diržo tvirtinimo įtaisas A1 turi būti pritaisytas prie vežimėlio tvirtinimo įtaiso B0 (išorėje);

| | diržo tvirtinimo įtaisas A2 turi būti pritaisytas prie vežimėlio tvirtinimo įtaiso A (viduje); |
| --- | --- |

diržo tvirtinimo įtaisas A2 turi būti pritaisytas prie vežimėlio tvirtinimo įtaiso A (viduje);

| | diržo statramsčio kilpa P turi būti pritaisyta prie vežimėlio tvirtinimo įtaiso C; |
| --- | --- |

diržo statramsčio kilpa P turi būti pritaisyta prie vežimėlio tvirtinimo įtaiso C;

| | diržo įtraukiklis R turi būti pritaisytas prie vežimėlio tvirtinimo įtaiso taip, kad centrinė ritės linija sutaptų su Re. |
| --- | --- |

diržo įtraukiklis R turi būti pritaisytas prie vežimėlio tvirtinimo įtaiso taip, kad centrinė ritės linija sutaptų su Re.

Vertė X toliau pateiktame 1 paveiksle yra lygi 200 ± 5 mm. Naudojamas juostos ilgis tarp A1 ir įtraukiklio ritės Re centrinės linijos (kai austinė juosta visiškai ištraukta, įskaitant universaliosios ir pusiau universalios kategorijų bandymams būtiną 150 mm ilgį) turi būti 2 820 ± 5 mm, matuojant tiesia linija be apkrovos ant horizontalaus paviršiaus; atliekant ribotosios kategorijos bandymus šį ilgį galima padidinti; atliekant visų kategorijų su įrengtomis vaiko apsaugos priemonėmis bandymus ant įtraukiklio ritės turi būti ne trumpesnė kaip 150 mm ilgio juosta.

| 4. | Diržų juostai taikomi reikalavimai







  Medžiaga: poliesterio pluoštas, kurio | a) | plotis – |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Medžiaga: poliesterio pluoštas, kurio

a)

plotis –

48 ± 2 mm esant 10 000  N;

| b) | storis – |
| --- | --- |

b)

storis –

1,0 ± 0,2 mm;

| c) | pailgėjimas – |
| --- | --- |

c)

pailgėjimas –

8 ± 2 % esant 10 000  N.

| 5. | Dviejose vietose tvirtinamas nejudamas diržas, kaip parodyta 1a paveiksle, yra sudarytas iš dviejų standartinių tvirtinimo plokštelių, kaip parodyta 2 paveiksle, ir 4 punkto reikalavimus atitinkančios juostos. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Dviejose vietose tvirtinamo diržo tvirtinimo plokštelės pritaisomos prie vežimėlio tvirtinimo įtaisų A ir B. Vertė Y 1a paveiksle yra lygi 1 300 ± 5 mm. Tai didžiausio ilgio reikalavimas, taikomas tvirtinant universaliąsias vaiko apsaugos priemones, naudojamas su dviejose vietose tvirtinamais diržais (žr. šios taisyklės 6.1.9 punktą). |
| --- | --- |

6.

1a ir 1b pav.

Standartinės saugos diržo konfigūracijos

1a pav.

Dviejose vietose tvirtinamas nejudamasis diržas

Image 60

1b pav.

Trijose vietose tvirtinamas įtraukiamasis diržas

Image 61

2 pav.

Tipinė standartinė tvirtinimo plokštelė

Matmenys mm

Image 62

A–A skerspjūvis

3 pav.

3 pav.

Centrinė standartinės diržo konfigūracijos dalis

Centrinė standartinės diržo konfigūracijos dalis

Image 63

A–A skerspjūvis

4 pav.

4 pav.

Statramsčio kilpa

Statramsčio kilpa

Image 64

Apdaila: dengta chromu

užlenkimas

suvirinimo taškas

---

14 PRIEDAS

TIPO TVIRTINIMO SCHEMA (PROCEDŪROS SCHEMA PAGAL STANDARTĄ ISO 9002:2000)

Tipo patvirtinimo bandymas ir tinka- mumo bandymas (1)

GAP band. (3) ir patikra vietoje (2)

GAP band. (3) ir patikra vietoje (2)

Techn. tarnybos atliekama GAP

Vidaus GAP

Tipas patvirtinamas

Tipo patvirtinimo institucija atlieka patikrą gamykloje

Taip

Ne

ISO 9002:2000 (0)

Žinomas pareiškėjas

Nežinomas pareiškėjas

Tipo patvirtinimo paraiška

Tipo patvirtinimo institucija atlieka patikrą laboratorijoje

Pastabos

| (0) | Arba pagal jam lygiavertį standartą, į kurį galima neįtraukti su projektavimo ir kūrimo sąvokomis susijusių reikalavimų, standarto ISO 9002:2000 7.3 punktas „Vartotojų pasitenkinimas ir nuolatinis tobulinimas“. |
| --- | --- |

(0)

| (1) | Šiuos bandymus atlieka techninė tarnyba. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Pagal 16 priedą bandymus atlieka:






  a) | jei standartas ISO 9002:2000 neįdiegtas:






  i) | institucija arba techninė tarnyba 3a pastaboje per nurodytą tikrinamąjį vizitą; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

a)

jei standartas ISO 9002:2000 neįdiegtas:

i)

institucija arba techninė tarnyba 3a pastaboje per nurodytą tikrinamąjį vizitą;

| ii) | gamintojas tarp 3b pastaboje nurodytų tikrinamųjų vizitų; |
| --- | --- |

ii)

gamintojas tarp 3b pastaboje nurodytų tikrinamųjų vizitų;

| b) | jei standartas ISO 9002:2000 įdiegtas: gamintojas. Procedūra tikrinama per 3b išnašoje nurodytą tikrinamąjį vizitą. |
| --- | --- |

b)

jei standartas ISO 9002:2000 įdiegtas: gamintojas. Procedūra tikrinama per 3b išnašoje nurodytą tikrinamąjį vizitą.

| (3) | Institucijos arba techninės tarnybos tikrinamasis vizitas pas gamintoją, siekiant atlikti patikrą ir atsitiktinę atranką:






  a) | jei standartas ISO 9002:2000 neįdiegtas: 2 kartus per metus; |
| --- | --- | --- |

(3)

a)

jei standartas ISO 9002:2000 neįdiegtas: 2 kartus per metus;

| b) | jei standartas ISO 9002:2000 įdiegtas: 1 kartą per metus. |
| --- | --- |

b)

jei standartas ISO 9002:2000 įdiegtas: 1 kartą per metus.

---

15 PRIEDAS

AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

Šiame priede pateiktos aiškinamosios pastabos susijusios su tam tikrų taisyklės punktų aiškinimo sunkumais. Jos laikytinos vadovu, skirtu bandymus atliekančioms techninėms tarnyboms.

| | 2.10.1 punktas
  Greitojo reguliavimo įtaisas taip pat gali būti įtaisas su sukamąja ašimi ir spyruokle, panašus į rankiniu būdu atleidžiamą įtraukiklį. Reguliavimo įtaisas turėtų būti išbandytas pagal 7.2.2.5 ir 7.2.3.1.3 punktų reikalavimus. |
| --- | --- |

2.10.1 punktas

Greitojo reguliavimo įtaisas taip pat gali būti įtaisas su sukamąja ašimi ir spyruokle, panašus į rankiniu būdu atleidžiamą įtraukiklį. Reguliavimo įtaisas turėtų būti išbandytas pagal 7.2.2.5 ir 7.2.3.1.3 punktų reikalavimus.

| | 2.19.2 punktas
  Pusiau universalios kategorijos apsaugos priemonė, skirta tvirtinti prie transporto priemonių, kuriose visa diržo sąranka yra identiška, su sedano ir universaliojo tipo kėbulu galinės sėdynės, yra vieno tipo. |
| --- | --- |

2.19.2 punktas

Pusiau universalios kategorijos apsaugos priemonė, skirta tvirtinti prie transporto priemonių, kuriose visa diržo sąranka yra identiška, su sedano ir universaliojo tipo kėbulu galinės sėdynės, yra vieno tipo.

| | 2.19.3 punktas
  Kai sprendžiama, ar sukurtas naujas tipas, turi būti atsižvelgiama į sėdynės, apdailos, apsauginio skydelio matmenų ir (arba) masės pokyčių svarbą ir energijos sugerties charakteristikas arba medžiagos spalvą. |
| --- | --- |

2.19.3 punktas

Kai sprendžiama, ar sukurtas naujas tipas, turi būti atsižvelgiama į sėdynės, apdailos, apsauginio skydelio matmenų ir (arba) masės pokyčių svarbą ir energijos sugerties charakteristikas arba medžiagos spalvą.

| | 2.19.4 ir 2.19.5 punktai
  Šie punktai netaikomi jokiems atskirai pagal Taisyklę Nr. 16 patvirtintiems saugos diržams, kurie būtini vaiko apsaugos priemonei prie transporto priemonės tvirtinti arba vaikui prilaikyti. |
| --- | --- |

2.19.4 ir 2.19.5 punktai

Šie punktai netaikomi jokiems atskirai pagal Taisyklę Nr. 16 patvirtintiems saugos diržams, kurie būtini vaiko apsaugos priemonei prie transporto priemonės tvirtinti arba vaikui prilaikyti.

| | 6.1.2 punktas
  Tinkama atgalinės krypties vaiko apsaugos priemonės viršutinės dalies padėtis manekeno galvos atžvilgiu užtikrinama didžiausią manekeną, kuriam yra skirta priemonė, įtaisius labiausiai atloštoje padėtyje ir nustačius, kad akių aukštyje esanti horizontali linija būtų žemiau nei sėdynės viršus. |
| --- | --- |

6.1.2 punktas

Tinkama atgalinės krypties vaiko apsaugos priemonės viršutinės dalies padėtis manekeno galvos atžvilgiu užtikrinama didžiausią manekeną, kuriam yra skirta priemonė, įtaisius labiausiai atloštoje padėtyje ir nustačius, kad akių aukštyje esanti horizontali linija būtų žemiau nei sėdynės viršus.

| | 6.1.8 punktas
  150 mm reikalavimas taikomas ir nešiojamiesiems lopšiams. |
| --- | --- |

6.1.8 punktas

150 mm reikalavimas taikomas ir nešiojamiesiems lopšiams.

| | 6.2.4 punktas
  Priimtino pečių diržo judėjimo riba: standartinio saugos diržo pečių dalies apatinis kraštas neturi būti žemiau nei manekeno alkūnė, kai manekenas yra didžiausio polinkio taške. |
| --- | --- |

6.2.4 punktas

Priimtino pečių diržo judėjimo riba: standartinio saugos diržo pečių dalies apatinis kraštas neturi būti žemiau nei manekeno alkūnė, kai manekenas yra didžiausio polinkio taške.

| | 6.2.9 punktas
  Bendrai priimtina laikyti, kad tai taikoma ir įrenginiams, turintiems tokį fiksavimo įtaisą, net jei tos grupės įrenginiams jis neprivalomas. Taigi bandymas būtų taikomas tik 2 grupės įrenginiui, tačiau naudojant nustatytąją jėgą, t. y. dvigubai didesnę nei I grupės manekeno masė. |
| --- | --- |

6.2.9 punktas

Bendrai priimtina laikyti, kad tai taikoma ir įrenginiams, turintiems tokį fiksavimo įtaisą, net jei tos grupės įrenginiams jis neprivalomas. Taigi bandymas būtų taikomas tik 2 grupės įrenginiui, tačiau naudojant nustatytąją jėgą, t. y. dvigubai didesnę nei I grupės manekeno masė.

| | 7.1.3 punktas
  Apvertimo bandymas bus atliktas naudojant tokią pačią montavimo procedūrą ir parametrus, kaip nustatyta dinaminiam bandymui. |
| --- | --- |

7.1.3 punktas

Apvertimo bandymas bus atliktas naudojant tokią pačią montavimo procedūrą ir parametrus, kaip nustatyta dinaminiam bandymui.

| | 7.1.3.1 punktas
  Įrangos sustabdyti apvertimo metu neleidžiama. |
| --- | --- |

7.1.3.1 punktas

Įrangos sustabdyti apvertimo metu neleidžiama.

| | 7.1.4.1.4 punktas
  Šio punkto nuostatos skirtos užtikrinti, kad atliekant dinaminį bandymą VAS išlaikytų bet kokią taikomą apkrovą, vaikas liktų vietoje, o pradinė padėtis ir konfigūracija nepakistų. Bet koks pradinės konfigūracijos pokytis, įskaitant atlošimo padėties arba atraminės kojelės ilgio pokyčius, laikomas gedimu. Bet koks apkrovą laikančios dalies arba sudedamosios dalies, pvz., suaugusiojo saugos diržo sąlyčio taškų (diržo juosimo būdo), apsaugos nuo sukimosi įtaiso arba VAS kėdutės korpuso, sutrikimas laikomas gedimu, išskyrus atvejus, kai aiškiai nurodyta, kad tokia elgsena yra apkrovą ribojančio įtaiso funkcija. |
| --- | --- |

7.1.4.1.4 punktas

Šio punkto nuostatos skirtos užtikrinti, kad atliekant dinaminį bandymą VAS išlaikytų bet kokią taikomą apkrovą, vaikas liktų vietoje, o pradinė padėtis ir konfigūracija nepakistų. Bet koks pradinės konfigūracijos pokytis, įskaitant atlošimo padėties arba atraminės kojelės ilgio pokyčius, laikomas gedimu. Bet koks apkrovą laikančios dalies arba sudedamosios dalies, pvz., suaugusiojo saugos diržo sąlyčio taškų (diržo juosimo būdo), apsaugos nuo sukimosi įtaiso arba VAS kėdutės korpuso, sutrikimas laikomas gedimu, išskyrus atvejus, kai aiškiai nurodyta, kad tokia elgsena yra apkrovą ribojančio įtaiso funkcija.

| | 7.1.4.1.10.1.2 punktas
  Visiškai užlenktas reiškia, kad, užlenkus kojelę, nė viena jos dalis neišsikiša už pagrindo arba korpuso ir nedaro poveikio VAS padėčiai ant bandymų stendo. Toliau pateiktuose paveiksluose žr. aiškinamųjų pavyzdžių.

  1 pav.


  Visiškai užlenktos atraminės kojelės pavyzdžiai




  Atraminė kojelė
  VAS
  Atraminė kojelė

  2 pav.


  Nevisiškai užlenktos atraminės kojelės pavyzdžiai




  Atraminė kojelė
  VAS
  Atraminė kojelė |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.1.2 punktas

Visiškai užlenktas reiškia, kad, užlenkus kojelę, nė viena jos dalis neišsikiša už pagrindo arba korpuso ir nedaro poveikio VAS padėčiai ant bandymų stendo. Toliau pateiktuose paveiksluose žr. aiškinamųjų pavyzdžių.

1 pav.

Visiškai užlenktos atraminės kojelės pavyzdžiai

Atraminė kojelė

VAS

Atraminė kojelė

2 pav.

Nevisiškai užlenktos atraminės kojelės pavyzdžiai

Atraminė kojelė

VAS

Atraminė kojelė

| | 7.1.4.2.2 punktas
  Šiame punkte nurodytas greitėjimas reiškia tempimo jėgą manekeno stubure. |
| --- | --- |

7.1.4.2.2 punktas

Šiame punkte nurodytas greitėjimas reiškia tempimo jėgą manekeno stubure.

| | 7.1.4.3.1 punktas
  Matomi poveikio ženklai reiškia pilvo įdėklo dangai padarytą poveikį (dėl apsaugos priemonės spaudimo), tačiau ne dangos lenkimo be spaudimo horizontalia kryptimi poveikį, pavyzdžiui, sukeliamą paprastai lenkiant stuburą. Taip pat žr. 6.2.4 punkto aiškinimą. |
| --- | --- |

7.1.4.3.1 punktas

Matomi poveikio ženklai reiškia pilvo įdėklo dangai padarytą poveikį (dėl apsaugos priemonės spaudimo), tačiau ne dangos lenkimo be spaudimo horizontalia kryptimi poveikį, pavyzdžiui, sukeliamą paprastai lenkiant stuburą. Taip pat žr. 6.2.4 punkto aiškinimą.

| | 7.2.1.5 punktas
  Pirmo sakinio reikalavimo laikomasi, jei manekeno ranka gali pasiekti sagtį. |
| --- | --- |

7.2.1.5 punktas

Pirmo sakinio reikalavimo laikomasi, jei manekeno ranka gali pasiekti sagtį.

| | 7.2.2.1 punktas
  Tai naudojama siekiant užtikrinti, kad atskirai patvirtintos kreipiamosios juostos galėtų būti lengvai pritvirtinamos ir nuimamos. |
| --- | --- |

7.2.2.1 punktas

Tai naudojama siekiant užtikrinti, kad atskirai patvirtintos kreipiamosios juostos galėtų būti lengvai pritvirtinamos ir nuimamos.

| | 7.2.4.1.1 punktas
  Reikalingos dvi juostos. Išmatuojama pirmosios juostos trūkimo apkrova. Išmatuojamas antrosios juostos plotis, kai šios apkrovos dydis yra 75 % |
| --- | --- |

7.2.4.1.1 punktas

Reikalingos dvi juostos. Išmatuojama pirmosios juostos trūkimo apkrova. Išmatuojamas antrosios juostos plotis, kai šios apkrovos dydis yra 75 %

| | 7.2.4.4 punktas
  Neturi būti naudojamos dalys, kurios gali būti išmontuotos arba išardytos ir kurių konfigūracija, sumontuota nepatyrusio naudotojo netinkamai, gali kelti pavojų. |
| --- | --- |

7.2.4.4 punktas

Neturi būti naudojamos dalys, kurios gali būti išmontuotos arba išardytos ir kurių konfigūracija, sumontuota nepatyrusio naudotojo netinkamai, gali kelti pavojų.

| | 8.1.2.2 punktas

  „Pritvirtintas prie sėdynės“ reiškia 6 priede nurodytą bandomąją sėdynę. „Specialūs įtaisai gali“ reiškia, kad apversta „speciali“ apsaugos priemonė paprastai būtų bandoma sumontuota bandomojoje sėdynėje, tačiau leidžiama bandyti, kai ji yra transporto priemonės sėdynėje. |
| --- | --- |

8.1.2.2 punktas

„Pritvirtintas prie sėdynės“ reiškia 6 priede nurodytą bandomąją sėdynę. „Specialūs įtaisai gali“ reiškia, kad apversta „speciali“ apsaugos priemonė paprastai būtų bandoma sumontuota bandomojoje sėdynėje, tačiau leidžiama bandyti, kai ji yra transporto priemonės sėdynėje.

| | 8.1.3.6.3.2 punktas
  Atlenkiama plokštė arba panašus lankstus įtaisas padeda imituoti vaiko drabužių nurengimą ir nesėkmingą diržų komplekto sistemos sureguliavimą. Kai vaiko apsaugos sistema reguliuojasi pagal vaiko kūno sudėjimą (kai naudojamas suaugusiojo diržas arba diržų komplekte yra automatinio arba avarinio fiksavimo diržo įtraukikliai), atlenkiamos plokštės naudoti nebūtina. Kai vaiko apsaugos sistemos juostų ilgį galima užfiksuoti (pvz., naudojamas diržų komplektas be įtraukiklio arba suaugusiojo diržas su fiksavimo įtaisu), atlenkiamą plokštę naudoti būtina, Atlenkiama plokštė turi būti naudojama įtaisant VAS, kuriose yra diržais prisegami apsauginiai skydeliai. |
| --- | --- |

8.1.3.6.3.2 punktas

Atlenkiama plokštė arba panašus lankstus įtaisas padeda imituoti vaiko drabužių nurengimą ir nesėkmingą diržų komplekto sistemos sureguliavimą. Kai vaiko apsaugos sistema reguliuojasi pagal vaiko kūno sudėjimą (kai naudojamas suaugusiojo diržas arba diržų komplekte yra automatinio arba avarinio fiksavimo diržo įtraukikliai), atlenkiamos plokštės naudoti nebūtina. Kai vaiko apsaugos sistemos juostų ilgį galima užfiksuoti (pvz., naudojamas diržų komplektas be įtraukiklio arba suaugusiojo diržas su fiksavimo įtaisu), atlenkiamą plokštę naudoti būtina, Atlenkiama plokštė turi būti naudojama įtaisant VAS, kuriose yra diržais prisegami apsauginiai skydeliai.

| | 8.2.2.1.1 punktas

  „Atsižvelgiant į įprastas naudojimo sąlygas“ reiškia, kad šis bandymas turėtų būti atliktas su apsaugos priemone, sumontuota bandymo arba transporto priemonės sėdynėje, bet be manekeno.
  Manekenas naudojamas tik reguliavimo įtaisui nustatyti. Pirmiausia juostos turėtų būti sureguliuotos pagal 8.1.3.6.3.2 arba 8.1.3.6.3.3 punktą (nelygu, kuris iš jų yra taikomas). Vėliau bandymas turėtų būti atliekamas išėmus manekeną. |
| --- | --- |

8.2.2.1.1 punktas

„Atsižvelgiant į įprastas naudojimo sąlygas“ reiškia, kad šis bandymas turėtų būti atliktas su apsaugos priemone, sumontuota bandymo arba transporto priemonės sėdynėje, bet be manekeno.

Manekenas naudojamas tik reguliavimo įtaisui nustatyti. Pirmiausia juostos turėtų būti sureguliuotos pagal 8.1.3.6.3.2 arba 8.1.3.6.3.3 punktą (nelygu, kuris iš jų yra taikomas). Vėliau bandymas turėtų būti atliekamas išėmus manekeną.

| | 8.2.5.2.6 punktas
  Šis punktas netaikomas kreipiamosioms juostoms, kurios patvirtintos atskirai pagal šią taisyklę. |
| --- | --- |

8.2.5.2.6 punktas

Šis punktas netaikomas kreipiamosioms juostoms, kurios patvirtintos atskirai pagal šią taisyklę.

| | 10.1.3 punktas
  Jeigu išplečiamas patvirtintas tipas, atlikus tik vienos VAS grupės pakeitimus, patvirtinto tipo išplėtimo bandymai atliekami tik su tos grupės priemonėmis, o jeigu polinkio rezultatas yra blogesnis už anksčiau užregistruotą blogiausią VAS bandymo rezultatą (po bet kurios grupės priemonės pradinio tipo patvirtinimo arba anksčiau patvirtinto tipo išplėtimo), atliekami nauji gamybos tinkamumo bandymai. Jeigu galvos polinkis nėra blogesnis už užregistruotuosius per bet kurį ankstesnį tipo patvirtinimo arba išplėtimo bandymą (išskyrus gamybos tinkamumo bandymus), daugiau gamybos tinkamumo bandymų atlikti nebūtina.
  Jeigu išplečiamas patvirtintas tipas, atlikus kelių grupių pakeitimus (pvz., išplečiamas 2/3 VAS grupės patvirtintas tipas, siekiant įtraukti 1 grupę, tačiau atliktas pakeitimas, pvz., sustiprinimas, gali paveikti ir 2/3 grupes, ), atliekami 1 grupės bandymai ir pasirenkamas blogiausias 2/3 grupės rezultatas, gautas taikant pradinę tipo tvirtinimo procedūrą. Jeigu kuris nors rezultatas yra blogesnis už gautąjį atliekant pradinę tipo tvirtinimo procedūrą arba po anksčiau patvirtinto tipo išplėtimo (išskyrus gamybos tinkamumo bandymus), atliekami gamybos tinkamumo bandymai lyginant su nauju blogiausiu rezultatu.
  Per visus tipo patvirtinimo arba patvirtinto tipo išplėtimo bandymus (išskyrus gamybos tinkamumo bandymus) gautus rezultatus reikia visada lyginti su blogiausiu rezultatu. |
| --- | --- |

10.1.3 punktas

Jeigu išplečiamas patvirtintas tipas, atlikus tik vienos VAS grupės pakeitimus, patvirtinto tipo išplėtimo bandymai atliekami tik su tos grupės priemonėmis, o jeigu polinkio rezultatas yra blogesnis už anksčiau užregistruotą blogiausią VAS bandymo rezultatą (po bet kurios grupės priemonės pradinio tipo patvirtinimo arba anksčiau patvirtinto tipo išplėtimo), atliekami nauji gamybos tinkamumo bandymai. Jeigu galvos polinkis nėra blogesnis už užregistruotuosius per bet kurį ankstesnį tipo patvirtinimo arba išplėtimo bandymą (išskyrus gamybos tinkamumo bandymus), daugiau gamybos tinkamumo bandymų atlikti nebūtina.

Jeigu išplečiamas patvirtintas tipas, atlikus kelių grupių pakeitimus (pvz., išplečiamas 2/3 VAS grupės patvirtintas tipas, siekiant įtraukti 1 grupę, tačiau atliktas pakeitimas, pvz., sustiprinimas, gali paveikti ir 2/3 grupes, ), atliekami 1 grupės bandymai ir pasirenkamas blogiausias 2/3 grupės rezultatas, gautas taikant pradinę tipo tvirtinimo procedūrą. Jeigu kuris nors rezultatas yra blogesnis už gautąjį atliekant pradinę tipo tvirtinimo procedūrą arba po anksčiau patvirtinto tipo išplėtimo (išskyrus gamybos tinkamumo bandymus), atliekami gamybos tinkamumo bandymai lyginant su nauju blogiausiu rezultatu.

Per visus tipo patvirtinimo arba patvirtinto tipo išplėtimo bandymus (išskyrus gamybos tinkamumo bandymus) gautus rezultatus reikia visada lyginti su blogiausiu rezultatu.

---

16 PRIEDAS

GAMYBOS ATITIKTIES KONTROLĖ

1.   BANDYMAI

Vaiko apsaugos sistemos privalo atitikti reikalavimus, kuriais pagrįsti toliau nurodyti bandymai.

| 1.1. | Užsifiksavimo ribinės vertės ir avarinio fiksavimo diržo įtraukiklių patvarumo patikrinimas
  Pagal 8.2.4.3 punkto nuostatas atitinkamai pačia nepalankiausia kryptimi, atlikus 8.2.4.2, 8.2.4.4 ir 8.2.4.5 punktuose išsamiai aprašytus patvarumo bandymus, kaip reikalaujama 7.2.3.2.6 punkte. |
| --- | --- |

1.1.

Užsifiksavimo ribinės vertės ir avarinio fiksavimo diržo įtraukiklių patvarumo patikrinimas

Pagal 8.2.4.3 punkto nuostatas atitinkamai pačia nepalankiausia kryptimi, atlikus 8.2.4.2, 8.2.4.4 ir 8.2.4.5 punktuose išsamiai aprašytus patvarumo bandymus, kaip reikalaujama 7.2.3.2.6 punkte.

| 1.2. | Automatinio fiksavimo diržo įtraukiklių patvarumo patikrinimas
  Pagal 8.2.4.2 punkto nuostatas, papildytas 8.2.4.4 ir 8.2.4.5 punktuose aprašytais bandymais, kaip reikalaujama 7.2.3.1.3 punkte. |
| --- | --- |

1.2.

Automatinio fiksavimo diržo įtraukiklių patvarumo patikrinimas

Pagal 8.2.4.2 punkto nuostatas, papildytas 8.2.4.4 ir 8.2.4.5 punktuose aprašytais bandymais, kaip reikalaujama 7.2.3.1.3 punkte.

| 1.3. | Juostų tvirtumo bandymas po kondicionavimo
  7.2.4.2 punkte aprašyta tvarka po kondicionavimo pagal 8.2.5.2.1–8.2.5.2.5 punktų reikalavimus.
  1.3.1.   Juostų tvirtumo bandymas po dilinimo
  7.2.4.2 punkte aprašyta tvarka po kondicionavimo pagal 8.2.5.2.6 punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

1.3.

Juostų tvirtumo bandymas po kondicionavimo

7.2.4.2 punkte aprašyta tvarka po kondicionavimo pagal 8.2.5.2.1–8.2.5.2.5 punktų reikalavimus.

1.3.1.   Juostų tvirtumo bandymas po dilinimo

7.2.4.2 punkte aprašyta tvarka po kondicionavimo pagal 8.2.5.2.6 punkto reikalavimus.

| 1.4. | Trumpojo slydimo bandymas
  Šios taisyklės 8.2.3 punkte aprašyta tvarka. |
| --- | --- |

1.4.

Trumpojo slydimo bandymas

Šios taisyklės 8.2.3 punkte aprašyta tvarka.

| 1.5. | Energijos sugertis
  Pagal šios taisyklės 7.1.2 punkto nuostatas. |
| --- | --- |

1.5.

Energijos sugertis

Pagal šios taisyklės 7.1.2 punkto nuostatas.

| 1.6. | Vaiko apsaugos sistemos veiksmingumo reikalavimų atitikties patikrinimas atliekant atitinkamą dinaminį bandymą.
  Pagal 8.1.3 punkte nustatytas nuostatas su bet kuria sagtimi, kuri anksčiau buvo kondicionuota pagal 7.2.1.7 punkto reikalavimus, laikantis atitinkamų 7.1.4 punkto (vaiko apsaugos priemonės bendras veiksmingumas) ir 7.2.1.8.1 punkto (bet kurios sagties veikimas esant apkrovai) reikalavimų. |
| --- | --- |

1.6.

Vaiko apsaugos sistemos veiksmingumo reikalavimų atitikties patikrinimas atliekant atitinkamą dinaminį bandymą.

Pagal 8.1.3 punkte nustatytas nuostatas su bet kuria sagtimi, kuri anksčiau buvo kondicionuota pagal 7.2.1.7 punkto reikalavimus, laikantis atitinkamų 7.1.4 punkto (vaiko apsaugos priemonės bendras veiksmingumas) ir 7.2.1.8.1 punkto (bet kurios sagties veikimas esant apkrovai) reikalavimų.

| 1.7. | Temperatūros bandymas
  Pagal šios taisyklės 7.1.5 punkto nuostatas. |
| --- | --- |

1.7.

Temperatūros bandymas

Pagal šios taisyklės 7.1.5 punkto nuostatas.

2.   BANDYMŲ DAŽNUMAS IR REZULTATAI

2.1.   Bandymų pagal 1.1–1.5 ir 1.7 punktų reikalavimus dažnumas turi būti statistiškai kontroliuojamas ir turi būti taikoma atsitiktinė tvarka pagal vieną iš įprastinių kokybės užtikrinimo procedūrų, o bandymai atliekami ne rečiau kaip kartą per metus.

2.2.   Būtinosios universaliosios, pusiau universalios ir ribotosios kategorijos vaiko apsaugos priemonių dinaminių bandymų, kaip nustatyta 1.6 punkte, sąlygos

Vadovaudamasis atitinkamų institucijų nurodymais, patvirtinimo sertifikato turėtojas prižiūri, kaip atliekama atitikties kontrolė pagal gaminių partijų kontrolės metodą (2.2.1 punktas) arba nuolatinės kontrolės metodą (2.2.2 punktas).

2.2.1.   Vaiko apsaugos sistemų partijų kontrolė

2.2.1.1.   Patvirtinimo sertifikato turėtojas vaiko apsaugos sistemas gamybos žaliavų ar tarpinių gaminių (pagal korpuso spalvos skirtumus, diržų komplektų gamybos skirtumus) ir gamybos sąlygų požiūriu suskirsto į kuo vienodesnes partijas. Partijos dydis turi neviršyti 5 000 vienetų.

Susitarus su atitinkamomis institucijomis, bandymus gali atlikti techninės tarnybos, arba už jų atlikimą atsako patvirtinimo sertifikato turėtojas.

2.2.1.2.   Laikantis 2.2.1.4 punkto nuostatų, iš ne mažiau kaip 20 % visos gaminių partijos turi būti paimtas tam tikras kiekvieną faktinę partiją atitinkančių pavyzdžių skaičius.

2.2.1.3.   Vaiko apsaugos sistemų charakteristikos ir atliktinų dinaminių bandymų skaičius nurodyti 2.2.1.4 punkte.

2.2.1.4.   Vaiko apsaugos sistemų partija laikoma priimtina, jeigu atitinka šias sąlygas:

| Gaminių skaičius partijoje | Pavyzdžių skaičius / vaiko apsaugos sistemų charakteristikos | Bendras pavyzdžių skaičius | Priimtinumo kriterijai | Atmetimo kriterijai | Kontrolės griežtumo laipsnis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| N < 500 | Pirmas = 1MH | 1 | 0 | — | Įprasta |
| Antras = 1MH | 2 | 1 | 2 |
| 500 < N < 5 000 | Pirmas = 1MH + 1LH | 2 | 0 | 2 | Įprasta |
| Antras = 1MH + 1LH | 4 | 1 | 2 |
| N < 500 | Pirmas = 2MH | 2 | 0 | 2 | Sustiprinta |
| Antras = 2MH | 4 | 1 | 2 |
| 500 < N < 5 000 | Pirmas = 2MH + 2LH | 4 | 0 | 2 | Sustiprinta |
| Antras = 2MH + 2LH | 8 | 1 | 2 |

Gaminių skaičius partijoje

Pavyzdžių skaičius / vaiko apsaugos sistemų charakteristikos

Bendras pavyzdžių skaičius

Priimtinumo kriterijai

Atmetimo kriterijai

Kontrolės griežtumo laipsnis

N < 500

Pirmas = 1MH

1

0

—

Įprasta

Antras = 1MH

2

1

2

500 < N < 5 000

Pirmas = 1MH + 1LH

2

0

2

Įprasta

Antras = 1MH + 1LH

4

1

2

N < 500

Pirmas = 2MH

2

0

2

Sustiprinta

Antras = 2MH

4

1

2

500 < N < 5 000

Pirmas = 2MH + 2LH

4

0

2

Sustiprinta

Antras = 2MH + 2LH

8

1

2

Pastaba

| | MH reiškia griežtesnę konfigūraciją (blogiausi iš geriausių rezultatų, gautų tvirtinant arba išplečiant patvirtintą tipą). |
| --- | --- |

MH reiškia griežtesnę konfigūraciją (blogiausi iš geriausių rezultatų, gautų tvirtinant arba išplečiant patvirtintą tipą).

| | LH reiškia ne tokią griežtą konfigūraciją. |
| --- | --- |

LH reiškia ne tokią griežtą konfigūraciją.

Ši dvigubos atrankos schema veikia taip, kaip aprašyta toliau.

| | Atliekant įprastą kontrolę, jei pirmojoje imtyje vienetų su trūkumais nerandama, partija priimama neišbandant antrosios imties. Jei imtyje yra du vienetai su trūkumais, partija atmetama. Galiausiai, jei toje grupėje yra vienas vienetas su trūkumais, imama antroji imtis, ir, remiantis bendru skaičiumi, sprendžiama, ar laikomasi pirmiau pateiktos lentelės 5 stulpelyje nurodytos sąlygos. |
| --- | --- |

Atliekant įprastą kontrolę, jei pirmojoje imtyje vienetų su trūkumais nerandama, partija priimama neišbandant antrosios imties. Jei imtyje yra du vienetai su trūkumais, partija atmetama. Galiausiai, jei toje grupėje yra vienas vienetas su trūkumais, imama antroji imtis, ir, remiantis bendru skaičiumi, sprendžiama, ar laikomasi pirmiau pateiktos lentelės 5 stulpelyje nurodytos sąlygos.

| | Jei iš 5 paeiliui tikrinamų partijų dvi yra atmetamos, nuo įprastos kontrolės pereinama prie sustiprintos. Įprasta kontrolė atnaujinama, jei priimamos 5 partijos iš eilės. |
| --- | --- |

Jei iš 5 paeiliui tikrinamų partijų dvi yra atmetamos, nuo įprastos kontrolės pereinama prie sustiprintos. Įprasta kontrolė atnaujinama, jei priimamos 5 partijos iš eilės.

| | Jei nors viena partija atmetama, gamyba laikoma netinkama, o partija negali būti išleista į apyvartą. |
| --- | --- |

Jei nors viena partija atmetama, gamyba laikoma netinkama, o partija negali būti išleista į apyvartą.

| | Jei, vykdant sustiprintą kontrolę, atmetamos 2 partijos iš eilės, taikomos 13 punkto nuostatos. |
| --- | --- |

Jei, vykdant sustiprintą kontrolę, atmetamos 2 partijos iš eilės, taikomos 13 punkto nuostatos.

2.2.1.5.   Vaiko apsaugos sistemų atitikties kontrolė pradedama nuo partijos, kuri yra pirmoji po partijos, tikrintos atliekant gamybos tinkamumo bandymą.

2.2.1.6.   Bandymų rezultatai, aprašyti 2.2.1.4 punkte, neturi viršyti L; čia L – kiekvienam patvirtinimo bandymui nustatyta ribinė vertė.

2.2.2.   Tęstinė kontrolė

2.2.2.1.   Patvirtinimo sertifikato turėtojas įpareigotas vykdyti nuolatinę gamybos kokybės kontrolę, pagrįstą statistikos principais ir atranka. Susitarus su atitinkamomis institucijomis, bandymus gali atlikti techninės tarnybos, arba už jų atlikimą atsakingas patvirtinimo sertifikato turėtojas, užtikrinantis gaminio atsekamumą.

2.2.2.2.   Pavyzdžiai imami vadovaujantis 2.2.2.4 punkto nuostatomis.

2.2.2.3.   Vaiko apsaugos sistemų charakteristikos pasirenkamos atsitiktine tvarka, o bandymai atliekami 2.2.2.4 punkte aprašyta tvarka.

2.2.2.4.   Kontrolė turi atitikti šiuos reikalavimus:

| Atrinktos vaiko apsaugos sistemos | Kontrolės griežtumo laipsnis |
| --- | --- |
| 0,02 % reiškia, kad viena vaiko apsaugos sistema paimta iš kiekvienos 5 000 gaminių partijos. | Įprasta |
| 0,05 % reiškia, kad viena vaiko apsaugos sistema paimta iš kiekvienos 5 000 gaminių partijos. | Sustiprinta |

Atrinktos vaiko apsaugos sistemos

Kontrolės griežtumo laipsnis

0,02 % reiškia, kad viena vaiko apsaugos sistema paimta iš kiekvienos 5 000 gaminių partijos.

Įprasta

0,05 % reiškia, kad viena vaiko apsaugos sistema paimta iš kiekvienos 5 000 gaminių partijos.

Sustiprinta

Ši dvigubos atrankos schema veikia taip, kaip aprašyta toliau.

| | Jei vaiko apsaugos sistema laikoma atitinkančia reikalavimus, gamyba taip pat pripažįstama tokia. |
| --- | --- |

Jei vaiko apsaugos sistema laikoma atitinkančia reikalavimus, gamyba taip pat pripažįstama tokia.

| | Jei vaiko apsaugos sistema neatitinka reikalavimų, imamas antros vaiko apsaugos sistemos pavyzdys. |
| --- | --- |

Jei vaiko apsaugos sistema neatitinka reikalavimų, imamas antros vaiko apsaugos sistemos pavyzdys.

| | Jei antra vaiko apsaugos sistema atitinka reikalavimus, gamyba pripažįstama atitinkančia reikalavimus. |
| --- | --- |

Jei antra vaiko apsaugos sistema atitinka reikalavimus, gamyba pripažįstama atitinkančia reikalavimus.

| | Jei abi (pirmoji ir antroji) vaiko apsaugos sistemos neatitinka reikalavimų, gamyba laikoma neatitinkančia reikalavimų, vaiko apsaugos sistemos, kuriose gali būti tokių pačių trūkumų, atšaukiamos ir imamasi priemonių gamybos atitikčiai atstatyti. |
| --- | --- |

Jei abi (pirmoji ir antroji) vaiko apsaugos sistemos neatitinka reikalavimų, gamyba laikoma neatitinkančia reikalavimų, vaiko apsaugos sistemos, kuriose gali būti tokių pačių trūkumų, atšaukiamos ir imamasi priemonių gamybos atitikčiai atstatyti.

| | Sustiprinta kontrolė vietoj įprastos kontrolės pradedama taikyti tuo atveju, jei paeiliui pagaminus 10 000 vaiko apsaugos sistemų gaminiai turėjo būti du kartus atšaukti. |
| --- | --- |

Sustiprinta kontrolė vietoj įprastos kontrolės pradedama taikyti tuo atveju, jei paeiliui pagaminus 10 000 vaiko apsaugos sistemų gaminiai turėjo būti du kartus atšaukti.

| | Įprasta kontrolė atnaujinama, jei reikalavimus atitinka 10 000 iš eilės pagamintų vaiko apsaugos sistemų. |
| --- | --- |

Įprasta kontrolė atnaujinama, jei reikalavimus atitinka 10 000 iš eilės pagamintų vaiko apsaugos sistemų.

| | Jei produkcija, kuriai taikoma griežtesnė kontrolė, turėjo būti du kartus atšaukta, taikomos 13 punkto nuostatos. |
| --- | --- |

Jei produkcija, kuriai taikoma griežtesnė kontrolė, turėjo būti du kartus atšaukta, taikomos 13 punkto nuostatos.

2.2.2.5.   Nuolatinė vaiko apsaugos sistemų kontrolė pradedama vykdyti baigus gamybos tinkamumo bandymą.

2.2.2.6.   Bandymų rezultatai, aprašyti 2.2.2.4 punkte, neturi viršyti L; čia L – kiekvienam patvirtinimo bandymui nustatyta ribinė vertė.

2.3.   Transporto priemonėje įmontuoti specialios transporto priemonės kategorijos įtaisai bandomi tokiu dažnumu:

| vaiko apsaugos priemonės, išskyrus paaukštintas sėdynes: | kartą per 8 savaites; |
| --- | --- |
| paaukštintos sėdynės: | kartą per 12 savaičių. |

vaiko apsaugos priemonės, išskyrus paaukštintas sėdynes:

kartą per 8 savaites;

paaukštintos sėdynės:

kartą per 12 savaičių.

Per kiekvieną bandymą turi būti laikomasi visų 7.1.4 ir 7.2.1.8.1 punktuose išdėstytų reikalavimų. Jei per metus atliktų bandymų rezultatai atitinka nustatytus reikalavimus, gamintojas, susitaręs su tipo patvirtinimo institucija, bandymų dažnumą gali sumažinti taip:

| vaiko apsaugos priemonės, išskyrus paaukštintas sėdynes: | kartą per 16 savaičių; |
| --- | --- |
| paaukštintos sėdynės: | kartą per 24 savaites. |

vaiko apsaugos priemonės, išskyrus paaukštintas sėdynes:

kartą per 16 savaičių;

paaukštintos sėdynės:

kartą per 24 savaites.

Tačiau jei per metus pagaminama ne daugiau kaip 1 000 vaiko apsaugos sistemų, per metus leidžiama atlikti bent vieną bandymą.

2.3.1.   Bandydamas specialių transporto priemonių kategorijų įtaisus pagal 2.1.2.4.1 punktą vaiko apsaugos priemonės gamintojas gali pasirinkti taikyti gamybos atitikties procedūras pagal 2.2 punktą (bandomojoje sėdynėje) arba pagal 2.3 punktą (transporto priemonės kėbulo konstrukcijoje).

2.3.2.   Jeigu bandinys neišlaiko tam tikro taikomo bandymo, laikantis tų pačių reikalavimų atliekamas papildomas bent trijų kitų bandinių bandymas. Jei vienas iš šių bandinių neišlaiko dinaminių bandymų, produkcija laikoma neatitinkančia reikalavimų, o bandymai turi būti atliekami dažniau, jei pagal 2.3 punktą jie buvo atliekami rečiau, be to būtina imtis reikiamų priemonių gamybos atitikčiai atkurti.

2.4.   Jeigu nustatoma, kad gamyba neatitinka reikalavimų pagal 2.2.1.4, 2.2.2.4 ar 2.3.2 punktus, patvirtinimo sertifikato turėtojas ar jo tinkamai įgaliotas atstovas:

| 2.4.1. | informuoja tipą patvirtinusią tipo patvirtinimo instituciją ir nurodo, kokių veiksmų buvo imtasi, kad būtų atkurta gamybos atitiktis. |
| --- | --- |

2.4.1.

informuoja tipą patvirtinusią tipo patvirtinimo instituciją ir nurodo, kokių veiksmų buvo imtasi, kad būtų atkurta gamybos atitiktis.

2.5.   Kiekvieną ketvirtį gamintojas praneša tipo patvirtinimo institucijai, kiek gaminių buvo pagaminta, atsižvelgiant į kiekvieną patvirtinimo numerį, nurodydamas būdus, kaip atpažinti gaminius pagal jų patvirtinimo numerį.

---

17 PRIEDAS

ENERGIJĄ SUGERIANČIOS MEDŽIAGOS BANDYMAS

1.   GALVOS MODELIS

1.1.   Galvos modelis – tai tvirtos medienos pusrutulis su pridėtu mažesniu rutulio formos elementu, kaip parodyta A paveiksle. Jis turi būti sukonstruotas taip, kad jį būtų įmanoma laisvai numesti išilgai pažymėtos ašies ir kad būtų įmanoma sumontuoti akcelerometrą greitėjimui išilgai kritimo krypties matuoti.

1.2.   Bendra galvos modelio masė, įskaitant akcelerometrą, turi būti 2,75 ± 0,05 kg.

A pav.

Galvos modelis

Matmenys (mm)

Kritimo kryptis

2.   PRIETAISAI

Atliekant bandymą greitėjimas registruojamas įranga, atitinkančia kanalo dažnių klasę, kurios indeksas yra 1 000, kaip nustatyta naujausioje standarto ISO 6487 redakcijoje.

3.   PROCEDŪRA

3.1.   Surinkta vaiko apsaugos priemonė dedama smūgio vietoje ant standaus lygaus paviršiaus, kurio mažiausi matmenys yra 500 × 500 mm, kad smūgio kryptis būtų statmena vaiko apsaugos priemonės vidiniam paviršiui smūgio vietoje.

3.2.   Galvos modelis pakeliamas į 100 – 0/+ 5 mm aukštį nuo atitinkamo viršutinio surinktos vaiko apsaugos priemonės paviršiaus iki žemiausio galvos modelio taško ir paleidžiamas kristi. Galvos modelio greitėjimas per susidūrimą užregistruojamas.

---

18 PRIEDAS

ĮRENGINIŲ SU ATLOŠAIS IR ATGALINĖS KRYPTIES ĮRENGINIŲ SRITIES, Į KURIĄ GALI ATSITRENKTI GALVA, NUSTATYMO BŪDAS, NUSTATANT MAŽIAUSIĄ ŠONINIŲ SPARNŲ DYDĮ

| 1. | Įrenginys padedamas ant 6 priede aprašytos bandomosios sėdynės. Nustatoma stačiausia atlošiamųjų įrenginių padėtis. Mažiausias manekenas įdedamas į įrenginį pagal gamintojo instrukcijas. Ant atlošo pažymimas taškas A, padedant jį 2 cm atstumu į vidų nuo išorinio rankos krašto tame pačiame horizontaliame lygyje kaip mažiausio manekeno petys. Visi vidiniai paviršiai virš horizontalios plokštumos, kertančios tašką A, išbandomi pagal 17 priedą. Šis paviršius turi dengti atlošą ir šoninius sparnus, įskaitant vidinius šoninių sparnų kraštus (spindulio zona). Bandant nešiojamuosius lopšius, kai dėl įrenginio ir pagal gamintojo nurodymus manekeno simetriškai įdėti neįmanoma, plotui, atitinkančiam 17 priedo reikalavimus, turi priklausyti visi vidiniai paviršiai virš taško A, kaip apibrėžta pirmiau, einant galvos kryptimi, kai matuojant šis manekenas yra nešiojamajame lopšyje, o lopšys yra ant bandymų stendo, nepalankiausioje gamintojo instrukcijas atitinkančioje padėtyje.
  Jei manekeną įmanoma įdėti į lopšį simetriškai, visas vidaus paviršius turi atitikti 17 priedo reikalavimus. |
| --- | --- |

1.

Jei manekeną įmanoma įdėti į lopšį simetriškai, visas vidaus paviršius turi atitikti 17 priedo reikalavimus.

| 2. | Bandant atgalinės krypties priemones turi būti įrengti mažiausiai 90 mm storio šoniniai sparnai, matuojant nuo atlošo paviršiaus vidurio. Šie šoniniai sparnai turi prasidėti horizontalioje plokštumoje, kirsti tašką A ir eiti sėdynės atlošo viršaus link. Pradedant nuo 90 mm žemiau atlošo viršaus esančio taško, šoninio sparno storis gali būti tolygiai mažinamas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | 2 punkto reikalavimas dėl mažiausio šoninių sparnų dydžio netaikomas specialiųjų transporto priemonių kategorijai skirtoms II ir III svorio grupių vaiko apsaugos priemonėms, naudojamoms bagažo skyriuje pagal šios taisyklės 6.1.2 punktą. |
| --- | --- |

3.

---

19 PRIEDAS

TIESIAI ANT VAIKO APSAUGOS PRIEMONIŲ MONTUOJAMŲ REGULIATORIŲ KONDICIONAVIMO APRAŠYMAS

1 pav.

1,25 kg

stacionarus velenėlis

stacionarus velenėlis

1.   METODAS

1.1.   Nustačius 8.2.7 punkte aprašytą pradinę austinės juostos padėtį, traukiant laisvąjį jos galą, ištraukiama bent 50 mm integruoto diržo komplekto austinės juostos.

1.2.   Sureguliuota integruoto diržo dalis pritvirtinama prie traukiklio A.

1.3.   Įjungiamas reguliatorius ir į integruotą komplektą įtraukiama bent 150 mm austinės juostos. Tai yra pusė vieno ciklo, per kurį nustatoma A traukiklio padėtis, atitinkanti didžiausio austinės juostos ištraukimo padėtį.

1.4.   Laisvasis austinės juostos galas prijungiamas prie traukiklio B.

2.   CIKLAS

| 2.1. | Traukiklis B patraukiamas bent 150 mm, kol traukiklis A nebetemps integruotojo diržų komplekto. |
| --- | --- |

2.1.

Traukiklis B patraukiamas bent 150 mm, kol traukiklis A nebetemps integruotojo diržų komplekto.

| 2.2. | Įjungiami reguliatoriai, traukiklis A patraukiamas, o B laisvojo austinės juostos galo netempia. |
| --- | --- |

2.2.

Įjungiami reguliatoriai, traukiklis A patraukiamas, o B laisvojo austinės juostos galo netempia.

| 2.3. | Takto pabaigoje išjungiamas reguliatorius. |
| --- | --- |

2.3.

Takto pabaigoje išjungiamas reguliatorius.

| 2.4. | Ciklas pakartojamas, kaip nustatyta šios taisyklės 7.2.2.7 punkte. |
| --- | --- |

2.4.

Ciklas pakartojamas, kaip nustatyta šios taisyklės 7.2.2.7 punkte.

---

20 PRIEDAS

ĮPRASTAS SAGTIES TVIRTUMO BANDYMO ĮTAISAS

Image 70

matmenys mm

a = paviršius ties A:

tempimo jėga

3 ar 5 juostos

sagtis

tempimo jėga

---

21 PRIEDAS

DINAMINIO SUSIDŪRIMO BANDYMO ĮRENGINYS

Dinamometrinis jutiklis 1

Bandymo pavažos

ISOFIX sėdynės lenkmens tvirtinimo įtaisai

Bandomasis padėklas

Dinamometrinis jutiklis 2

Standartinis įtraukiklis

B statramstis

Statramsčio kilpa

Fiksavimo padėtis įtaisius

1.   METODAS

1.1.   Tik juosmens diržas

1 dinamometrinis jutiklis pritaisomas išorinėje padėtyje, kaip parodyta paveiksle. Įmontuojama vaiko apsaugos priemonė ir įtempiamas diržas išorinėje padėtyje, kad būtų užtikrinama 75 ± 5 N apkrova.

1.2.   Juosmens ir įstrižas diržai

1.2.1.   1 dinamometrinis jutiklis pritaisomas išorinėje padėtyje, kaip parodyta paveiksle. Vaiko apsaugos priemonė įtaisoma į teisingą padėtį. Jei fiksavimo įtaisas, pritaisytas prie vaiko apsaugos priemonės, daro poveikį įstrižam diržui, antrasis dinamometrinis jutiklis įtaisomas tinkamoje padėtyje už vaiko apsaugos priemonės, tarp fiksavimo įtaiso ir sagties, kaip parodyta pirmiau. Jei nėra įtaisyta jokio fiksavimo įtaiso arba jei fiksavimo įtaisas įtaisytas prie sagties, dinamometrinis jutiklis įtaisomas patogioje vietoje tarp statramsčio kilpos ir vaiko apsaugos priemonės.

1.2.2.   Diržo juosmens dalis sureguliuojama taip, kad ties 1 dinamometriniu jutikliu būtų pasiekta 50 ± 5 N apkrova. Kreida ant austinės juostos pažymima vieta, kurioje ji eina per imituojamą sagtį. Laikant diržą toje padėtyje, sureguliuojama įstrižainė, kad ties 2 dinamometriniu jutikliu būtų užtikrinama 50 ± 5 N apkrova, arba fiksuojant juostą vaiko apsaugos priemonės austinės juostos fiksavimo įtaise, arba traukiant diržą link standartinio įtraukiklio.

1.2.3.   Iš įtraukiklio ritės ištraukiama visa austinė juosta ir vėl suvyniojama taikant 4 ± 3 N diržo įtempimo tarp įtraukiklio ir statramsčio kilpos jėgą. Prieš dinaminį bandymą ritė turi būti užfiksuota. Atliekamas dinaminis susidūrimo bandymas.

1.2.4.   Prieš pasiruošiant bandymui vaiko apsaugos priemonė patikrinama, kad būtų nustatyta, ar laikomasi 6.2.1.3 punkto reikalavimų. Jei dėl kampo funkcijos pokyčio pasikeičia įrenginio įtempimas, patikrinama, kurioje vietoje įrenginio įtempimas labiausiai susilpnėjo, pasiruošiama bandymui ir diržas kuo labiau įtempiamas; tuomet vaiko apsaugos priemonė iš naujo nustatoma taip, kad susidarytų nepalankiausia padėtis, o suaugusiojo diržas iš naujo neįtempiamas. Atliekamas dinaminis bandymas.

1.3.   ISOFIX priedas

Skirtas ISOFIX vaiko apsaugos sistemai su reguliuojamos padėties sėdynės lenkmens ISOFIX tvirtinimo įtaisais. Neapkrauta ISOFIX vaiko apsaugos sistema pritvirtinama prie sėdynės lenkmens tvirtinimo vietų H1-H2, kad ji būtų bandymui tinkamoje padėtyje. ISOFIX vaiko apsaugos priemonės fiksavimo mechanizmai turi tempti neapkrautą ISOFIX vaiko apsaugos sistemą link sėdynės lenkmens. Bandymų stendo sėdynės pagalvėlės paviršiui lygiagreti plokštuma paspaudžiama papildoma 135 ± 15 N jėga, nukreipta link sėdynės lenkmens, kad būtų įveikta ISOFIX vaiko apsaugos sistemos ir sėdynės pagalvėlės trinties jėga, taip padidinant fiksavimo mechanizmo savaiminio tempimo poveikį. Poveikio jėgos kryptis turi sutapti arba beveik sutapti su centrine ISOFIX vaiko apsaugos priemonės linija, ne aukščiau kaip 100 mm virš bandymų stendo pagalvėlės paviršiaus. Prireikus viršutinis diržas sureguliuojamas taip, kad tempimo apkrova būtų 50 ± 5 N (*1). Kai ISOFIX vaiko apsaugos priemonė taip sureguliuojama, į vaiko apsaugos sistemą įdedamas atitinkamas manekenas.

Pastaba

| 1. | Pagal 1.1 ir 1.2 punktus įranga montuojama tada, kai apsaugos priemonėje įtaisomas manekenas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kadangi, sumontavus vaiko apsaugos priemonę, bandomasis putplasčio paaukštinimas susispaus, dinaminis bandymas atliekamas po montavimo praėjus ne daugiau kaip 10 minučių. Kad padėklas galėtų grįžti į pradinę padėtį, tarp dviejų bandymų, kuriuos atliekant naudojamas tas pats padėklas, turi praeiti bent 20 minučių. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tiesiai ant diržo austinės juostos įtaisyti dinamometriniai jutikliai gali būti atjungti elektriniu būdu, bet per dinaminį bandymą turi būti palikti savo vietoje. Kiekvieno jutiklio masė neturi būti didesnė kaip 250 gramų. Juosmens diržo austinės juostos dinamometrinis jutiklis gali būti pakeistas tvirtinimo vietoje įtaisytu dinamometriniu jutikliu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jeigu apsaugos priemonės sumontuotos su įtaisais, kurių paskirtis yra padidinti saugos diržų įtempimą, bandymo metodas turi būti toks:
  vaiko apsaugos sistema sumontuojama taip, kaip reikalaujama šiame priede, tada naudojamas įtempimo įtaisas, nurodytas gamintojo instrukcijose. Jei įtaisas negali būti naudojamas dėl per didelio įtempimo, toks įtaisas laikomas nepriimtinu. |
| --- | --- |

4.

vaiko apsaugos sistema sumontuojama taip, kaip reikalaujama šiame priede, tada naudojamas įtempimo įtaisas, nurodytas gamintojo instrukcijose. Jei įtaisas negali būti naudojamas dėl per didelio įtempimo, toks įtaisas laikomas nepriimtinu.

| 5. | Vaiko apsaugos sistemos neturi veikti jokios kitos jėgos, išskyrus tik tas, kurios yra būtinos siekiant užtikrinti tinkamas 1.1 ir 1.2.2 punktuose nurodytą montavimo jėgą. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jei nešiojamasis lopšys montuojamas taip, kaip aprašyta šios taisyklės 8.1.3.5.6 punkte, suaugusiojo saugos diržo ir apsaugos priemonės jungtis turi būti imituojama. Laisvas 500 mm ilgio suaugusiojo saugos diržo galas (išmatuotas, kaip aprašyta 13 priede) 13 priede aprašyta tvirtinimo plokštele prijungiamas prie nurodytų tvirtinimo vietų. Tada apsaugos priemonė prijungiama prie laisvojo suaugusiojo saugos diržų galo. Suaugusiojo saugos diržo įtempimas, išmatuotas tarp tvirtinimo vietos ir apsaugos priemonės, turi būti lygus 50 ± 5 N. |
| --- | --- |

6.

---

(*1)  Jeigu apsaugos priemonės sumontuotos su įtaisais, kurių paskirtis yra padidinti viršutinio diržo įtempimą, bandymo metodas turi būti toks:

ISOFIX vaiko apsaugos sistema sumontuojama taip, kaip reikalaujama šiame priede, tada naudojamas įtempimo įtaisas, nurodytas gamintojo instrukcijose. Jei įtaisas negali būti naudojamas dėl per didelio įtempimo, toks įtaisas laikomas nepriimtinu.

---

22 PRIEDAS

APATINĖS MANEKENO LIEMENS DALIES BANDYMAS

1 pav.

Sutrumpinta manekeno P10 dalis

Medžiaga EPS (40–45 g/l)

D 110

Perėjimo R (TYP) 10,0

R 125

R 55

3,2°

9,5°

R (TYP) 80

R 220

160

2 pav.

Paaukštinimo traukimo bandymas, naudojant manekeno bloką

---

23 PRIEDAS

APKROVOS ĮTAISAI

I apkrovos įtaisas

Image 74

C detalė

mastelis 1:1

šoninis dalies vaizdas B–B

šoninis dalies vaizdas A–A

vaizdas iš priekio

mastelis 1:2

| Tamprumo ilgis | (+ / – 5 mm) | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Manekenas P/Q 0 | Manekenas P/Q 3/4 | P/Q 1,5 | P/Q 3 | P/Q 6 | P/Q 10 |
| Galvos juosta | 1 000  mm | 1 000  mm | 1 000  mm | 1 200  mm | 1 200  mm | 1 200  mm |
| Pečių juosta | 750 mm | 850 mm | 950 mm | 1 000  mm | 1 100  mm | 1 300  mm |
| Tarpukojo juosta | 300 mm | 350 mm | 400 mm | 400 mm | 450 mm | 570 mm |
| Klubų juosta | 400 mm | 500 mm | 550 mm | 600 mm | 700 mm | 800 mm |
| X matmuo | 120 mm | 130 mm | 140 mm | 140 mm | 150 mm | 160 mm |

Tamprumo ilgis

(+ / – 5 mm)

Manekenas P/Q 0

Manekenas P/Q 3/4

P/Q 1,5

P/Q 3

P/Q 6

P/Q 10

Galvos juosta

1 000  mm

1 000  mm

1 000  mm

1 200  mm

1 200  mm

1 200  mm

Pečių juosta

750 mm

850 mm

950 mm

1 000  mm

1 100  mm

1 300  mm

Tarpukojo juosta

300 mm

350 mm

400 mm

400 mm

450 mm

570 mm

Klubų juosta

400 mm

500 mm

550 mm

600 mm

700 mm

800 mm

X matmuo

120 mm

130 mm

140 mm

140 mm

150 mm

160 mm

| Nr. | Pavadinimas | Informacija | Kiekis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Galvos juosta – 39 mm | — | 1 |
| 2 | Pečių juosta lh-rh – 39 mm | — | 2 |
| 3 | Tarpukojo juosta – 39 mm | — | 1 |
| 4 | Klubų juosta – 39 mm | — | 1 |
| 5 | Dygsnių raštas (30 × 17) | Dygsnis: 77, siūlas: 30 | 8 |
| 6 | Plastikinė sagtis | | 2 |
| 7 | Dygsnių raštas (2 × 37) | Dygsnis: 77, siūlas: 30 | 2 |

Nr.

Pavadinimas

Informacija

Kiekis

1

Galvos juosta – 39 mm

—

1

2

Pečių juosta lh-rh – 39 mm

—

2

3

Tarpukojo juosta – 39 mm

—

1

4

Klubų juosta – 39 mm

—

1

5

Dygsnių raštas (30 × 17)

Dygsnis: 77, siūlas: 30

8

6

Plastikinė sagtis

2

7

Dygsnių raštas (2 × 37)

Dygsnis: 77, siūlas: 30

2

| Dygsnių raštas | Mažiausia reikalinga jėga |
| --- | --- |
| 12 × 12 mm | 3,5 kN |
| 30 × 12 mm | 5,3 kN |
| 30 × 17 mm | 5,3 kN |
| 30 × 30 mm | 7,0 kN |

Dygsnių raštas

Mažiausia reikalinga jėga

12 × 12 mm

3,5 kN

30 × 12 mm

5,3 kN

30 × 17 mm

5,3 kN

30 × 30 mm

7,0 kN

visų juostų spindulys = 5 mm

Image 75

Izometrinis vaizdas,

mastelis 1:10

Vaizdas iš viršaus,

mastelis 1:2

II apkrovos įtaisas

Image 76

| Nr. | Pavadinimas | Informacija | Kiekis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pagrindinė juosta – 39 mm | — | 1 |
| 2 | Klubų juosta (viršutinė arba apatinė) – 39 mm | — | 2 |
| 3 | Dygsnių raštas (30 × 17) | Dygsnis: 77, siūlas: 30- | 4 |

Nr.

Pavadinimas

Informacija

Kiekis

1

Pagrindinė juosta – 39 mm

—

1

2

Klubų juosta (viršutinė arba apatinė) – 39 mm

—

2

3

Dygsnių raštas (30 × 17)

Dygsnis: 77, siūlas: 30-

4

| Tamprumo ilgis | (+ / – 5 mm) | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Manekenas P/Q 0 | Manekenas P/Q 3/4 | P/Q 1,5 | P/Q 3 | P/Q 6 | P/Q 10 |
| Pagrindinė juosta | 1 600  mm | 1 600  mm | 1 600  mm | 2 000  mm | 2 000  mm | 2 000  mm |
| Klubų juosta | 440 mm | 540 mm | 640 mm | 740 mm | 740 mm | 840 mm |

Tamprumo ilgis

(+ / – 5 mm)

Manekenas P/Q 0

Manekenas P/Q 3/4

P/Q 1,5

P/Q 3

P/Q 6

P/Q 10

Pagrindinė juosta

1 600  mm

1 600  mm

1 600  mm

2 000  mm

2 000  mm

2 000  mm

Klubų juosta

440 mm

540 mm

640 mm

740 mm

740 mm

840 mm

| Dygsnių raštas | Mažiausia reikalinga jėga |
| --- | --- |
| 12 × 12 mm | 3,5 kN |
| 30 × 12 mm | 5,3 kN |
| 30 × 17 mm | 5,3 kN |
| 30 × 30 mm | 7,0 kN |

Dygsnių raštas

Mažiausia reikalinga jėga

12 × 12 mm

3,5 kN

30 × 12 mm

5,3 kN

30 × 17 mm

5,3 kN

30 × 30 mm

7,0 kN

visų juostų spindulys – 5 mm

Izometrinis vaizdas,

mastelis 1:10

Vaizdas iš viršaus,

mastelis 1:2

---

| 2016 9 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 265/125 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 9 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 265/125

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 48 „Suvienodinti transporto priemonių patvirtinimo reikalavimai, atsižvelgiant į apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimą“ [2016/1723]

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

06 serijos pakeitimų 7 papildymo. Įsigaliojimo data – 2016 m. spalio 8 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bendrosios specifikacijos |
| --- | --- |

5.

| 6. | Atskirosios specifikacijos |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transporto priemonės tipo arba jo apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų patvirtinimo pakeitimas ir išplėtimas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

9.

| 10. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų pavadinimai bei adresai |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
| --- | --- |

12.

PRIEDAI

| 1 | Pranešimas |
| --- | --- |

1

| 2 | Patvirtinimo ženklų išdėstymas |
| --- | --- |

2

| 3 | Žibintų paviršių, atskaitos ašių ir centrų ir geometrinio apžvelgiamumo kampų pavyzdžiai |
| --- | --- |

3

| 4 | Raudonos spalvos žibinto matomumas priekyje ir baltos spalvos žibinto matomumas gale |
| --- | --- |

4

| 5 | Apkrovos sąlygos, į kurias reikia atsižvelgti nustatant artimosios šviesos žibintų vertikalaus pakreipimo variantus |
| --- | --- |

5

| 6 | Artimosios šviesos pokrypio matavimas, atsižvelgiant į apkrovą |
| --- | --- |

6

| 7 | Artimosios šviesos žibintų ribinės linijos pokrypio žemyn, nurodyto šios taisyklės 6.2.6.1.1 punkte, ir priekinių rūko žibintų ribinės linijos pokrypio žemyn, nurodyto 6.3.6.1.2 punkte, žymėjimas |
| --- | --- |

7

| 8 | Priekinių žibintų reguliavimo įtaisų valdikliai, nurodyti šios taisyklės 6.2.6.2.2 punkte |
| --- | --- |

8

| 9 | Gamybos atitikties kontrolė |
| --- | --- |

9

| 10 | Rezervuotas |
| --- | --- |

10

| 11 | Matomumo ženklinimo pastebimumas iš transporto priemonės galo, priekio ir iš šono |
| --- | --- |

11

| 12 | Bandomasis važiavimas |
| --- | --- |

12

| 13 | Artimosios šviesos žibintų automatinio jungimo sąlygos |
| --- | --- |

13

| 14 | Stebėjimo sritis prie manevravimo ir papildomų žibintų tariamojo paviršiaus |
| --- | --- |

14

| 15 | Gonio(foto)metrinė sistema, naudojama fotometriniams matavimams atlikti, kaip apibrėžta šios taisyklės 2.34 punkte |
| --- | --- |

15

1.   TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma M, N kategorijų transporto priemonėms ir jų priekaboms (O kategorijos) (1), atsižvelgiant į apšvietimo ir šviesos signalizacijos prietaisų įrengimą.

1

2.   APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

2.1.   transporto priemonės patvirtinimas – transporto priemonės tipo patvirtinimas, atsižvelgiant į apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų skaičių bei įrengimo būdą;

2.2.   transporto priemonių tipas, atsižvelgiant į apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimą – transporto priemonės, nesiskiriančios 2.2.1–2.2.4 punktuose nurodytais pagrindiniais aspektais.

Šiais aspektais besiskiriančios transporto priemonės nelaikomos „skirtingo tipo transporto priemonėmis“: transporto priemonės, kurios skiriasi, kaip apibrėžta 2.2.1–2.2.4 punktuose, tačiau ne taip, kad dėl to tektų keisti žibintų rūšį, skaičių, išdėstymą, geometrinį apžvelgiamumą ir artimosios šviesos srauto pokrypį, nurodytus aptariamam transporto priemonių tipui, bei transporto priemonės, kuriose įtaisyti arba neįtaisyti papildomi žibintai:

| 2.2.1. | transporto priemonės matmenimis ir išorės forma; |
| --- | --- |

2.2.1.

transporto priemonės matmenimis ir išorės forma;

| 2.2.2. | įtaisų skaičiumi ir išdėstymu; |
| --- | --- |

2.2.2.

įtaisų skaičiumi ir išdėstymu;

| 2.2.3. | priekinių žibintų reguliavimo sistema; |
| --- | --- |

2.2.3.

priekinių žibintų reguliavimo sistema;

| 2.2.4. | pakabos sistema. |
| --- | --- |

2.2.4.

pakabos sistema.

2.3.   skersinė plokštuma – vertikali plokštuma, statmena transporto priemonės išilginei vidurio plokštumai;

2.4.   nepakrauta transporto priemonė – transporto priemonė be vairuotojo, ekipažo, keleivių ir krovinio, bet su pilnu baku degalų, atsarginiu ratu ir paprastai visada transporto priemonėje esančiais įrankiais;

2.5.   pakrauta transporto priemonė – transporto priemonė, pakrauta iki didžiausios techniškai leidžiamos masės, kaip nurodyta gamintojo, kuris taip pat nustato masės pasiskirstymą tarp ašių pagal 5 priede aprašytą metodą;

2.6.   įtaisas – elementas arba elementų mazgas, naudojamas vienai arba daugiau funkcijų atlikti;

2.6.1.   apšvietimo funkcija– įtaiso spinduliuojama šviesa, skirta apšviesti kelią ir objektus transporto priemonės judėjimo kryptimi;

apšvietimo funkcija

2.6.2.   šviesos signalizacijos funkcija– įtaiso spinduliuojama arba atspindima šviesa, kurios paskirtis kitiems eismo dalyviams suteikti vaizdinę informaciją apie transporto priemonės buvimą, padėti ją atpažinti ir (arba) pranešti apie jos judėjimo pasikeitimą;

šviesos signalizacijos funkcija

2.7.   žibintas – įtaisas, kurio paskirtis apšviesti kelią arba šviesos signalu įspėti kitus eismo dalyvius. Galinio valstybinio numerio ženklo apšvietimo žibintai ir šviesogrąžiai atšvaitai taip pat laikomi žibintais. Šioje taisyklėje šviesą spinduliuojantys galiniai valstybinio numerio ženklai ir įlipimo bei išlipimo durų apšvietimo sistema pagal Taisyklės Nr. 107 nuostatas nelaikomi žibintais M2 ir M3 kategorijų transporto priemonėse;

2

3

2.7.1.   Šviesos šaltinis

2.7.1.1.   šviesos šaltinis– vienas arba daugiau regimosios spinduliuotės elementų, kurie gali būti montuojami su vienu arba daugiau skaidrių apgaubų ir turėti cokolį mechaninei arba elektros jungčiai;

šviesos šaltinis

2.7.1.1.1.   keičiamasis šviesos šaltinis– šviesos šaltinis, skirtas įtaisyti prietaiso laikiklyje ir iš jo išimti nenaudojant įrankių;

keičiamasis šviesos šaltinis

2.7.1.1.2.   nekeičiamasis šviesos šaltinis– šviesos šaltinis, kurį galima pakeisti tik kartu su prietaisu, kuriame šis šviesos šaltinis įtaisytas:

nekeičiamasis šviesos šaltinis

| a) | šviesos šaltinio modulio atveju: šviesos šaltinis, kurį galima pakeisti tik kartu su šviesos šaltinio moduliu, kuriame šis šviesos šaltinis įtaisytas; |
| --- | --- |

a)

šviesos šaltinio modulio atveju: šviesos šaltinis, kurį galima pakeisti tik kartu su šviesos šaltinio moduliu, kuriame šis šviesos šaltinis įtaisytas;

| b) | adaptyviųjų priekinių žibintų sistemų (AFS) atveju: šviesos šaltinis, kurį galima pakeisti tik kartu su apšvietimo moduliu, kuriame šis šviesos šaltinis įtaisytas; |
| --- | --- |

b)

adaptyviųjų priekinių žibintų sistemų (AFS) atveju: šviesos šaltinis, kurį galima pakeisti tik kartu su apšvietimo moduliu, kuriame šis šviesos šaltinis įtaisytas;

2.7.1.1.3.   šviesos šaltinio modulis– speciali prietaiso optinė dalis. Ji turi vieną arba daugiau nekeičiamųjų šviesos šaltinių, joje papildomai gali būti vienas arba daugiau patvirtintų keičiamųjų šviesos šaltinių laikiklių;

šviesos šaltinio modulis

2.7.1.1.4.   kaitinamasis šviesos šaltinis (kaitinamoji lempa)– šviesos šaltinis, kai regimosios spinduliuotės elementas yra vienas arba daugiau kaitinamųjų siūlų, sukuriančių šiluminę spinduliuotę;

kaitinamasis šviesos šaltinis (kaitinamoji lempa)

2.7.1.1.5.   dujų išlydžio šviesos šaltinis– šviesos šaltinis, kai regimosios spinduliuotės elementas yra išlydžio lankas, sukuriantis elektrinę liuminescenciją / fluorescenciją;

dujų išlydžio šviesos šaltinis

2.7.1.1.6.   šviesos diodo (LED) šviesos šaltinis– toks šviesos šaltinis, kai regimosios spinduliuotės elementas yra viena arba daugiau puslaidininkių sandūrų, sukuriančių injekcinę liuminescenciją / fluorescenciją;

šviesos diodo (LED) šviesos šaltinis

2.7.1.1.7.   LED modulis– šviesos šaltinio modulis, kurio šviesos šaltiniai yra tik LED. Tačiau jame papildomai gali būti vienas arba daugiau patvirtintų keičiamųjų šviesos šaltinių laikiklių;

LED modulis

2.7.1.2.   elektroninis šviesos šaltinio reguliavimo įrenginys– vienas arba daugiau komponentų tarp elektros tiekimo ir šviesos šaltinių, integruotų į šviesos šaltinį arba naudojamą žibintą arba į juos neintegruotų, kurių paskirtis yra reguliuoti šviesos šaltinio įtampą ir (arba) elektros srovę;

elektroninis šviesos šaltinio reguliavimo įrenginys

2.7.1.2.1.   balastas– elektroninis šviesos šaltinio reguliavimo įrenginys tarp elektros tiekimo ir šviesos šaltinių, integruotų į šviesos šaltinį arba naudojamą žibintą arba į juos neintegruotų, kurio paskirtis yra stabilizuoti dujų išlydžio šviesos šaltinio elektros srovę;

balastas

2.7.1.2.2.   uždegiklis– elektroninis šviesos šaltinio reguliavimo įrenginys, kurio paskirtis sukurti dujų išlydžio šviesos šaltinio lanką;

uždegiklis

2.7.1.3.   kintamojo stiprio valdiklis– įtaisas, automatiškai valdantis galinius šviesos signalinius įtaisus, kuriems būdingas kintamasis spinduliavimo stipris, siekiant užtikrinti pastovų jų signalų pastebimumą. Kintamojo stiprio valdiklis yra žibinto arba transporto priemonės dalis, arba ši funkcija yra paskirstyta ir žibintui, ir transporto priemonei;

kintamojo stiprio valdiklis

2.7.2.   lygiaverčiai žibintai – tos pačios paskirties žibintai, kuriuos leidžiama naudoti transporto priemonės registracijos šalyje; tokie žibintai savo charakteristikomis gali skirtis nuo tvirtinimo metu transporto priemonėje įtaisytų žibintų, jeigu jie atitinka šios taisyklės reikalavimus;

2.7.3.   atskirieji žibintai – įtaisai, turintys atskirus tariamuosius paviršius atskaitos ašies kryptimi (2), atskirus šviesos šaltinius ir atskirus žibintų korpusus;

2

2.7.4.   sugrupuotieji žibintai – įtaisai, turintys atskirus tariamuosius paviršius atskaitos ašies kryptimi (2) ir atskirus šviesos šaltinius, bet bendrą žibinto korpusą;

2

2.7.5.   kombinuotieji žibintai – įtaisai, turintys atskirus tariamuosius paviršius atskaitos ašies kryptimi (2), bet bendrą šviesos šaltinį ir bendrą žibinto korpusą;

2

2.7.6.   tarpusavyje sujungti žibintai – įtaisai, turintys atskirus šviesos šaltinius arba bendrą šviesos šaltinį, veikiantį skirtingomis sąlygomis (pvz., optiniai, mechaniniai, elektriniai skirtumai), visiškai arba iš dalies bendrus tariamuosius paviršius atskaitos ašies kryptimi (2) ir bendrą žibinto korpusą (3).

2

3

2.7.7.   vienafunkcis žibintas – įtaiso dalis, atliekanti vieną apšvietimo arba šviesos signalizacijos funkciją;

2.7.8.   paslepiamasis žibintas – žibintas, galintis būti iš dalies arba visiškai paslėptas, kai nėra naudojamas. Tai pasiekiama naudojant judamąjį dangtelį, išstumiant žibintą arba kitomis tinkamomis priemonėmis. Terminas „įtraukiamasis“ daugiausia vartojamas aprašyti paslepiamąjį žibintą, kuris įtraukiamas į kėbulą;

2.7.9.   tolimosios šviesos žibintas – žibintas, naudojamas apšviesti kelią dideliu atstumu priešais transporto priemonę;

2.7.10.   artimosios šviesos žibintas – žibintas, naudojamas apšviesti kelią priešais transporto priemonę, nesukeliant pernelyg didelio akinimo arba nepatogumo iš priekio artėjančių transporto priemonių vairuotojams ir kitiems eismo dalyviams;

2.7.10.1.   pagrindinė artimoji šviesa– artimoji šviesa, gaunama nenaudojant infraraudonųjų spindulių spinduolio ir (arba) papildomų šviesos šaltinių, skirtų posūkių apšvietimui;

pagrindinė artimoji šviesa

2.7.11.   posūkio rodiklio žibintas – žibintas, naudojamas kitiems eismo dalyviams parodyti, kad vairuotojas ketina sukti į dešinę arba į kairę.

Posūkio rodiklio žibintas arba žibintai taip pat gali būti naudojami pagal Taisyklės Nr. 97 arba Taisyklės Nr. 116 reikalavimus.

2.7.12.   stabdymo žibintas – žibintas, naudojamas iš paskos važiuojantiems eismo dalyviams parodyti, kad sąmoningai stabdomas transporto priemonės judėjimas išilgine kryptimi;

2.7.13.   galinio valstybinio numerio ženklo apšvietimo įtaisas – įtaisas, naudojamas apšviesti galinio valstybinio numerio ženklo vietą; tokį įtaisą gali sudaryti keletas optinių komponentų;

2.7.14.   priekinis gabaritinis žibintas – žibintas, naudojamas įspėti apie transporto priemonės buvimą ir rodyti jos plotį, kai žiūrima iš priekio;

2.7.15.   galinis gabaritinis žibintas – žibintas, naudojamas įspėti apie transporto priemonės buvimą ir rodyti jos plotį, kai žiūrima iš galo;

2.7.16.   šviesogrąžis atšvaitas – įtaisas, naudojamas įspėti apie transporto priemonės buvimą atspindint šviesą, kurią skleidžia nesujungtas su transporto priemone šaltinis (stebėtojui esant prie šviesos šaltinio).

Šioje taisyklėje šviesogrąžiais atšvaitais nelaikomi:

2.7.16.1.   šviesogrąžiai valstybinio numerio ženklai;

2.7.16.2.   ADR (Europos sutartis dėl pavojingų krovinių tarptautinių vežimų keliais) paminėti šviesogrąžiai signalai;

2.7.16.3.   kiti šviesogrąžiai ženklai ir signalai, kurie naudojami pagal nacionalinius reikalavimus tam tikrų kategorijų transporto priemonėms arba tam tikriems veikimo metodams;

2.7.16.4.   šviesogrąžės medžiagos, pagal Taisyklę Nr. 104 patvirtintos kaip D arba E klasė ir naudojamos kitiems tikslams, nepažeidžiant nacionalinių reikalavimų, pvz., reklamai;

2.7.17.   matomumo ženklinimas – įtaisas, naudojamas padidinti transporto priemonės matomumą, kai žiūrima iš šono arba iš galo (arba priekabų atvejų dar ir iš priekio); jis atspindi iš šviesos šaltinio, kuris nesujungtas su transporto priemone, sklindančią šviesą, stebėtojui esant prie šaltinio;

2.7.17.1.   gabaritų ženklinimas– matomumo ženklinimas, skirtas parodyti horizontalius ir vertikalius transporto priemonės matmenis (ilgį, plotį ir aukštį);

gabaritų ženklinimas

2.7.17.1.1.   ištisinis gabaritų ženklinimas– gabaritų ženklinimas, kurį taikant transporto priemonės kontūrai parodomi ištisine linija;

ištisinis gabaritų ženklinimas

2.7.17.1.2.   dalinis gabaritų ženklinimas– gabaritų ženklinimas, kai horizontalūs transporto priemonės matmenys parodomi ištisine linija, o vertikalūs – žymint viršutinius kampus;

dalinis gabaritų ženklinimas

2.7.17.2.   linijinis ženklinimas– matomumo ženklinimas, kurio paskirtis ištisine linija parodyti horizontalius transporto priemonės matmenis (ilgį ir plotį);

linijinis ženklinimas

2.7.18.   įspėjamasis pavojaus signalas – vienalaikis visų transporto priemonės posūkio rodiklių žibintų veikimas, siekiant parodyti, kad transporto priemonė laikinai kelia tam tikrą pavojų kitiems eismo dalyviams;

2.7.19.   priekinis rūko žibintas – žibintas, naudojamas pagerinti kelio apšvietimą priešais transporto priemonę esant rūkui arba panašioms sumažėjusio matomumo sąlygoms;

2.7.20.   galinis rūko žibintas – žibintas, naudojamas pagerinti transporto priemonės matomumą iš galo, esant tirštam rūkui;

2.7.21.   atbulinės eigos žibintas – žibintas, naudojamas apšviesti kelią už transporto priemonės ir įspėti kitus eismo dalyvius, kad transporto priemonė važiuoja arba tuoj važiuos atbuline eiga;

2.7.22.   stovėjimo žibintas – žibintas, naudojamas atkreipti dėmesį į stovinčią transporto priemonę užstatytoje teritorijoje. Tokiomis aplinkybėmis jis pakeičia priekinius ir galinius gabaritinius žibintus;

2.7.23.   galinio kontūro gabaritinis žibintas – prie toliausio išorinio krašto ir kuo arčiau transporto priemonės viršaus pritvirtintas žibintas, kurio paskirtis aiškiai parodyti bendrą transporto priemonės plotį. Šis žibintas skirtas tam tikroms transporto priemonėms ir priekaboms, siekiant papildyti priekinius ir galinius gabaritinius žibintus ir ypač atkreipti dėmesį į transporto priemonės arba priekabos dydį;

2.7.24.   šoninis gabaritinis žibintas – žibintas, naudojamas įspėti apie transporto priemonės buvimą, kai žiūrima iš šono;

2.7.25.   dieninis žibintas – priekinis žibintas, naudojamas padidinti transporto priemonės matomumą važiuojant dieną;

2.7.26.   posūkio apšvietimo žibintas – žibintas, naudojamas papildomai apšviesti kelio dalį prie priekinio transporto priemonės kampo toje pusėje, į kurią transporto priemonė rengiasi sukti;

2.7.27.   
  „etaloninis šviesos srautas“:

| a) | šviesos šaltinio atveju:
  etaloninio šviesos srauto vertė, neatsižvelgiant į nuokrypius, kaip nurodyta šviesos šaltinius reglamentuojančios atitinkamos taisyklės, pagal kurią patvirtintas šviesos šaltinis, duomenų lape; |
| --- | --- |

a)

šviesos šaltinio atveju:

etaloninio šviesos srauto vertė, neatsižvelgiant į nuokrypius, kaip nurodyta šviesos šaltinius reglamentuojančios atitinkamos taisyklės, pagal kurią patvirtintas šviesos šaltinis, duomenų lape;

| b) | LED modulio atveju:
  etaloninio šviesos srauto vertė, kaip nurodyta techninėse specifikacijose, pateiktose kartu su LED moduliu siekiant patvirtinti žibintą, kurio dalis yra LED modulis; |
| --- | --- |

b)

LED modulio atveju:

etaloninio šviesos srauto vertė, kaip nurodyta techninėse specifikacijose, pateiktose kartu su LED moduliu siekiant patvirtinti žibintą, kurio dalis yra LED modulis;

2.7.28.   adaptyvioji priekinių žibintų sistema (toliau – AFS) – apšvietimo prietaisas, kurio tipas patvirtintas pagal Taisyklę Nr. 123, suteikiantis skirtingų charakteristikų šviesos pluoštus, kad būtų galima automatiškai prisitaikyti prie įvairių artimosios šviesos ir, jei taikoma, tolimosios šviesos naudojimo sąlygų;

2.7.28.1.   apšvietimo modulis– šviesą spinduliuojantis komponentas, kurio paskirtis suteikti vieną arba daugiau AFS priekinio apšvietimo funkcijų arba prie jų prisidėti;

apšvietimo modulis

2.7.28.2.   įrengimo modulis– vientisa dėžė (žibinto korpusas), kurioje yra vienas arba keli apšvietimo moduliai;

įrengimo modulis

2.7.28.3.   „apšvietimo režimas“ arba „režimas“– AFS suteikiamos priekinio apšvietimo funkcijos būsena, kaip nustato gamintojas, ir pritaikoma specialioms transporto priemonės ir aplinkos sąlygoms;

„apšvietimo režimas“ arba „režimas“

2.7.28.4.   sistemos valdiklis– AFS dalis arba dalys, gaunančios AFS valdymo signalus iš transporto priemonės ir automatiškai valdančios apšvietimo modulių veikimą;

sistemos valdiklis

2.7.28.5.   AFS valdymo signalas (V, E, W, T)– AFS įvestis pagal šios taisyklės 6.22.7.4 punktą;

AFS valdymo signalas (V, E, W, T)

2.7.28.6.   neutrali būsena– tokia AFS būsena, kai spinduliuojama nustatyto režimo C klasės artimoji šviesa (pagrindinė artimoji šviesa) arba, jeigu yra, tolimoji šviesa maksimalaus veikimo sąlygomis, ir nesiunčiamas joks AFS valdymo signalas;

neutrali būsena

2.7.28.7.   adaptyvioji tolimoji šviesa– AFS tolimoji šviesa, kai, siekiant pagerinti vairuotojo matymą į tolį, šios šviesos pluoštas pritaikomas prie iš priekio artėjančių ir iš paskos važiuojančių transporto priemonių, kitiems kelių eismo dalyviams nesukelia nepatogumo, neblaško jų dėmesio ir jų neakina;

adaptyvioji tolimoji šviesa

2.7.29.   papildomas išorinis žibintas – žibintas, naudojamas, kad suteiktų papildomo apšvietimo, padedančio transporto priemonės vairuotojui ir keleiviui įlipti ir išlipti arba pakrauti krovinius;

2.7.30.   tarpusavyje susijusių žibintų sistema – dviejų ar trijų tarpusavyje susijusių ir tą pačią funkciją atliekančių žibintų sąranka;

2.7.30.1.   tarpusavyje susijęs žibintas, paženklintas Y raide– įtaisas, veikiantis kartu su tarpusavyje susijusių žibintų sistema. Įjungus tarpusavyje susijusius žibintus, jie veikia kartu, turi atskirus tariamuosius paviršius atskaitos ašies kryptimi ir atskirus žibintų korpusus, ir gali turėti atskirą (-us) šviesos šaltinį (-ius);

tarpusavyje susijęs žibintas, paženklintas Y raide

2.7.31.   manevravimo žibintas – žibintas, naudojamas transporto priemonės šonui papildomai apšviesti, kad būtų lengviau daryti lėtus manevrus;

2.7.32.   žibintai, paženklinti D raide – atskirieji žibintai, patvirtinti kaip atskiri įtaisai, kad juos būtų galima naudoti atskirai arba dviejų žibintų sąrankoje, kuri laikytina atskiru žibintu;

2.8.   apšvietimo įtaiso, šviesos signalinio įtaiso arba šviesogrąžio atšvaito „šviesą spinduliuojantis paviršius“ – paviršius, nurodytas prie įtaiso gamintojo pateiktos patvirtinimo paraiškos pridėtame brėžinyje, žr. 3 priedą (žr., pvz., 1 ir 4 dalis).

Tai nurodoma laikantis vienos iš šių sąlygų:

| a) | jeigu išorinis sklaidytuvas yra tekstūruotas, nurodytasis šviesą spinduliuojantis paviršius turi sudaryti visą išorinio sklaidytuvo išorinį paviršių ar jo dalį; |
| --- | --- |

a)

jeigu išorinis sklaidytuvas yra tekstūruotas, nurodytasis šviesą spinduliuojantis paviršius turi sudaryti visą išorinio sklaidytuvo išorinį paviršių ar jo dalį;

| b) | jeigu išorinis sklaidytuvas yra netekstūruotas, į išorinį sklaidytuvą galima nekreipti dėmesio, o šviesą spinduliuojantis paviršius nurodomas, kaip parodyta brėžinyje, žr. 3 priedą (žr., pvz., 5 dalį); |
| --- | --- |

b)

jeigu išorinis sklaidytuvas yra netekstūruotas, į išorinį sklaidytuvą galima nekreipti dėmesio, o šviesą spinduliuojantis paviršius nurodomas, kaip parodyta brėžinyje, žr. 3 priedą (žr., pvz., 5 dalį);

2.8.1.   „išorinis tekstūruotas sklaidytuvas“ arba „išorinio tekstūruoto sklaidytuvo sritis“– visas išorinis sklaidytuvas arba jo dalis, skirta pakeisti arba daryti poveikį šviesos sklidimui iš šviesos šaltinio (-ių), kad šviesos spinduliai būtų iš esmės nukreipti nuo jų pradinės krypties;

„išorinis tekstūruotas sklaidytuvas“ arba „išorinio tekstūruoto sklaidytuvo sritis“

2.9.   
  „šviečiamasis paviršius“ (žr. 3 priedą);

2.9.1.   šviečiamasis apšvietimo įtaiso paviršius (2.7.9, 2.7.10, 2.7.19, 2.7.21 ir 2.7.26 punktai)– visos atšvaito apertūros stačiakampė projekcija arba priekinių žibintų su „projekcinio sklaidytuvo“ elipsoidiniu atšvaitu atveju – projekcija skersinėje plokštumoje. Jei apšvietimo įtaisas neturi atšvaito, taikoma 2.9.2 punkte pateikta apibrėžtis. Jei žibinto šviesą spinduliuojantis paviršius tęsiasi tik už visos atšvaito apertūros dalies, tada atsižvelgiama tik į tos dalies projekciją.

šviečiamasis apšvietimo įtaiso paviršius (2.7.9, 2.7.10, 2.7.19, 2.7.21 ir 2.7.26 punktai)

Artimosios šviesos žibintų atveju tariamąjį paviršių apriboja tariamoji atkarpos linijos projekcija į sklaidytuvą. Jei atšvaitas ir sklaidytuvas reguliuojami vienas kito atžvilgiu, jie turėtų būti nustatomi į vidurinę padėtį.

Jei įtaisoma AFS: kai apšvietimo funkciją sudaro du arba daugiau vienu metu tam tikroje transporto priemonės pusėje veikiančių apšvietimo modulių, atskiri šviečiamieji paviršiai kartu sudaro aptariamą šviečiamąjį paviršių (pvz., toliau pateiktame 6.22.4 punkto paveiksle tam tikri 8, 9 ir 11 apšvietimo modulių šviečiamieji paviršiai vertinami kartu atsižvelgiant į tam tikrą jų vietą, ir jie sudaro transporto priemonės dešinės pusės šviečiamąjį paviršių);

2.9.2.   šviesos signalinio įtaiso šviečiamasis paviršius, išskyrus šviesogrąžį atšvaitą (2.7.11–2.7.15, 2.7.18, 2.7.20 ir 2.7.22–2.7.25 punktai)– stačiakampė žibinto projekcija plokštumoje, statmenoje jo atskaitos ašiai ir liečiančiai išorinį žibinto šviesą spinduliuojantį paviršių; šią projekciją riboja toje plokštumoje esančių ekranų kraštai, atskaitos ašies kryptimi leidžiantys išsilaikyti tik 98 % bendro šviesos spinduliavimo stiprio.

šviesos signalinio įtaiso šviečiamasis paviršius, išskyrus šviesogrąžį atšvaitą (2.7.11–2.7.15, 2.7.18, 2.7.20 ir 2.7.22–2.7.25 punktai)

Siekiant nustatyti šviečiamojo paviršiaus apatinę, viršutinę ir šoninę ribas, atstumui iki transporto priemonės toliausių kraštų ir aukščiui virš žemės patikrinti naudojami tik ekranai su horizontaliais arba vertikaliais kraštais.

Kitokiam šviečiamojo paviršiaus pritaikymui, pvz., atstumui tarp dviejų žibintų arba funkcijų, naudojami šio šviečiamojo paviršiaus pakraščio kontūrai. Ekranai turi išlikti lygiagretūs, bet leidžiama taikyti ir kitokį išdėstymą.

Kai šviesos signalinio įtaiso šviečiamasis paviršius visiškai arba iš dalies supa kitos funkcijos šviečiamąjį paviršių arba neapšviestą paviršių, toks šviečiamasis paviršius gali būti laikomas šviesą spinduliuojančiu paviršiumi (žr., pvz., 3 priedą, 2, 3, 5 ir 6 dalis);

2.9.3.   šviečiamasis šviesogrąžio atšvaito paviršius (2.7.16 punktas)– tai, kaip nurodyta pareiškėjo per šviesogrąžių atšvaitų komponento patvirtinimo procedūrą, šviesogrąžio atšvaito stačiakampė projekcija jo atskaitos ašiai statmenoje plokštumoje ir apribota plokštumomis, liečiančiomis nurodytas toliausias šviesogrąžių atšvaitų optinės sistemos dalis, ir lygiagreti su ta ašimi. Siekiant nustatyti apatinį, viršutinį ir šoninius įtaiso kraštus, atsižvelgiama tik į horizontalią ir vertikalią plokštumas;

šviečiamasis šviesogrąžio atšvaito paviršius (2.7.16 punktas)

2.10.   
  „tariamasis paviršius“ apibrėžtai stebėjimo krypčiai reiškia, gamintojo arba jo įgaliotojo atstovo prašymu, stačiakampę projekciją:

| | arba šviečiamojo paviršiaus, projektuojamo išoriniame sklaidytuvo paviršiuje, ribą; |
| --- | --- |

arba šviečiamojo paviršiaus, projektuojamo išoriniame sklaidytuvo paviršiuje, ribą;

| | arba šviesą spinduliuojantį paviršių. |
| --- | --- |

arba šviesą spinduliuojantį paviršių.

| | Tik tuo atveju, kai šviesos signalinis įtaisas suteikia kintamą šviesos spinduliavimo stiprį, jo tariamasis paviršius, kuris gali kisti, kaip nustatyta 2.7.1.3 punkte, įvertinamas visomis sąlygomis, kurias leidžia kintamojo stiprio valdiklis, jei taikoma. |
| --- | --- |

Tik tuo atveju, kai šviesos signalinis įtaisas suteikia kintamą šviesos spinduliavimo stiprį, jo tariamasis paviršius, kuris gali kisti, kaip nustatyta 2.7.1.3 punkte, įvertinamas visomis sąlygomis, kurias leidžia kintamojo stiprio valdiklis, jei taikoma.

plokštumoje, kuri statmena stebėjimo krypčiai ir liečia tolimiausią išorinį sklaidytuvo tašką. Įvairūs tariamojo paviršiaus naudojimo pavyzdžiai pateikiami šios taisyklės 3 priede.

2.11.   atskaitos ašis – tipiška žibinto ašis, nustatyta žibinto gamintojo, naudojama kaip atskaitos kryptis (H = 0°, V = 0°) lauko kampams, atliekant fotometrinius matavimus ir montuojant žibintą transporto priemonėje;

2.12.   atskaitos centras – atskaitos ašies susikirtimo su išoriniu šviesą spinduliuojančiu paviršiumi taškas; jį apibrėžia žibinto gamintojas;

2.13.   geometrinio apžvelgiamumo kampai – kampai, apibrėžiantys mažiausio erdvinio kampo lauką, kuriame matomas žibinto tariamasis paviršius. Šis erdvinio kampo laukas apibrėžiamas rutulio, kurio centras sutampa su žibinto atskaitos centru, o ekvatorius lygiagretus su žeme, segmentais. Šie segmentai apibrėžiami atskaitos ašies atžvilgiu. Horizontalūs kampai ß atitinka ilgumą, o vertikalūs kampai α – platumą.

2.14.   toliausias išorinis kraštas – bet kurioje transporto priemonės pusėje esanti plokštuma, lygiagreti su transporto priemonės išilgine vidurio plokštuma ir liečianti jos šoninį išorinį kraštą, neatsižvelgiant į šias projekcijas:

| 2.14.1. | padangų prie jų sąlyčio su žeme taško ir jungčių, skirtų padangų oro slėgio matuokliams; |
| --- | --- |

2.14.1.

padangų prie jų sąlyčio su žeme taško ir jungčių, skirtų padangų oro slėgio matuokliams;

| 2.14.2. | bet kurio ant ratų pritvirtinto nuo slydimo apsaugančio įtaiso; |
| --- | --- |

2.14.2.

bet kurio ant ratų pritvirtinto nuo slydimo apsaugančio įtaiso;

| 2.14.3. | netiesioginio matymo įtaisų; |
| --- | --- |

2.14.3.

netiesioginio matymo įtaisų;

| 2.14.4. | šoninių posūkio rodiklių žibintų, galinio kontūro gabaritinių žibintų, priekinių ir galinių gabaritinių žibintų, stovėjimo žibintų, šviesogrąžių atšvaitų ir šoninių gabaritinių žibintų; |
| --- | --- |

2.14.4.

šoninių posūkio rodiklių žibintų, galinio kontūro gabaritinių žibintų, priekinių ir galinių gabaritinių žibintų, stovėjimo žibintų, šviesogrąžių atšvaitų ir šoninių gabaritinių žibintų;

| 2.14.5. | prie transporto priemonės pritvirtintų muitinės plombų ir įtaisų, kurie skirti pritvirtinti ir apsaugoti tokias plombas; |
| --- | --- |

2.14.5.

prie transporto priemonės pritvirtintų muitinės plombų ir įtaisų, kurie skirti pritvirtinti ir apsaugoti tokias plombas;

| 2.14.6. | M2 ir M3 kategorijų transporto priemonių įlipimo bei išlipimo durų apšvietimo sistemų, kaip nustatyta 2.7 punkte; |
| --- | --- |

2.14.6.

M2 ir M3 kategorijų transporto priemonių įlipimo bei išlipimo durų apšvietimo sistemų, kaip nustatyta 2.7 punkte;

2

3

2.15.   bendrieji matmenys – atstumas tarp dviejų vertikalių plokštumų, apibrėžtų 2.14 punkte;

2.15.1.   bendrasis plotis– atstumas tarp dviejų vertikalių plokštumų, apibrėžtų 2.14 punkte;

bendrasis plotis

2.15.2.   bendrasis ilgis– atstumas tarp dviejų vertikalių plokštumų, statmenų transporto priemonės išilginei vidurio plokštumai ir liečiančių jos priekinį ir galinį išorinius kraštus, nepriklausomai nuo šių projekcijų:

bendrasis ilgis

| a) | netiesioginio matymo įtaisų; |
| --- | --- |

a)

netiesioginio matymo įtaisų;

| b) | galinio kontūro gabaritinių žibintų; |
| --- | --- |

b)

galinio kontūro gabaritinių žibintų;

| c) | sukabinimo įtaisų, jei tai yra variklinės transporto priemonės. |
| --- | --- |

c)

sukabinimo įtaisų, jei tai yra variklinės transporto priemonės.

Nurodant priekabų „bendrąjį ilgį“ ir bet kokius kitus ilgio matavimus, įskaičiuojama vilktis, išskyrus atvejus, kai ji aiškiai neįtraukiama;

2.16.   atskiri ir sudėtiniai žibintai

2.16.1.   atskiras žibintas– tai:

atskiras žibintas

| a) | įtaisas arba įtaiso dalis, turinti vieną apšvietimo arba šviesos signalizavimo funkciją, vieną arba daugiau šviesos šaltinį (-ių) ir vieną tariamąjį paviršių atskaitos ašies kryptimi; paviršius gali būti ištisinis arba sudarytas iš dviejų ar daugiau atskirų dalių, arba |
| --- | --- |

a)

įtaisas arba įtaiso dalis, turinti vieną apšvietimo arba šviesos signalizavimo funkciją, vieną arba daugiau šviesos šaltinį (-ių) ir vieną tariamąjį paviršių atskaitos ašies kryptimi; paviršius gali būti ištisinis arba sudarytas iš dviejų ar daugiau atskirų dalių, arba

| b) | bet kokia dviejų vienodų arba nevienodų, tokią pačią funkciją atliekančių žibintų, paženklintų D raide, sąranka, arba |
| --- | --- |

b)

bet kokia dviejų vienodų arba nevienodų, tokią pačią funkciją atliekančių žibintų, paženklintų D raide, sąranka, arba

| c) | bet kuri dviejų atskirų, vienodų arba nevienodų, šviesogrąžių atšvaitų sąranka, patvirtinta atskirai, arba |
| --- | --- |

c)

bet kuri dviejų atskirų, vienodų arba nevienodų, šviesogrąžių atšvaitų sąranka, patvirtinta atskirai, arba

| d) | bet kuri tarpusavyje susijusių žibintų sistema, kurią sudaro du ar trys tarpusavyje susiję žibintai, paženklinti Y raide ir atliekantys tą pačią funkciją; |
| --- | --- |

d)

bet kuri tarpusavyje susijusių žibintų sistema, kurią sudaro du ar trys tarpusavyje susiję žibintai, paženklinti Y raide ir atliekantys tą pačią funkciją;

2.16.2.   „du žibintai“ arba „lyginis žibintų skaičius“– du žibintai su vienu šviesą spinduliuojančiu paviršiumi (juostos pavidalo), jeigu juosta yra simetriška transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos atžvilgiu;

„du žibintai“ arba „lyginis žibintų skaičius“

2.17.   
  „atstumas tarp dviejų žibintų“, nukreiptų ta pačia kryptimi, yra trumpiausias atstumas tarp dviejų tariamųjų paviršių atskaitos ašies kryptimi. Kai atstumas tarp žibintų aiškiai atitinka taisyklės reikalavimus, nebūtina nustatyti tikslius tariamųjų paviršių kraštus;

2.18.   veikimo signalinis įtaisas – vaizdo arba garso signalas (arba bet koks lygiavertis signalas), rodantis, kad prietaisas yra įjungtas ir veikia tinkamai arba ne;

2.19.   uždarosios grandinės signalinis įtaisas – vaizdo (arba bet koks lygiavertis) signalas, rodantis, kad prietaisas yra įjungtas, bet nerodantis, ar jis tinkamai veikia, ar ne;

2.20.   papildomas žibintas – žibintas, kurį gamintojas įtaiso savo nuožiūra;

2.21.   žemė – paviršius, ant kurio stovi transporto priemonė; iš esmės jis turėtų būti horizontalus;

2.22.   transporto priemonės „judamosios dalys“ yra kėbulo skydeliai arba kitos transporto priemonės dalys, kurių padėtį (-is) galima keisti pakreipiant, pasukant arba paslenkant; šiems veiksmams atlikti įrankiai nenaudojami. Šioms dalims nepriklauso pakreipiamos sunkvežimių vairuotojo kabinos;

2.23.   įprasta judamosios dalies naudojimo padėtis – transporto priemonės gamintojo nustatyta judamosios dalies padėtis (-ys) įprastomis transporto priemonės naudojimo sąlygomis arba jai stovint.;

2.24.   įprastos transporto priemonės naudojimo sąlygos:

| 2.24.1. | variklinės transporto priemonės būsena, kai transporto priemonė yra parengta važiuoti, variklis veikia, o judamosios dalys yra įprastoje (-ose) padėtyje (-yse), kaip apibrėžta 2.23 punkte; |
| --- | --- |

2.24.1.

variklinės transporto priemonės būsena, kai transporto priemonė yra parengta važiuoti, variklis veikia, o judamosios dalys yra įprastoje (-ose) padėtyje (-yse), kaip apibrėžta 2.23 punkte;

| 2.24.2. | priekabos atveju: būsena, kai priekaba yra prijungta prie vilkiko (variklinės transporto priemonės) 2.24.1 punkte nustatytomis sąlygomis, o jos judamosios dalys yra įprastoje (-ose) padėtyje (-yse), kaip apibrėžta 2.23 punkte. |
| --- | --- |

2.24.2.

priekabos atveju: būsena, kai priekaba yra prijungta prie vilkiko (variklinės transporto priemonės) 2.24.1 punkte nustatytomis sąlygomis, o jos judamosios dalys yra įprastoje (-ose) padėtyje (-yse), kaip apibrėžta 2.23 punkte.

2.25.   
  „transporto priemonei stovint“ reiškia:

| 2.25.1 | variklinės transporto priemonės būseną, kai transporto priemonė stovi, jos variklis neveikia, o judamosios dalys yra įprastoje (-ose) padėtyje (-yse), kaip apibrėžta 2.23 punkte; |
| --- | --- |

2.25.1

variklinės transporto priemonės būseną, kai transporto priemonė stovi, jos variklis neveikia, o judamosios dalys yra įprastoje (-ose) padėtyje (-yse), kaip apibrėžta 2.23 punkte;

| 2.25.2. | priekabos būseną, kai priekaba yra prijungta prie vilkiko (variklinės transporto priemonės) 2.25.1 punkte nurodytomis sąlygomis, o jos judamosios dalys yra įprastoje (-ose) padėtyje (-yse), kaip apibrėžta 2.23 punkte. |
| --- | --- |

2.25.2.

priekabos būseną, kai priekaba yra prijungta prie vilkiko (variklinės transporto priemonės) 2.25.1 punkte nurodytomis sąlygomis, o jos judamosios dalys yra įprastoje (-ose) padėtyje (-yse), kaip apibrėžta 2.23 punkte.

2.26.   posūkių apšvietimas – apšvietimo funkcija, pagerinanti apšvietimą posūkiuose;

2.27.   pora – vienodą funkciją atliekančių žibintų rinkinys kairėje ir dešinėje transporto priemonės pusėje;

2.27.1.   sutampanti pora– vienodą funkciją atliekančių žibintų rinkinys kairėje ir dešinėje transporto priemonės pusėje, kuris, kaip pora, atitinka fotometrinius reikalavimus;

sutampanti pora

2.28.   avarinio stabdymo signalas – signalas, kitiems už transporto priemonės esantiems eismo dalyviams parodantis, kad transporto priemonę veikia didelė stabdymo jėga, atsižvelgiant į esamas eismo sąlygas;

2.29.   Įtaiso spinduliuojamos šviesos spalva

2.29.1.   balta spalva– spinduliuojamos šviesos pagrindinių spalvių (x, y) koordinatės (4), išsidėsčiusios pagrindinių spalvių srityse, apibrėžtose šiomis ribomis:

balta spalva

4

| W12 | žalios spalvos riba | y = 0,150 + 0,640 x |
| --- | --- | --- |
| W23 | gelsvai žalios spalvos riba | y = 0,440 |
| W34 | geltonos spalvos riba | x = 0,500 |
| W45 | rausvai violetinės spalvos riba | y = 0,382 |
| W56 | violetinės spalvos riba | y = 0,050 + 0,750 x |
| W61 | mėlynos spalvos riba | x = 0,310 |

W12

12

žalios spalvos riba

y = 0,150 + 0,640 x

W23

23

gelsvai žalios spalvos riba

y = 0,440

W34

34

geltonos spalvos riba

x = 0,500

W45

45

rausvai violetinės spalvos riba

y = 0,382

W56

56

violetinės spalvos riba

y = 0,050 + 0,750 x

W61

61

mėlynos spalvos riba

x = 0,310

su šiais susikirtimo taškais:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,310 | 0,348 |
| W2 | 0,453 | 0,440 |
| W3 | 0,500 | 0,440 |
| W4 | 0,500 | 0,382 |
| W5 | 0,443 | 0,382 |
| W6 | 0,310 | 0,283 |

x

y

W1

1

0,310

0,348

W2

2

0,453

0,440

W3

3

0,500

0,440

W4

4

0,500

0,382

W5

5

0,443

0,382

W6

6

0,310

0,283

2.29.2.   pasirinkto atspalvio geltona spalva– spinduliuojamos šviesos pagrindinių spalvių (x, y) koordinatės (5), išsidėsčiusios pagrindinių spalvių srityse, apibrėžtose šiomis ribomis:

pasirinkto atspalvio geltona spalva

5

| SY12 | žalios spalvos riba | y =1,290 x – 0,100 |
| --- | --- | --- |
| SY23 | spektrinis lokusas | |
| SY34 | raudonos spalvos riba | y = 0,138 + 0,580 x |
| SY45 | gelsvai baltos spalvos riba | y = 0,440 |
| SY51 | baltos spalvos riba | y = 0,940 – x |

SY12

12

žalios spalvos riba

y =1,290 x – 0,100

SY23

23

spektrinis lokusas

SY34

34

raudonos spalvos riba

y = 0,138 + 0,580 x

SY45

45

gelsvai baltos spalvos riba

y = 0,440

SY51

51

baltos spalvos riba

y = 0,940 – x

su šiais susikirtimo taškais:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| SY1 | 0,454 | 0,486 |
| SY2 | 0,480 | 0,519 |
| SY3 | 0,545 | 0,454 |
| SY4 | 0,521 | 0,440 |
| SY5 | 0,500 | 0,440 |

x

y

SY1

1

0,454

0,486

SY2

2

0,480

0,519

SY3

3

0,545

0,454

SY4

4

0,521

0,440

SY5

5

0,500

0,440

2.29.3.   gintaro spalva– spinduliuojamos šviesos pagrindinių spalvių (x, y) koordinatės (5), išsidėsčiusios pagrindinių spalvių srityse, apibrėžtose šiomis ribomis:

gintaro spalva

5

| A12 | žalios spalvos riba | y = x – 0,120 |
| --- | --- | --- |
| A23 | spektrinis lokusas | |
| A34 | raudonos spalvos riba | y = 0,390 |
| A41 | baltos spalvos riba | y = 0,790 – 0,670 x |

A12

12

žalios spalvos riba

y = x – 0,120

A23

23

spektrinis lokusas

A34

34

raudonos spalvos riba

y = 0,390

A41

41

baltos spalvos riba

y = 0,790 – 0,670 x

su šiais susikirtimo taškais:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| A1 | 0,545 | 0,425 |
| A2 | 0,560 | 0,440 |
| A3 | 0,609 | 0,390 |
| A4 | 0,597 | 0,390 |

x

y

A1

1

0,545

0,425

A2

2

0,560

0,440

A3

3

0,609

0,390

A4

4

0,597

0,390

2.29.4.   raudona spalva– spinduliuojamos šviesos pagrindinių spalvių (x, y) koordinatės (5), išsidėsčiusios pagrindinių spalvių srityse, apibrėžtose šiomis ribomis:

raudona spalva

5

| R12 | geltonos spalvos riba | y = 0,335 |
| --- | --- | --- |
| R23 | spektrinis lokusas | |
| R34 | violetinė linija | (jos linijinis pailgėjimas per violetinės spalvos gamą tarp spektrinio lokuso raudonos ir mėlynos spalvos ekstremumų). |
| R41 | violetinės spalvos riba | y = 0,980 – x |

R12

12

geltonos spalvos riba

y = 0,335

R23

23

spektrinis lokusas

R34

34

violetinė linija

(jos linijinis pailgėjimas per violetinės spalvos gamą tarp spektrinio lokuso raudonos ir mėlynos spalvos ekstremumų).

R41

41

violetinės spalvos riba

y = 0,980 – x

su šiais susikirtimo taškais:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,645 | 0,335 |
| R2 | 0,665 | 0,335 |
| R3 | 0,735 | 0,265 |
| R4 | 0,721 | 0,259 |

x

y

R1

1

0,645

0,335

R2

2

0,665

0,335

R3

3

0,735

0,265

R4

4

0,721

0,259

2.30.   naktinė šviesa, kurią atspindi šviesogrąžis įtaisas, išskyrus šviesogrąžes padangas pagal Taisyklę Nr. 88;

2.30.1.   balta spalva– atspindėtos šviesos pagrindinių spalvių (x, y) koordinatės (6), išsidėsčiusios pagrindinių spalvių srityse, apibrėžtose šiomis ribomis:

balta spalva

6

| W12 | mėlynos spalvos riba | y = 0,843 – 1,182 x |
| --- | --- | --- |
| W23 | violetinės spalvos riba | y = 0,489 x + 0,146 |
| W34 | geltonos spalvos riba | y = 0,968 – 1,010 x |
| W41 | žalios spalvos riba | y =1,442 x – 0,136 |

W12

12

mėlynos spalvos riba

y = 0,843 – 1,182 x

W23

23

violetinės spalvos riba

y = 0,489 x + 0,146

W34

34

geltonos spalvos riba

y = 0,968 – 1,010 x

W41

41

žalios spalvos riba

y =1,442 x – 0,136

su šiais susikirtimo taškais:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,373 | 0,402 |
| W2 | 0,417 | 0,350 |
| W3 | 0,548 | 0,414 |
| W4 | 0,450 | 0,513 |

x

y

W1

1

0,373

0,402

W2

2

0,417

0,350

W3

3

0,548

0,414

W4

4

0,450

0,513

2.30.2.   geltona spalva– atspindėtos šviesos pagrindinių spalvių (x, y) koordinatės (6), išsidėsčiusios pagrindinių spalvių srityse, apibrėžtose šiomis ribomis:

geltona spalva

6

| Y12 | žalios spalvos riba | y = x – 0,040 |
| --- | --- | --- |
| Y23 | spektrinis lokusas | |
| Y34 | raudonos spalvos riba | y = 0,200 x + 0,268 |
| Y41 | baltos spalvos riba | y = 0,970 – x |

Y12

12

žalios spalvos riba

y = x – 0,040

Y23

23

spektrinis lokusas

Y34

34

raudonos spalvos riba

y = 0,200 x + 0,268

Y41

41

baltos spalvos riba

y = 0,970 – x

su šiais susikirtimo taškais:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| Y1 | 0,505 | 0,465 |
| Y2 | 0,520 | 0,480 |
| Y3 | 0,610 | 0,390 |
| Y4 | 0,585 | 0,385 |

x

y

Y1

1

0,505

0,465

Y2

2

0,520

0,480

Y3

3

0,610

0,390

Y4

4

0,585

0,385

2.30.3.   gintaro spalva– atspindėtos šviesos pagrindinių spalvių (x, y) koordinatės (7), išsidėsčiusios pagrindinių spalvių srityse, apibrėžtose šiomis ribomis:

gintaro spalva

7

| A12 | žalios spalvos riba | y =1,417 x – 0,347 |
| --- | --- | --- |
| A23 | spektrinis lokusas | |
| A34 | raudonos spalvos riba | y = 0,390 |
| A41 | baltos spalvos riba | y = 0,790 – 0,670 x |

A12

12

žalios spalvos riba

y =1,417 x – 0,347

A23

23

spektrinis lokusas

A34

34

raudonos spalvos riba

y = 0,390

A41

41

baltos spalvos riba

y = 0,790 – 0,670 x

su šiais susikirtimo taškais:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| A1 | 0,545 | 0,425 |
| A2 | 0,557 | 0,442 |
| A3 | 0,609 | 0,390 |
| A4 | 0,597 | 0,390 |

x

y

A1

1

0,545

0,425

A2

2

0,557

0,442

A3

3

0,609

0,390

A4

4

0,597

0,390

2.30.4.   raudona spalva– atspindėtos šviesos pagrindinių spalvių (x, y) koordinatės (7), išsidėsčiusios pagrindinių spalvių srityse, apibrėžtose šiomis ribomis:

raudona spalva

7

| R12 | geltonos spalvos riba | y = 0,335 |
| --- | --- | --- |
| R23 | spektrinis lokusas | |
| R34 | violetinė linija | |
| R41 | violetinės spalvos riba | y = 0,978 – x |

R12

12

geltonos spalvos riba

y = 0,335

R23

23

spektrinis lokusas

R34

34

violetinė linija

R41

41

violetinės spalvos riba

y = 0,978 – x

su šiais susikirtimo taškais:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,643 | 0,335 |
| R2 | 0,665 | 0,335 |
| R3 | 0,735 | 0,265 |
| R4 | 0,720 | 0,258 |

x

y

R1

1

0,643

0,335

R2

2

0,665

0,335

R3

3

0,735

0,265

R4

4

0,720

0,258

2.31.   Įtaiso atspindėtos dienos šviesos spalva

2.31.1.   balta spalva– atspindėtos šviesos pagrindinių spalvių (x, y) koordinatės (7), išsidėsčiusios pagrindinių spalvių srityse, apibrėžtose šiomis ribomis:

balta spalva

7

| W12 | violetinės spalvos riba | y = x – 0,030 |
| --- | --- | --- |
| W23 | geltonos spalvos riba | y = 0,740 – x |
| W34 | žalios spalvos riba | y = x + 0,050 |
| W41 | mėlynos spalvos riba | y = 0,570 – x |

W12

12

violetinės spalvos riba

y = x – 0,030

W23

23

geltonos spalvos riba

y = 0,740 – x

W34

34

žalios spalvos riba

y = x + 0,050

W41

41

mėlynos spalvos riba

y = 0,570 – x

su šiais susikirtimo taškais:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,300 | 0,270 |
| W2 | 0,385 | 0,355 |
| W3 | 0,345 | 0,395 |
| W4 | 0,260 | 0,310 |

x

y

W1

1

0,300

0,270

W2

2

0,385

0,355

W3

3

0,345

0,395

W4

4

0,260

0,310

2.31.2.   geltona spalva– atspindėtos šviesos pagrindinių spalvių (x, y) koordinatės (8), išsidėsčiusios pagrindinių spalvių srityse, apibrėžtose šiomis ribomis:

geltona spalva

8

| Y12 | raudonos spalvos riba | y = 0,534 x + 0,163 |
| --- | --- | --- |
| Y23 | baltos spalvos riba | y = 0,910 – x |
| Y34 | žalios spalvos riba | y =1,342 x – 0,090 |
| Y41 | spektrinis lokusas | |

Y12

12

raudonos spalvos riba

y = 0,534 x + 0,163

Y23

23

baltos spalvos riba

y = 0,910 – x

Y34

34

žalios spalvos riba

y =1,342 x – 0,090

Y41

41

spektrinis lokusas

su šiais susikirtimo taškais:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| Y1 | 0,545 | 0,454 |
| Y2 | 0,487 | 0,423 |
| Y3 | 0,427 | 0,483 |
| Y4 | 0,465 | 0,534 |

x

y

Y1

1

0,545

0,454

Y2

2

0,487

0,423

Y3

3

0,427

0,483

Y4

4

0,465

0,534

2.31.3.   raudona spalva– atspindėtos šviesos pagrindinių spalvių (x, y) koordinatės (8), išsidėsčiusios pagrindinių spalvių srityse, apibrėžtose šiomis ribomis:

raudona spalva

8

| R12 | raudonos spalvos riba | y = 0,346 – 0,053 x |
| --- | --- | --- |
| R23 | violetinės spalvos riba | y = 0,910 – x |
| R34 | geltonos spalvos riba | y = 0,350 |
| R41 | spektrinis lokusas | |

R12

12

raudonos spalvos riba

y = 0,346 – 0,053 x

R23

23

violetinės spalvos riba

y = 0,910 – x

R34

34

geltonos spalvos riba

y = 0,350

R41

41

spektrinis lokusas

su šiais susikirtimo taškais:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,690 | 0,310 |
| R2 | 0,595 | 0,315 |
| R3 | 0,560 | 0,350 |
| R4 | 0,650 | 0,350 |

x

y

R1

1

0,690

0,310

R2

2

0,595

0,315

R3

3

0,560

0,350

R4

4

0,650

0,350

2.32.   Įtaiso spinduliuojamos fluorescensinės dienos šviesos spalva

2.32.1.   raudona spalva– atspindėtos šviesos pagrindinių spalvių (x, y) koordinatės (9), išsidėsčiusios pagrindinių spalvių srityse, apibrėžtose šiomis ribomis:

raudona spalva

9

| FR12 | raudonos spalvos riba | y = 0,346 – 0,053 x |
| --- | --- | --- |
| FR23 | violetinės spalvos riba | y = 0,910 – x |
| FR34 | geltonos spalvos riba | y = 0,315 + 0,047 x |
| FR41 | spektrinis lokusas | |

FR12

12

raudonos spalvos riba

y = 0,346 – 0,053 x

FR23

23

violetinės spalvos riba

y = 0,910 – x

FR34

34

geltonos spalvos riba

y = 0,315 + 0,047 x

FR41

41

spektrinis lokusas

su šiais susikirtimo taškais:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| FR1 | 0,690 | 0,310 |
| FR2 | 0,595 | 0,315 |
| FR3 | 0,569 | 0,341 |
| FR4 | 0,655 | 0,345 |

x

y

FR1

1

0,690

0,310

FR2

2

0,595

0,315

FR3

3

0,569

0,341

FR4

4

0,655

0,345

2.33.   
  „įspėjimo apie galinį susidūrimą signalas (RECAS)“ – automatinis signalas, kurį priekyje esanti transporto priemonė siunčia iš paskos važiuojančiai transporto priemonei. Juo įspėjama iš paskos važiuojanti transporto priemonė, kad reikia imtis atsargumo priemonių siekiant išvengti susidūrimo;

2.34.   gonio(foto)metrinė sistema (jeigu konkrečioje taisyklėje nėra nurodyta kitaip) – sistema, naudojama fotometriniams matavimams, kuriuos žymi laipsniais išreikštos kampinės koordinatės sferoje su vertikalia poline ašimi pagal Tarptautinės apšvietimo komisijos (TAK) leidinį (CIE publication No. 70, Viena, 1987 m.), t. y. ši sistema atitinka gonio(foto)metrinę sistemą su palei žemę einančia horizontalia (skersine) ašimi ir antra slankia (posūkio) ašimi, statmena fiksuotajai horizontaliai ašiai (žr. šios taisyklės 14 priedą); Pastaba. Minėtame TAL leidinyje nurodyta procedūra, pagal kurią galima koreguoti kampines koordinates tais atvejais, kai naudojama alternatyvi gonio(foto)metrinė sistema.

CIE publication No. 70

Pastaba.

2.35.   H plokštuma – horizontali plokštuma, kurioje yra žibinto atskaitos centras;

2.36.   įjungimas paeiliui – elektrinis sujungimas, kai atskiri žibinto šviesos šaltiniai sujungti taip, kad juos galima įjungti pagal iš anksto nustatytą eiliškumą.

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

3.1.   Transporto priemonės tipo patvirtinimo paraišką, atsižvelgiant į apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimą, pateikia transporto priemonės gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas.

3.2.   Paraiška pateikiama kartu su toliau nurodytais dokumentais ir šia informacija (trimis egzemplioriais):

| 3.2.1. | transporto priemonės tipo aprašas, atsižvelgiant į pirmiau 2.2.1–2.2.4 punktuose nurodytus elementus, kartu su apkrovos apribojimais; visų pirma atkreiptinas dėmesys į didžiausią bagažinėje leidžiamo vežti krovinio masę; |
| --- | --- |

3.2.1.

transporto priemonės tipo aprašas, atsižvelgiant į pirmiau 2.2.1–2.2.4 punktuose nurodytus elementus, kartu su apkrovos apribojimais; visų pirma atkreiptinas dėmesys į didžiausią bagažinėje leidžiamo vežti krovinio masę;

| 3.2.2. | įtaisų, kuriuos gamintojas yra nurodęs apšvietimo ir šviesos signalizavimo mazgui, aprašu. Sąraše kiekvienai operacijai gali būti nurodyta keletas įtaiso tipų. Kiekvienas tipas tinkamai identifikuojamas (komponentas, tipo patvirtinimo ženklas, gamintojo pavadinimas ir kt.), be to, sąraše kiekvienai funkcijai gali būti pateikta papildoma pastaba „arba lygiaverčiai įtaisai“; |
| --- | --- |

3.2.2.

įtaisų, kuriuos gamintojas yra nurodęs apšvietimo ir šviesos signalizavimo mazgui, aprašu. Sąraše kiekvienai operacijai gali būti nurodyta keletas įtaiso tipų. Kiekvienas tipas tinkamai identifikuojamas (komponentas, tipo patvirtinimo ženklas, gamintojo pavadinimas ir kt.), be to, sąraše kiekvienai funkcijai gali būti pateikta papildoma pastaba „arba lygiaverčiai įtaisai“;

| 3.2.3. | apšvietimo ir šviesos signalinės įrangos bendro išdėstymo brėžinys, kuriame parodyta įvairių įtaisų padėtis transporto priemonėje; |
| --- | --- |

3.2.3.

apšvietimo ir šviesos signalinės įrangos bendro išdėstymo brėžinys, kuriame parodyta įvairių įtaisų padėtis transporto priemonėje;

| 3.2.4. | jei būtina, siekiant patikrinti atitiktį dabartinės taisyklės reikalavimams, pateikiamas kiekvieno atskiro žibinto išdėstymo brėžinys (-iai), kuriame parodomas šviečiamasis paviršius, kaip apibrėžta 2.9 punkte, šviesą spinduliuojantis paviršius, kaip apibrėžta 2.8 punkte, atskaitos ašis, kaip apibrėžta 2.11 punkte, ir atskaitos centras, kaip apibrėžta 2.12 punkte. Ši informacija nebūtina galinio valstybinio numerio ženklo žibinto atveju (2.7.13 punktas); |
| --- | --- |

3.2.4.

jei būtina, siekiant patikrinti atitiktį dabartinės taisyklės reikalavimams, pateikiamas kiekvieno atskiro žibinto išdėstymo brėžinys (-iai), kuriame parodomas šviečiamasis paviršius, kaip apibrėžta 2.9 punkte, šviesą spinduliuojantis paviršius, kaip apibrėžta 2.8 punkte, atskaitos ašis, kaip apibrėžta 2.11 punkte, ir atskaitos centras, kaip apibrėžta 2.12 punkte. Ši informacija nebūtina galinio valstybinio numerio ženklo žibinto atveju (2.7.13 punktas);

| 3.2.5. | paraiškoje turi būti nurodytas metodas, taikytas apibrėžti tariamąjį paviršių (žr. 2.10 punktą); |
| --- | --- |

3.2.5.

paraiškoje turi būti nurodytas metodas, taikytas apibrėžti tariamąjį paviršių (žr. 2.10 punktą);

| 3.2.6. | kai transporto priemonėje įtaisyta AFS, paraiškos pateikėjas pateikia išsamų aprašą su tokia informacija:






  3.2.6.1. | patvirtintos AFS apšvietimo funkcijos ir režimai; |
| --- | --- | --- |

3.2.6.

kai transporto priemonėje įtaisyta AFS, paraiškos pateikėjas pateikia išsamų aprašą su tokia informacija:

3.2.6.1.

patvirtintos AFS apšvietimo funkcijos ir režimai;

| 3.2.6.2. | susiję AFS valdymo signalai ir jų techninės charakteristikos, kaip nustatyta pagal Taisyklės Nr. 123 10 priedą; |
| --- | --- |

3.2.6.2.

susiję AFS valdymo signalai ir jų techninės charakteristikos, kaip nustatyta pagal Taisyklės Nr. 123 10 priedą;

| 3.2.6.3. | nuostatos, taikomos norint automatiškai pritaikyti priekinio apšvietimo funkcijas ir režimus pagal šios taisyklės 6.22.7.4 punktą; |
| --- | --- |

3.2.6.3.

nuostatos, taikomos norint automatiškai pritaikyti priekinio apšvietimo funkcijas ir režimus pagal šios taisyklės 6.22.7.4 punktą;

| 3.2.6.4. | speciali instrukcija, jei yra, skirta patikrinti šviesos šaltinius ir stebėti šviesos pluoštą; |
| --- | --- |

3.2.6.4.

speciali instrukcija, jei yra, skirta patikrinti šviesos šaltinius ir stebėti šviesos pluoštą;

| 3.2.6.5. | dokumentai pagal šios taisyklės 6.22.9.2 punktą; |
| --- | --- |

3.2.6.5.

dokumentai pagal šios taisyklės 6.22.9.2 punktą;

| 3.2.6.6. | sugrupuotieji, kombinuotieji arba tarpusavyje sujungtieji ir AFS įtaisyti žibintai; |
| --- | --- |

3.2.6.6.

sugrupuotieji, kombinuotieji arba tarpusavyje sujungtieji ir AFS įtaisyti žibintai;

| 3.2.6.7. | apšvietimo moduliai, sukurti pagal šios taisyklės 6.22.5 punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

3.2.6.7.

apšvietimo moduliai, sukurti pagal šios taisyklės 6.22.5 punkto reikalavimus.

| 3.2.7. | Jeigu tai yra M ir N kategorijų transporto priemonės, elektros tiekimo įtaisams, nurodytiems 2.7.9, 2.7.10, 2.7.12, 2.7.14 ir 2.7.15 punktuose, sąlygų aprašymas, įskaitant, jei taikoma, informaciją apie specialų maitinimo šaltinį / elektroninį šviesos šaltinio reguliavimo įrenginį, arba kintamojo stiprio valdiklį. |
| --- | --- |

3.2.7.

Jeigu tai yra M ir N kategorijų transporto priemonės, elektros tiekimo įtaisams, nurodytiems 2.7.9, 2.7.10, 2.7.12, 2.7.14 ir 2.7.15 punktuose, sąlygų aprašymas, įskaitant, jei taikoma, informaciją apie specialų maitinimo šaltinį / elektroninį šviesos šaltinio reguliavimo įrenginį, arba kintamojo stiprio valdiklį.

3.3.   Nepakrauta transporto priemonė su įtaisytu visu apšvietimo ir šviesos signalinės įrangos rinkiniu, kaip pirmiau nurodyta 3.2.2 punkte, ir atitinkanti tvirtintiną tipą pateikiama už patvirtinimo bandymus atsakingai technikos tarnybai.

3.4.   Šios taisyklės 1 priede pateiktas dokumentas turi būti pridėtas prie tipo patvirtinimo dokumentų.

4.   PATVIRTINIMAS

4.1.   Jei pagal šią taisyklę tvirtinti pateiktas transporto priemonės tipas atitinka šios taisyklės reikalavimus visų sąraše nurodytų įtaisų atžvilgiu, turi būti suteiktas to transporto priemonės tipo patvirtinimas.

4.2.   Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Du pirmieji jo skaitmenys (šiuo metu 06 atitinka 06 pakeitimų seriją) rodo pakeitimų, apimančių naujausius pagrindinius techninius taisyklės pakeitimus, kurie buvo padaryti išduodant patvirtinimą, seriją. Ta pati susitariančioji šalis negali šio numerio skirti kitam transporto priemonių tipui arba tam pačiam transporto priemonių tipui, pateiktam su įranga, kuri nenurodyta pirmiau 3.2.2 punkte pateiktame sąraše pagal šios taisyklės 7 punkto nuostatas.

4.3.   Pranešimas apie transporto priemonės tipo (detalės) patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą arba visišką gamybos nutraukimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims, naudojant formą, atitinkančią šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį.

4.4.   Prie kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonių tipą, aiškiai matomoje ir lengvai prieinamoje, patvirtinimo formoje nurodytoje vietoje, pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

| 4.4.1. | apskritimas, kuriame įrašyta raidė E ir skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris; (10) |
| --- | --- |

4.4.1.

apskritimas, kuriame įrašyta raidė E ir skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris; (10)

10

| 4.4.2. | Šios taisyklės numeris, po kurio rašoma „R“ raidė, brūkšnys ir patvirtinimo numeris (dešinėje apskritimo pusėje), kaip nurodyta 4.4.1 punkte. |
| --- | --- |

4.4.2.

Šios taisyklės numeris, po kurio rašoma „R“ raidė, brūkšnys ir patvirtinimo numeris (dešinėje apskritimo pusėje), kaip nurodyta 4.4.1 punkte.

4.5.   Jei transporto priemonė atitinka pagal vieną ar keletą kitų prie Susitarimo pridėtų taisyklių patvirtintą transporto priemonės tipą, pagal šią taisyklę patvirtinimą suteikusioje šalyje 4.4.1. punkte nurodyto simbolio kartoti nereikia; tokiu atveju taisyklė ir patvirtinimo numeriai bei papildomi visų taisyklių, pagal kurias buvo suteiktas patvirtinimas (šalyje, kuri suteikė patvirtinimą pagal šią taisyklę), simboliai išdėstomi vertikaliais stulpeliais į dešinę nuo 4.4.1 punkte nurodyto simbolio.

4.6.   Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

4.7.   Patvirtinimo ženklas turėtų būti pritaisomas prie transporto priemonės duomenų plokštelės, kurią pritvirtina gamintojas, arba ant jos.

4.8.   Šios taisyklės 2 priede pateikti patvirtinimo ženklų pavyzdžiai.

5.   BENDROSIOS SPECIFIKACIJOS

5.1.   Apšvietimo ir šviesos signaliniai įtaisai turi būti įtaisyti taip, kad įprastomis naudojimo sąlygomis, kaip apibrėžta 2.24, 2.24.1 ir 2.24.2 punktuose, nepaisant jokios galimos vibracijos, išsaugotų šioje taisyklėje nurodytas charakteristikas ir kad transporto priemonė atitiktų šios taisyklės reikalavimus. Visų pirma turi būti neįmanoma sureguliuoti žibintus netinkamai dėl neapdairumo.

5.2.   2.7.9, 2.7.10 ir 2.7.19 punktuose aprašyti apšvietimo žibintai turi būti įtaisyti taip, kad juos būtų galima lengvai sureguliuoti.

5.2.1.   Jeigu priekiniuose žibintuose yra įtaisų, kuriais siekiama apsaugoti kitus eismo dalyvius nuo nepatogumų šalyje, kurioje eismas vyksta priešinga kelio puse nei šalyje, kuriai skirti priekiniai žibintai, minėti įtaisai turi veikti automatiškai arba juos turi įjungti pastatytos transporto priemonės naudotojas, nenaudodamas specialių įrankių (išskyrus pateikiamus kartu su transporto priemone (11)). Transporto priemonės gamintojas kartu su transporto priemone pateikia išsamias instrukcijas.

11

5.3.   Visų šviesos signalinių įtaisų atveju, įskaitant įtaisytus šoninėse sienelėse, žibinto atskaitos ašis (įmontavus transporto priemonėje) kelyje turi būti lygiagreti transporto priemonės atramos į kelią plokštumai; be to, ji turi būti statmena transporto priemonės išilginei vidurio plokštumai (šoninių šviesogrąžių atšvaitų ir šoninių gabaritinių žibintų atveju) bei lygiagreti su ta plokštuma visų kitų signalinių įtaisų atveju. Kiekviena kryptimi leidžiamas ± 3° nuokrypis. Be to, turi būti laikomasi visų specialių gamintojo pateiktų montavimo instrukcijų.

5.4.   Jei nėra specialių instrukcijų, žibintų aukštis ir orientavimas patikrinamas nepakrautą transporto priemonę pastačius ant lygaus paviršiaus 2.24, 2.24.1 ir 2.24.2 punktuose apibrėžtomis sąlygomis ir, kai įtaisyta AFS, sistemai esant neutralioje būsenoje.

5.5.   Jei nėra specialių instrukcijų, porą sudarantys žibintai turi:

| 5.5.1. | būti įtaisyti transporto priemonėje simetriškai išilginės vidurio plokštumos atžvilgiu (šis reikalavimas pagrįstas žibinto išorės geometrine forma, o ne jo šviečiamojo paviršiaus kraštu, kaip aprašyta 2.9 punkte); |
| --- | --- |

5.5.1.

būti įtaisyti transporto priemonėje simetriškai išilginės vidurio plokštumos atžvilgiu (šis reikalavimas pagrįstas žibinto išorės geometrine forma, o ne jo šviečiamojo paviršiaus kraštu, kaip aprašyta 2.9 punkte);

| 5.5.2. | būti simetriški vienas kitam išilginės vidurio plokštumos atžvilgiu; šis reikalavimas netaikomas vidinei žibinto konstrukcijai; |
| --- | --- |

5.5.2.

būti simetriški vienas kitam išilginės vidurio plokštumos atžvilgiu; šis reikalavimas netaikomas vidinei žibinto konstrukcijai;

| 5.5.3. | atitikti tokius pačius kolorimetrinius reikalavimus ir turėti iš esmės vienodas fotometrines charakteristikas. Tai netaikoma F3 klasės priekiniams sutampančios poros rūko žibintams. |
| --- | --- |

5.5.3.

atitikti tokius pačius kolorimetrinius reikalavimus ir turėti iš esmės vienodas fotometrines charakteristikas. Tai netaikoma F3 klasės priekiniams sutampančios poros rūko žibintams.

| 5.5.4. | turėti iš esmės vienodas fotometrines savybes. |
| --- | --- |

5.5.4.

turėti iš esmės vienodas fotometrines savybes.

5.6.   Transporto priemonėse, kurių išorinis kontūras asimetriškas, pirmiau minėtų reikalavimų laikomasi kiek tai įmanoma.

5.7   Sugrupuotieji, kombinuotieji, tarpusavyje sujungti arba atskiri žibintai

5.7.1.   Žibintai gali būti sugrupuoti, kombinuoti arba tarpusavyje sujungti, jei tik atitinka visus spalvų, padėties, orientavimo, geometrinio apžvelgiamumo, elektros jungčių ir kitus reikalavimus.

5.7.1.1.   Žibinto fotometrinių ir kolorimetrinių reikalavimų laikomasi, kai visas kitas funkcijas atliekantys įtaisai, su kuriais žibintas yra sugrupuotas, kombinuotas ar tarpusavyje sujungtas, yra IŠJUNGTI.

Tačiau kai priekinis arba galinis gabaritinis žibintas yra tarpusavyje sujungtas su vienu ar daugiau įtaisų, atliekančių tam tikrą (-as) funkciją (-as), kurie gali būti įjungiami kartu su žibintais, visi šie įtaisai turi atitikti jiems nustatytus reikalavimus dėl spalvos, kai tarpusavyje sujungtas (-i) įtaisas (-ai) ir priekiniai arba galiniai gabaritiniai žibintai yra ĮJUNGTI.

5.7.1.2.   Neleidžiama tarpusavyje sujungti stabdymo signalo žibintų ir posūkio rodiklių žibintų.

5.7.1.3.   Jeigu stabdymo signalo žibintai ir posūkio rodiklių žibintai yra sugrupuoti, turi būti laikomasi šių sąlygų:

| 5.7.1.3.1. | jokia horizontali arba vertikali tiesi linija, einanti per šių funkcijų tariamųjų paviršių projekcijas atskaitos ašiai statmenoje plokštumoje neturi kirsti daugiau kaip dviejų skiriamųjų linijų, skiriančių gretimas skirtingų spalvų sritis; |
| --- | --- |

5.7.1.3.1.

jokia horizontali arba vertikali tiesi linija, einanti per šių funkcijų tariamųjų paviršių projekcijas atskaitos ašiai statmenoje plokštumoje neturi kirsti daugiau kaip dviejų skiriamųjų linijų, skiriančių gretimas skirtingų spalvų sritis;

| 5.7.1.3.2. | neturi persidengti jų tariamieji paviršiai atskaitos ašies kryptimi, atsižvelgiant į sritis, apibrėžtas jų šviesą spinduliuojančių paviršių kontūrais. |
| --- | --- |

5.7.1.3.2.

neturi persidengti jų tariamieji paviršiai atskaitos ašies kryptimi, atsižvelgiant į sritis, apibrėžtas jų šviesą spinduliuojančių paviršių kontūrais.

5.7.2.   Atskiri žibintai

5.7.2.1.   Atskiri žibintai, kaip apibrėžta 2.16.1 punkto a papunktyje, sudaryti iš dviejų arba daugiau atskirų dalių, įrengiami taip, kad:

| a) | visas atskirų dalių, esančių plokštumoje, liečiančioje išorinio sklaidytuvo išorinį paviršių ir statmenoje atskaitos ašiai, plotas turi užimti ne mažiau kaip 60 % mažiausio ketursienio, apribojančio minėtą projekciją, arba |
| --- | --- |

a)

visas atskirų dalių, esančių plokštumoje, liečiančioje išorinio sklaidytuvo išorinį paviršių ir statmenoje atskaitos ašiai, plotas turi užimti ne mažiau kaip 60 % mažiausio ketursienio, apribojančio minėtą projekciją, arba

| b) | mažiausias atstumas tarp dviejų gretimų (besiliečiančių) atskirų dalių neturi būti didesnis kaip 75 mm matuojant statmenai atskaitos ašiai. |
| --- | --- |

b)

mažiausias atstumas tarp dviejų gretimų (besiliečiančių) atskirų dalių neturi būti didesnis kaip 75 mm matuojant statmenai atskaitos ašiai.

Šie reikalavimai netaikomi atskiram šviesogrąžiam atšvaitui.

5.7.2.2.   Atskiri žibintai, kaip apibrėžta 2.16.1 punkto b arba c papunktyje, sudaryti iš dviejų žibintų, paženklintų D raide, arba dviejų nesusijusių šviesogrąžių atšvaitų, įrengiami taip, kad:

| a) | jų tariamųjų paviršių projekcija dviejų žibintų arba šviesogrąžių atšvaitų atskaitos ašies kryptimi turi užimti ne mažiau kaip 60 % mažiausio ketursienio, apribojančio minėtų tariamųjų paviršių projekcijas atskaitos ašies kryptimi, arba |
| --- | --- |

a)

jų tariamųjų paviršių projekcija dviejų žibintų arba šviesogrąžių atšvaitų atskaitos ašies kryptimi turi užimti ne mažiau kaip 60 % mažiausio ketursienio, apribojančio minėtų tariamųjų paviršių projekcijas atskaitos ašies kryptimi, arba

| b) | mažiausias atstumas tarp gretimų tariamųjų paviršių dviejų žibintų arba dviejų nesusijusių šviesogrąžių atšvaitų atskaitos ašies kryptimi neturi būti didesnis kaip 75 mm matuojant statmenai atskaitos ašiai. |
| --- | --- |

b)

mažiausias atstumas tarp gretimų tariamųjų paviršių dviejų žibintų arba dviejų nesusijusių šviesogrąžių atšvaitų atskaitos ašies kryptimi neturi būti didesnis kaip 75 mm matuojant statmenai atskaitos ašiai.

5.7.2.3.   Atskiri žibintai, kaip apibrėžta 2.16.1 punkto d papunktyje, turi atitikti 5.7.2.1 punkto reikalavimus.

Jeigu du arba daugiau žibintų ir (arba) du arba daugiau atskirų tariamųjų paviršių yra įtraukti į tą patį žibinto korpusą ir (arba) turi bendrą išorinį sklaidytuvą, jie nelaikomi tarpusavyje susijusių žibintų sistema.

Tačiau juostos pavidalo žibintas gali būti tarpusavyje susijusios žibintų sistemos dalimi.

5.7.2.4.   Du juostos pavidalo žibintai arba lyginis žibintų skaičius turi užimti simetrišką padėtį transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos atžvilgiu, abiejose pusėse turi tęstis bent iki vietos, esančios 0,4 m atstumu nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto, ir turi būti ne trumpesni kaip 0,8 m; tokio paviršiaus švietimą užtikrina ne mažiau kaip du šviesos šaltiniai, esantys kuo arčiau paviršiaus galų; šviesą spinduliuojantis paviršius gali būti sudarytas iš greta įtaisytų elementų, jei šių atskirų šviesą spinduliuojančių paviršių projekcijos skersinėje plokštumoje atitinka 5.7.2.1 punkto reikalavimus.

5.8.   Didžiausias aukštis virš žemės matuojamas nuo aukščiausio taško, o mažiausias aukštis – nuo žemiausio tariamojo paviršiaus taško atskaitos ašies kryptimi.

Kai (didžiausias ir mažiausias) aukštis virš žemės aiškiai atitinka taisyklės reikalavimus, nebūtina tiksliai nustatyti kiekvieno paviršiaus kraštų.

5.8.1.   Siekiant sumažinti geometrinio apžvelgiamumo kampus, žibinto padėtis, atsižvelgiant į atstumą nuo žemės, matuojama nuo plokštumos H.

5.8.2.   Artimosios šviesos žibinto atveju mažiausias aukštis žemės atžvilgiu matuojamas nuo optinės sistemos (pvz., atšvaito, sklaidytuvo, projekcinio sklaidytuvo) efektyviosios angos žemiausio taško, neatsižvelgiant į jos naudojimą.

5.8.3.   Vieta pločio atžvilgiu bus nustatyta nuo tariamojo paviršiaus krašto, esančio toliausiai nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos, atsižvelgiant į bendrą plotį, atskaitos ašies kryptimi ir nuo tariamojo paviršiaus vidinių kraštų atskaitos ašies kryptimi, kai kalbama apie atstumą tarp žibintų.

Kai vieta pločio atžvilgiu neabejotinai atitinka taisyklės reikalavimus, nebūtina nustatyti tikslių bet kurio paviršiaus kraštų.

5.9.   Jei nėra specialių instrukcijų, žibinto veikimo metu žibinto fotometrinės charakteristikos (pvz., ryškumas, spalva, tariamasis paviršius ir kt.) neturi skirtis.

5.9.1.   Posūkio rodiklių žibintai, transporto priemonės avarinis signalas, gintaro spalvos šoniniai gabaritiniai žibintai, atitinkantys 6.18.7 punktą, ir avarinio stabdymo signalas turi būti mirksintys žibintai.

5.9.2.   Bet kurio žibinto fotometrinės charakteristikos gali skirtis:

| a) | dėl aplinkos šviesos; |
| --- | --- |

a)

dėl aplinkos šviesos;

| b) | dėl kitų žibintų veikimo arba |
| --- | --- |

b)

dėl kitų žibintų veikimo arba

| c) | kai žibintai naudojami kitai apšvietimo funkcijai, |
| --- | --- |

c)

kai žibintai naudojami kitai apšvietimo funkcijai,

jeigu bet koks fotometrinių charakteristikų kitimas atitinka tam tikro žibinto technines nuostatas.

5.9.3.   Mirksėjimo metu 1, 1a, 1b, 2a arba 2b kategorijos posūkio rodiklių žibintų fotometrinės charakteristikos gali skirtis dėl paeiliui įjungiamų šviesos šaltinių, kaip nurodyta Taisyklės Nr. 6 5.6 punkte.

Ši nuostata netaikoma, kai 2a ir 2b kategorijų posūkio rodiklių žibintai naudojami avarinio stabdymo signalui perduoti pagal šios taisyklės 6.23.1 punktą.

5.10.   Judant į priekį iš žibinto neturėtų sklisti galinti suklaidinti raudonos spalvos šviesa, kaip apibrėžta 2.7 punkte, o judant atgal iš žibinto neturėtų sklisti galinti suklaidinti baltos spalvos šviesa, kaip apibrėžta 2.7 punkte. Į apšvietimo įtaisus, įtaisytus transporto priemonės vidui apšviesti, neatsižvelgiama. Kilus abejonių, šis reikalavimas patikrinamas taip:

| 5.10.1. | žiūrint į transporto priemonės priekį, išskyrus toliausiai gale esantį raudonos spalvos šoninį gabaritinį žibintą, neturi būti tiesiogiai matomas joks raudonos spalvos žibinto tariamasis paviršius, jei stebėtojas žiūri judėdamas 1 srityje, kaip apibrėžta 4 priede; |
| --- | --- |

5.10.1.

žiūrint į transporto priemonės priekį, išskyrus toliausiai gale esantį raudonos spalvos šoninį gabaritinį žibintą, neturi būti tiesiogiai matomas joks raudonos spalvos žibinto tariamasis paviršius, jei stebėtojas žiūri judėdamas 1 srityje, kaip apibrėžta 4 priede;

| 5.10.2. | žiūrint į transporto priemonės galą, neturi būti tiesiogiai matomas joks baltos spalvos žibinto tariamasis paviršius, išskyrus prie transporto priemonės pritvirtintus atbulinės eigos žibintus ir baltos spalvos matomumo ženklinimą, jei stebėtojas žiūri judėdamas 2 srityje, skersinėje plokštumoje, esančioje 25 m atstumu už transporto priemonės (žr. 4 priedą); |
| --- | --- |

5.10.2.

žiūrint į transporto priemonės galą, neturi būti tiesiogiai matomas joks baltos spalvos žibinto tariamasis paviršius, išskyrus prie transporto priemonės pritvirtintus atbulinės eigos žibintus ir baltos spalvos matomumo ženklinimą, jei stebėtojas žiūri judėdamas 2 srityje, skersinėje plokštumoje, esančioje 25 m atstumu už transporto priemonės (žr. 4 priedą);

| 5.10.3. | atitinkamose plokštumose stebėtojo matomos 1 ir 2 sritys yra apribotos:






  5.10.3.1. | aukščio atžvilgiu – dviem horizontaliomis 1 m ir 2,2 m aukštyje virš žemės esančiomis plokštumomis; |
| --- | --- | --- |

5.10.3.

atitinkamose plokštumose stebėtojo matomos 1 ir 2 sritys yra apribotos:

5.10.3.1.

aukščio atžvilgiu – dviem horizontaliomis 1 m ir 2,2 m aukštyje virš žemės esančiomis plokštumomis;

| 5.10.3.2. | pločio atžvilgiu – dviem vertikaliomis plokštumomis, kurios į priekį ir atgal nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos į išorę sudaro 15° kampą ir eina per vertikalių plokštumų, lygiagrečių su transporto priemonės išilgine vidurio plokštuma, nustatančia bendrą transporto priemonės plotį, lietimosi taškus; jei yra keletas lietimosi taškų, toliausias priekinis taškas turi atitikti priekinę plokštumą, o toliausias galinis – galinę plokštumą. |
| --- | --- |

5.10.3.2.

pločio atžvilgiu – dviem vertikaliomis plokštumomis, kurios į priekį ir atgal nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos į išorę sudaro 15° kampą ir eina per vertikalių plokštumų, lygiagrečių su transporto priemonės išilgine vidurio plokštuma, nustatančia bendrą transporto priemonės plotį, lietimosi taškus; jei yra keletas lietimosi taškų, toliausias priekinis taškas turi atitikti priekinę plokštumą, o toliausias galinis – galinę plokštumą.

5.11.   Elektros jungtys turi būti tokios, kad priekiniai ir galiniai gabaritiniai žibintai, galinio kontūro gabaritiniai žibintai, jei yra, šoniniai gabaritiniai žibintai, jei yra, ir galinio valstybinio numerio ženklo žibintai galėtų būti ĮJUNGIAMI ir IŠJUNGIAMI tik vienu metu.

5.11.1.   Šis reikalavimas netaikomas:

| 5.11.1.1. | kai priekiniai ir galiniai gabaritiniai žibintai yra ĮJUNGTI, taip pat ir šoniniai gabaritiniai žibintai, kai jie yra kombinuoti ir tarpusavyje sujungti su minėtais žibintais kaip stovėjimo žibintai, arba |
| --- | --- |

5.11.1.1.

kai priekiniai ir galiniai gabaritiniai žibintai yra ĮJUNGTI, taip pat ir šoniniai gabaritiniai žibintai, kai jie yra kombinuoti ir tarpusavyje sujungti su minėtais žibintais kaip stovėjimo žibintai, arba

| 5.11.1.2. | kai šoniniai gabaritiniai žibintai mirksi kartu su posūkio rodiklių žibintais, arba |
| --- | --- |

5.11.1.2.

kai šoniniai gabaritiniai žibintai mirksi kartu su posūkio rodiklių žibintais, arba

| 5.11.1.3. | kai šviesos signalizavimo sistema veikia pagal 6.2.7.6.2 punktą. |
| --- | --- |

5.11.1.3.

kai šviesos signalizavimo sistema veikia pagal 6.2.7.6.2 punktą.

5.11.2.   Priekiniams gabaritiniams žibintams, kai jų funkcija pakeista pagal toliau nurodytus 5.12.1 punkto reikalavimus.

5.11.3.   Jeigu tai yra tarpusavyje susijusių žibintų sistema, visi šviesos šaltiniai turi būti ĮJUNGIAMI ir IŠJUNGIAMI vienu metu.

5.12.   Elektros jungtys turi būti tokios, kad tolimosios šviesos ir artimosios šviesos žibintai bei priekiniai rūko žibintai negalėtų būti įjungti, jei 5.11 punkte paminėti žibintai taip pat yra įjungti. Tačiau šis reikalavimas netaikomas tolimosios šviesos arba artimosios šviesos žibintams, kai jų šviečiamuosius įspėjimus sudaro nutrūkstantis užsidegimas trumpais intervalais arba alternatyvus tolimosios šviesos ir artimosios šviesos žibintų užsidegimas trumpais intervalais.

5.12.1.   Artimosios šviesos žibintai ir (arba) tolimosios šviesos žibintai, ir (arba) priekiniai rūko žibintai gali pakeisti priekinių gabaritinių žibintų funkciją, jeigu:

| 5.12.1.1. | jų elektros jungtys yra tokios, kad sugedus bet kuriam iš šių apšvietimo įtaisų priekiniai gabaritiniai žibintai vėl automatiškai įsijungtų, ir |
| --- | --- |

5.12.1.1.

jų elektros jungtys yra tokios, kad sugedus bet kuriam iš šių apšvietimo įtaisų priekiniai gabaritiniai žibintai vėl automatiškai įsijungtų, ir

| 5.12.1.2. | pakaitinis žibintas / įtaisas atitinka susijusiam gabaritiniam žibintui taikomus reikalavimus dėl:






  a) | geometrinio matomumo, nustatyto priekiniams gabaritiniams žibintams 6.9.5 punkte, ir |
| --- | --- | --- |

5.12.1.2.

pakaitinis žibintas / įtaisas atitinka susijusiam gabaritiniam žibintui taikomus reikalavimus dėl:

a)

geometrinio matomumo, nustatyto priekiniams gabaritiniams žibintams 6.9.5 punkte, ir

| b) | minimalių fotometrinių verčių pagal šviesos pasiskirstymo kampus, ir |
| --- | --- |

b)

minimalių fotometrinių verčių pagal šviesos pasiskirstymo kampus, ir

| 5.12.1.3. | pakaitinio žibinto bandymų ataskaitose pateikiami reikiami įrodymai, kad laikomasi 5.12.1.2 punkte nurodytų reikalavimų. |
| --- | --- |

5.12.1.3.

pakaitinio žibinto bandymų ataskaitose pateikiami reikiami įrodymai, kad laikomasi 5.12.1.2 punkte nurodytų reikalavimų.

5.13.   Signalinis įtaisas

Kai šioje taisyklėje yra nurodytas uždarosios grandinės signalinis įtaisas, jį galima pakeisti veikimo signaliniu įtaisu.

5.14.   Paslepiamieji žibintai

5.14.1.   Paslepiamieji žibintai turi būti uždrausti, išskyrus tolimosios šviesos žibintus, artimosios šviesos žibintus ir priekinius rūko žibintus – jie gali būti paslepiami, kai nenaudojami.

5.14.2.   Bet kokio gedimo, kuris trikdo maskavimo prietaiso (-ų) veikimą, atveju, žibintai turi išlikti naudojimo padėtyje, jeigu joje yra, arba turi būti įmanoma nustatyti juos į naudojimo padėtį nenaudojant įrankių.

5.14.3.   Turi būti įmanoma nustatyti žibintus į naudojimo padėtį ir juos įjungti vienu valdikliu, nepašalinant galimybės nustatyti juos į naudojimo padėtį, bet palikti neįjungtus. Tačiau sugrupuotųjų tolimosios šviesos ir artimosios šviesos žibintų atveju pirmiau paminėtas valdiklis reikalingas tik artimosios šviesos žibintams įjungti.

5.14.4.   Neturi būti įmanoma iš vairuotojo sėdimosios vietos sąmoningai sustabdyti įjungtų žibintų judėjimą, kol jie nepasiekė naudojimo padėties. Jeigu judantys žibintai gali apakinti kitus eismo dalyvius, jie turi užsidegti tik tada, kai yra naudojimo padėtyje.

5.14.5.   Kai įtraukimo įtaiso temperatūra yra nuo – 30 iki + 50 °C, priekiniai žibintai turi pasiekti savo naudojimo padėtį per tris sekundes nuo valdiklio įjungimo.

5.15.   Žibintų spinduliuojamos šviesos spalvos (12):

12

| Tolimosios šviesos žibintas: | balta spalva |
| --- | --- |
| Artimosios šviesos žibintas: | balta spalva |
| Priekinis rūko žibintas: | balta arba pasirinkto atspalvio geltona spalva |
| Atbulinės eigos žibintas: | balta spalva |
| Posūkio rodiklių žibintas: | gintaro spalva |
| Įspėjamasis pavojaus signalas: | gintaro spalva |
| Stabdymo žibintas: | raudona spalva |
| Avarinio stabdymo signalas: | gintaro arba raudona spalva |
| Įspėjimo apie galinį susidūrimą signalas: | gintaro spalva |
| Galinio valstybinio numerio ženklo žibintas: | balta spalva |
| Priekinis gabaritinis žibintas: | balta spalva |
| Priekinis gabaritinis žibintas: | raudona spalva |
| Priekinis rūko žibintas: | balta arba pasirinkto atspalvio geltona spalva |
| Galinis rūko žibintas: | raudona spalva |
| Stovėjimo žibintas: | balta spalva priekyje, raudona – gale, gintaro spalva, jei tarpusavyje sujungtas su šoniniais posūkio rodiklių žibintais arba šoniniais gabaritiniais žibintais |
| Šoninis gabaritinis žibintas: | gintaro spalva: tačiau toliausiai gale esantis šoninis gabaritinis žibintas gali būti raudonos spalvos, jei jis grupuojamas, kombinuojamas arba tarpusavyje jungiamas su galiniu gabaritiniu žibintu, galinio kontūro gabaritiniu žibintu, galiniu rūko žibintu, stabdymo žibintu arba grupuojamas ar turi bendrą šviesą spinduliuojančio paviršiaus dalį su galiniu šviesogrąžiu atšvaitu |
| Galinio kontūro gabaritinis žibintas: | balta spalva priekyje, raudona spalva gale |
| Dieninis žibintas: | balta spalva |
| Galinis šviesogrąžis atšvaitas, netrikampis: | raudona spalva |
| Galinis šviesogrąžis atšvaitas, trikampis: | raudona spalva |
| Priekinis šviesogrąžis atšvaitas, netrikampis: | tokia pati spalva, kaip krentančio šviesos srauto (13) |
| Šoniniai šviesogrąžiai atšvaitai, netrikampiai: | gintaro spalva, tačiau toliausiai gale esantis šoninis šviesogrąžis atšvaitas gali būti raudonos spalvos, jei grupuojamas su galiniu gabaritiniu žibintu, galinio kontūro gabaritiniu žibintu, galiniu rūko žibintu, stabdymo signalo žibintu, raudonos spalvos šoniniu gabaritiniu žibintu arba galiniu šviesogrąžiu atšvaitu (netrikampiu) arba su jais turi bendrą šviesą spinduliuojantį paviršiaus dalį. |
| Posūkio apšvietimo žibintas: | balta spalva |
| Matomumo ženklinimas: | balta spalva priekyje; |
| balta arba geltona spalva šone |
| raudona arba geltona spalva gale (14) |
| Adaptyviosios priekinio apšvietimo sistemos (AFS): | balta spalva |
| Papildomas išorinis žibintas: | balta spalva |
| Manevravimo žibintas: | balta spalva |

Tolimosios šviesos žibintas:

balta spalva

Artimosios šviesos žibintas:

balta spalva

Priekinis rūko žibintas:

balta arba pasirinkto atspalvio geltona spalva

Atbulinės eigos žibintas:

balta spalva

Posūkio rodiklių žibintas:

gintaro spalva

Įspėjamasis pavojaus signalas:

gintaro spalva

Stabdymo žibintas:

raudona spalva

Avarinio stabdymo signalas:

gintaro arba raudona spalva

Įspėjimo apie galinį susidūrimą signalas:

gintaro spalva

Galinio valstybinio numerio ženklo žibintas:

balta spalva

Priekinis gabaritinis žibintas:

balta spalva

Priekinis gabaritinis žibintas:

raudona spalva

Priekinis rūko žibintas:

balta arba pasirinkto atspalvio geltona spalva

Galinis rūko žibintas:

raudona spalva

Stovėjimo žibintas:

balta spalva priekyje, raudona – gale, gintaro spalva, jei tarpusavyje sujungtas su šoniniais posūkio rodiklių žibintais arba šoniniais gabaritiniais žibintais

Šoninis gabaritinis žibintas:

gintaro spalva: tačiau toliausiai gale esantis šoninis gabaritinis žibintas gali būti raudonos spalvos, jei jis grupuojamas, kombinuojamas arba tarpusavyje jungiamas su galiniu gabaritiniu žibintu, galinio kontūro gabaritiniu žibintu, galiniu rūko žibintu, stabdymo žibintu arba grupuojamas ar turi bendrą šviesą spinduliuojančio paviršiaus dalį su galiniu šviesogrąžiu atšvaitu

Galinio kontūro gabaritinis žibintas:

balta spalva priekyje, raudona spalva gale

Dieninis žibintas:

balta spalva

Galinis šviesogrąžis atšvaitas, netrikampis:

raudona spalva

Galinis šviesogrąžis atšvaitas, trikampis:

raudona spalva

Priekinis šviesogrąžis atšvaitas, netrikampis:

tokia pati spalva, kaip krentančio šviesos srauto (13)

13

Šoniniai šviesogrąžiai atšvaitai, netrikampiai:

gintaro spalva, tačiau toliausiai gale esantis šoninis šviesogrąžis atšvaitas gali būti raudonos spalvos, jei grupuojamas su galiniu gabaritiniu žibintu, galinio kontūro gabaritiniu žibintu, galiniu rūko žibintu, stabdymo signalo žibintu, raudonos spalvos šoniniu gabaritiniu žibintu arba galiniu šviesogrąžiu atšvaitu (netrikampiu) arba su jais turi bendrą šviesą spinduliuojantį paviršiaus dalį.

Posūkio apšvietimo žibintas:

balta spalva

Matomumo ženklinimas:

balta spalva priekyje;

balta arba geltona spalva šone

raudona arba geltona spalva gale (14)

14

Adaptyviosios priekinio apšvietimo sistemos (AFS):

balta spalva

Papildomas išorinis žibintas:

balta spalva

Manevravimo žibintas:

balta spalva

5.16.   Žibintų skaičius

5.16.1.   Transporto priemonėje įtaisytų žibintų skaičius turėtų būti lygus tam tikrose šios taisyklės specifikacijose nurodytam skaičiui.

5.17.   Bet kuris žibintas gali būti įtaisytas ant judamųjų detalių, jei įvykdytos 5.18, 5.19 ir 5.20 punktuose nustatytos sąlygos.

5.18.   Galiniai gabaritiniai žibintai, galiniai posūkio rodiklių žibintai ir galiniai šviesogrąžiai atšvaitai, trikampiai ir netrikampiai, gali būti įtaisomi ant judamųjų dalių, tik:

| 5.18.1. | jei visose nustatytose judamųjų dalių padėtyse prie minėtų dalių pritvirtinti žibintai atitinka visus žibintų padėties, geometrinio apžvelgiamumo, kolorimetrinius ir fotometrinius reikalavimus; |
| --- | --- |

5.18.1.

jei visose nustatytose judamųjų dalių padėtyse prie minėtų dalių pritvirtinti žibintai atitinka visus žibintų padėties, geometrinio apžvelgiamumo, kolorimetrinius ir fotometrinius reikalavimus;

| 5.18.2. | tuo atveju, kai 5.18 punkte nurodytas funkcijas atlieka dviejų žibintų sąranka, paženklinta D raide (žr. 2.16.1 punktą), tik vienas iš šių žibintų turi atitikti padėties, geometrinio matomumo ir fotometrinius reikalavimus, taikomus šiems žibintams visose nustatytose judamųjų dalių padėtyse;
  arba |
| --- | --- |

5.18.2.

tuo atveju, kai 5.18 punkte nurodytas funkcijas atlieka dviejų žibintų sąranka, paženklinta D raide (žr. 2.16.1 punktą), tik vienas iš šių žibintų turi atitikti padėties, geometrinio matomumo ir fotometrinius reikalavimus, taikomus šiems žibintams visose nustatytose judamųjų dalių padėtyse;

arba

| 5.18.3. | kai pirmiau nurodytoms funkcijoms atlikti yra įtaisyti ir įjungti papildomi žibintai, kai judamosios dalies padėtis yra bet kuri nustatyta atidarymo padėtis, jei tik šie papildomi žibintai atitinka visus padėties, geometrinio apžvelgiamumo ir fotometrinius reikalavimus, taikomus prie judamosios dalies pritvirtintiems žibintams; |
| --- | --- |

5.18.3.

kai pirmiau nurodytoms funkcijoms atlikti yra įtaisyti ir įjungti papildomi žibintai, kai judamosios dalies padėtis yra bet kuri nustatyta atidarymo padėtis, jei tik šie papildomi žibintai atitinka visus padėties, geometrinio apžvelgiamumo ir fotometrinius reikalavimus, taikomus prie judamosios dalies pritvirtintiems žibintams;

| 5.18.4. | tuo atveju, kai 5.18 punkte nurodytas funkcijas atlieka tarpusavyje susijusių žibintų sistema, taikoma viena iš toliau nurodytų sąlygų:






  a) | jeigu sukomplektuota tarpusavyje susijusių žibintų sistema pritvirtinta prie judamosios (-ųjų) dalies (-ių), laikomasi 5.18.1 punkto reikalavimų. Tačiau kai pirmiau nurodytoms funkcijoms atlikti gali būti įjungiami papildomi žibintai, kai judamosios dalies padėtis yra bet kuri nustatyta atidarymo padėtis, jei tik šie papildomi žibintai atitinka visus padėties, geometrinio apžvelgiamumo, kolorimetrinius ir fotometrinius reikalavimus, taikomus prie judamosios dalies pritvirtintiems žibintams, arba |
| --- | --- | --- |

5.18.4.

tuo atveju, kai 5.18 punkte nurodytas funkcijas atlieka tarpusavyje susijusių žibintų sistema, taikoma viena iš toliau nurodytų sąlygų:

a)

jeigu sukomplektuota tarpusavyje susijusių žibintų sistema pritvirtinta prie judamosios (-ųjų) dalies (-ių), laikomasi 5.18.1 punkto reikalavimų. Tačiau kai pirmiau nurodytoms funkcijoms atlikti gali būti įjungiami papildomi žibintai, kai judamosios dalies padėtis yra bet kuri nustatyta atidarymo padėtis, jei tik šie papildomi žibintai atitinka visus padėties, geometrinio apžvelgiamumo, kolorimetrinius ir fotometrinius reikalavimus, taikomus prie judamosios dalies pritvirtintiems žibintams, arba

| b) | jeigu tarpusavyje susijusių žibintų sistema iš dalies pritvirtinta prie nejudamosios dalies ir iš dalies pritvirtinta prie judamosios dalies, išskyrus posūkio rodiklių žibintus, paraiškos pateikėjo nurodytas (-i) tarpusavyje susijęs (-ę) žibintas (-ai) įtaiso patvirtinimo procedūros metu turi atitikti visus padėties, išorinio geometrinio apžvelgiamumo, kolorimetrinius ir fotometrinius reikalavimus, taikomus šiems žibintams visose nustatytose judamosios (-ųjų) dalies (-ių) padėtyse.
  Vidinio geometrinio apžvelgiamumo reikalavimo (-ų) laikomasi, jeigu šis tarpusavyje susijęs (-ę) žibintas (-ai) tebeatitinka fotometrines vertes, nustatytas dėl įtaiso patvirtinimo atsižvelgiant į šviesos pasiskirstymą visose nustatytose judamosios (-ųjų) dalies (-ių) padėtyse.
  Dėl posūkio rodiklių žibintų – paraiškos pateikėjo nurodytas (-i) tarpusavyje susijęs (-ę) žibintas (-ai) įtaiso patvirtinimo procedūros metu turi atitikti visus padėties, geometrinio apžvelgiamumo, fotometrinius ir kolorimetrinius reikalavimus, taikomus visose nustatytose judamosios (-ųjų) dalies (-ių) padėtyse. Ši nuostata netaikoma tada, kai siekiant suformuoti geometrinio matomumo kampą arba jį užbaigti, kai judamoji dalis yra bet kurioje nustatytoje atidarymo padėtyje, turi įsijungti papildomi žibintai, su sąlyga, kad šie papildomi žibintai atitinka visus padėties, fotometrinius ir kolorimetrinius reikalavimus, taikomus prie judamosios dalies pritvirtintiems posūkio rodiklių žibintams. |
| --- | --- |

b)

jeigu tarpusavyje susijusių žibintų sistema iš dalies pritvirtinta prie nejudamosios dalies ir iš dalies pritvirtinta prie judamosios dalies, išskyrus posūkio rodiklių žibintus, paraiškos pateikėjo nurodytas (-i) tarpusavyje susijęs (-ę) žibintas (-ai) įtaiso patvirtinimo procedūros metu turi atitikti visus padėties, išorinio geometrinio apžvelgiamumo, kolorimetrinius ir fotometrinius reikalavimus, taikomus šiems žibintams visose nustatytose judamosios (-ųjų) dalies (-ių) padėtyse.

Vidinio geometrinio apžvelgiamumo reikalavimo (-ų) laikomasi, jeigu šis tarpusavyje susijęs (-ę) žibintas (-ai) tebeatitinka fotometrines vertes, nustatytas dėl įtaiso patvirtinimo atsižvelgiant į šviesos pasiskirstymą visose nustatytose judamosios (-ųjų) dalies (-ių) padėtyse.

Dėl posūkio rodiklių žibintų – paraiškos pateikėjo nurodytas (-i) tarpusavyje susijęs (-ę) žibintas (-ai) įtaiso patvirtinimo procedūros metu turi atitikti visus padėties, geometrinio apžvelgiamumo, fotometrinius ir kolorimetrinius reikalavimus, taikomus visose nustatytose judamosios (-ųjų) dalies (-ių) padėtyse. Ši nuostata netaikoma tada, kai siekiant suformuoti geometrinio matomumo kampą arba jį užbaigti, kai judamoji dalis yra bet kurioje nustatytoje atidarymo padėtyje, turi įsijungti papildomi žibintai, su sąlyga, kad šie papildomi žibintai atitinka visus padėties, fotometrinius ir kolorimetrinius reikalavimus, taikomus prie judamosios dalies pritvirtintiems posūkio rodiklių žibintams.

5.19.   Kai judamosios dalys yra ne „įprastoje naudojimo“ padėtyje, prie jų pritaisyti įrenginiai neturi sukelti nepatogumo eismo dalyviams.

5.20.   Kai žibintas pritvirtintas prie judamosios dalies, o judamoji dalis yra „įprastoje (-ose) naudojimo padėtyje (-yse)“, žibintas visada turi grįžti į remiantis šia taisykle gamintojo nustatytą padėtį (-is). Artimosios šviesos žibintų ir priekinių rūko žibintų atveju šis reikalavimas laikomas įvykdytu jei, judamąsias dalis 10 kartų nustačius į įprastą naudojimo padėtį, jokia žibintų pokrypio vertė, susijusi su žibinto atrama, išmatuota po kiekvienos judamosios dalies operacijos, nesiskiria nuo 10 išmatuotų verčių vidurkio daugiau kaip 0,15 %. Jeigu ši vertė viršijama, kiekviena 6.2.6.1.1 punkte nustatyta ribinė vertė turi būti pakeista, atsižvelgiant į viršijimą, kad būtų sumažintas leidžiamas pokrypių intervalas, tikrinant transporto priemonę pagal 6 priedą.

5.21.   Jokia judamoji dalis su joje įtaisytu šviesos signaliniu įtaisu arba be jo jokioje nustatytoje padėtyje, besiskiriančioje nuo „įprastos naudojimo padėties“, priekinių ir galinių gabaritinių žibintų, priekinių ir galinių posūkio rodiklių žibintų ir šviesogrąžių atšvaitų atskaitos ašies kryptimi neturi uždengti daugiau 50 % tariamojo paviršiaus.

Nustatyta judamosios dalies padėtis – judamosios dalies stabili (-ios) arba natūrali (-ios) neveikos padėtis (-ys) (užfiksuota (-os) arba ne), kurią (-ias) nurodė transporto priemonės gamintojas.

Jei pirmiau nurodyto reikalavimo neįmanoma įgyvendinti:

| 5.21.1. | jei judamoji dalis dengia daugiau kaip 50 % tariamojo šių žibintų paviršiaus atskaitos ašies kryptimi, įjungiami papildomi žibintai, atitinkantys pirmiau aprašytiems žibintams taikomus padėties, geometrinio apžvelgiamumo, kolorimetrinius ir fotometrinius reikalavimus; arba |
| --- | --- |

5.21.1.

jei judamoji dalis dengia daugiau kaip 50 % tariamojo šių žibintų paviršiaus atskaitos ašies kryptimi, įjungiami papildomi žibintai, atitinkantys pirmiau aprašytiems žibintams taikomus padėties, geometrinio apžvelgiamumo, kolorimetrinius ir fotometrinius reikalavimus; arba

| 5.21.2. | pranešimo blanke (1 priedo 10.1 punktas) kitoms administracijoms pateikiama pastaba, kad judamosios dalys gali uždengti daugiau kaip 50 % tariamojo paviršiaus atskaitos ašies kryptimi; ir
  transporto priemonėje esančiu pranešimu naudotojas turi būti informuotas, kad judamosioms dalims esant tam tikroje (-ose) padėtyje (-yse), kiti eismo dalyviai turi būti įspėjami apie transporto priemonės buvimą kelyje; pvz., trikampiu avarinio sustojimo ženklu arba kitais įtaisais pagal nacionalinių kelių eismo taisyklių reikalavimus. |
| --- | --- |

5.21.2.

pranešimo blanke (1 priedo 10.1 punktas) kitoms administracijoms pateikiama pastaba, kad judamosios dalys gali uždengti daugiau kaip 50 % tariamojo paviršiaus atskaitos ašies kryptimi; ir

transporto priemonėje esančiu pranešimu naudotojas turi būti informuotas, kad judamosioms dalims esant tam tikroje (-ose) padėtyje (-yse), kiti eismo dalyviai turi būti įspėjami apie transporto priemonės buvimą kelyje; pvz., trikampiu avarinio sustojimo ženklu arba kitais įtaisais pagal nacionalinių kelių eismo taisyklių reikalavimus.

| 5.21.3. | 5.21.2 punktas netaikomas šviesogrąžiams atšvaitams. |
| --- | --- |

5.21.3.

5.21.2 punktas netaikomas šviesogrąžiams atšvaitams.

5.22.   Išskyrus šviesogrąžius atšvaitus, net patvirtinimo ženklu paženklinto žibinto neturėtų būti, jei jis negalės veikti vien tik įrengus šviesos šaltinį ir (arba) lydųjį saugiklį.

5.23.   Žibintai, kurie yra patvirtinti kartu su šviesos šaltiniu (-iais) pagal Taisyklę Nr. 37, išskyrus tuos atvejus, kai toks (-ie) šviesos šaltinis (-iai) naudojamas (-i) kaip nekeičiamasis (-ieji) šviesos šaltinis (-iai), kaip apibrėžta šios taisyklės 2.7.1.1.2 punkte, turi būti įtaisomi transporto priemonėje taip, kad šviesos šaltinį būtų galima tinkamai pakeisti be specialisto pagalbos ir nenaudojant specialių įrankių, išskyrus tuos, kuriuos gamintojas pateikia kartu su transporto priemone. Transporto priemonės gamintojas kartu su transporto priemone pateikia išsamų pakeitimo procedūros aprašymą.

5.23.1.   Tuo atveju, kai pagal Taisyklę Nr. 37 šviesos šaltinio modulis yra su laikikliu, skirtu patvirtintam keičiamajam šviesos šaltiniui, šis šviesos šaltinis turi būti keičiamasis, kaip reikalaujama 5.23 punkte.

5.24.   Leidžiama laikinai pakeisti galinio gabaritinio žibinto šviesos signalizacijos funkciją, jei tik pakaitinė funkcija gedimo atveju yra panašios spalvos, ryškumo ir užima panašią vietą, palyginti su nustojusia veikti funkcija, ir jei pakaitinis įtaisas toliau atlieka savo pradinę saugos funkciją. Pakeitus signalinis įtaisas prietaisų skydelyje (šios taisyklės 2.18 punktas) turi rodyti, kad atliktas laikinas pakeitimas ir kad reikalingas remontas.

5.25.   Kai įtaisyta AFS, laikoma, kad ji prilygsta priekinių artimosios šviesos žibintų porai, ir, jei suteikia tolimosios šviesos funkciją (-as), laikoma, kad prilygsta priekinių tolimosios šviesos žibintų porai.

5.26.   Leidžiami galiniai posūkio rodiklių žibintai, galiniai gabaritiniai žibintai, stabdymo žibintai (išskyrus S4 kategorijos stabdymo žibintus) ir galiniai rūko žibintai su kintamojo spinduliavimo stiprio valdymu, kurie vienu metu reaguoja bent į vieną iš šių išorės įtakų: aplinkos apšvietimą, rūką, sniegą, lietų, dulksną, dulkių debesis, šviesą spinduliuojančio paviršiaus užteršimą, jeigu nurodytas jų ryškumo sąryšis išlaikomas perjungimo metu. Perjungiant neturi būti staigių ryškumo kitimų. S4 kategorijos stabdymo žibintams gali būti būdingas kintamas spinduliavimo stipris, nepriklausantis nuo kitų žibintų. Vairuotojas gali turėti galimybę nustatyti didesnį spinduliavimo stiprį, atitinkantį pastovią kategoriją, ir grąžinti į automatinę kintamą kategoriją.

5.27.   Jeigu tai yra M ir N kategorijų transporto priemonės, paraiškos pateikėjas turi įrodyti už tipo patvirtinimo bandymus atsakingai technikos tarnybai, kad laikomasi 2.7.9, 2.7.10, 2.7.12, 2.7.14 ir 2.7.15 punktuose nurodytų įtaisams skirtų elektros tiekimo sąlygų, kai transporto priemonės elektros sistema veikia nuolatinės įtampos sąlygomis, būdingomis susijusiai variklinių transporto priemonių kategorijai, kaip nurodė paraiškos pateikėjas, ir laikomasi šių reikalavimų:

| 5.27.1. | įtampa, tiekiama prie įtaiso gnybtų, kurie, remiantis jų tipo patvirtinimo dokumentais, buvo išbandyti naudojant specialų elektros tiekimo / elektroninį šviesos šaltinio reguliavimo įrenginį, taikant antrinį veikimo režimą arba paraiškos pateikėjo reikalaujamą įtampą, neturi viršyti susijusiems įtaisams arba atitinkamas funkcijas atliekantiems įtaisams jų patvirtinimo metu nustatytos įtampos; |
| --- | --- |

5.27.1.

įtampa, tiekiama prie įtaiso gnybtų, kurie, remiantis jų tipo patvirtinimo dokumentais, buvo išbandyti naudojant specialų elektros tiekimo / elektroninį šviesos šaltinio reguliavimo įrenginį, taikant antrinį veikimo režimą arba paraiškos pateikėjo reikalaujamą įtampą, neturi viršyti susijusiems įtaisams arba atitinkamas funkcijas atliekantiems įtaisams jų patvirtinimo metu nustatytos įtampos;

| 5.27.2. | visais atvejais, kai 5.27.1 punktas nereglamentuoja elektros tiekimo sąlygų, įtampa prie įtaiso (-ų) ar atitinkamą funkciją atliekančio (-ių) įtaiso (-ų) gnybtų neturi daugiau kaip 3 % viršyti 6,75 V (6 voltų sistema), 13,5 V (12 voltų sistema) arba 28 V (24 voltų sistema); Priemonės, skirtos kontroliuoti didžiausią įtampą prie įtaiso gnybtų, patogumo sumetimais gali būti įterptos į įtaiso korpusą. |
| --- | --- |

5.27.2.

visais atvejais, kai 5.27.1 punktas nereglamentuoja elektros tiekimo sąlygų, įtampa prie įtaiso (-ų) ar atitinkamą funkciją atliekančio (-ių) įtaiso (-ų) gnybtų neturi daugiau kaip 3 % viršyti 6,75 V (6 voltų sistema), 13,5 V (12 voltų sistema) arba 28 V (24 voltų sistema); Priemonės, skirtos kontroliuoti didžiausią įtampą prie įtaiso gnybtų, patogumo sumetimais gali būti įterptos į įtaiso korpusą.

| 5.27.3. | 5.27.1 ir 5.27.2 punktų nuostatos netaikomos įtaisams, jeigu juose yra elektroninis šviesos šaltinio reguliavimo įrenginys arba jeigu kintamojo stiprio valdiklis yra įtaiso dalis. |
| --- | --- |

5.27.3.

5.27.1 ir 5.27.2 punktų nuostatos netaikomos įtaisams, jeigu juose yra elektroninis šviesos šaltinio reguliavimo įrenginys arba jeigu kintamojo stiprio valdiklis yra įtaiso dalis.

| 5.27.4. | Prie patvirtinimo dokumentų pridedama ataskaita, kurioje aprašomi metodai, pagal kuriuos įrodoma atitiktis, ir gauti rezultatai. |
| --- | --- |

5.27.4.

Prie patvirtinimo dokumentų pridedama ataskaita, kurioje aprašomi metodai, pagal kuriuos įrodoma atitiktis, ir gauti rezultatai.

5.28.   Bendrosios nuostatos dėl geometrinio apžvelgiamumo

5.28.1.   Vidinėje geometrinio apžvelgiamumo kampų dalyje neturi būti jokių kliūčių šviesai iš bet kurios žibinto tariamojo paviršiaus dalies sklisti, žiūrint iš tolo. Tačiau neatsižvelgiama į kliūtis, jeigu apie jas jau buvo pranešta patvirtinant žibinto tipą.

5.28.2.   Jei matavimai atliekami arčiau žibinto, stebėjimo kryptis perkeliama lygiagrečiai, kad būtų pasiektas toks pat tikslumas.

5.28.3.   Jeigu sumontavus žibintą kurią nors jo tariamojo paviršiaus dalį uždengia bet kurios kitos tolesnės transporto priemonės detalės, pateikiami įrodymai, kad kliūčių neuždengiama žibinto dalis atitinka fotometrines vertes, nustatytas tvirtinamam įtaisui.

5.28.4.   Kai vertikalus geometrinio apžvelgiamumo kampas žemiau horizontalės gali būti sumažintas iki 5° (virš žemės žibintas būtų mažesniu kaip 750 mm atstumu, išmatuotu pagal 5.8.1 punkto nuostatas), įtaisyto optinio įrenginio fotometrinių matavimų laukas gali būti sumažintas iki 5° žemiau horizontalės.

5.28.5.   Jeigu tai yra tarpusavyje susijusių žibintų sistema, geometrinio apžvelgiamumo reikalavimai įvykdomi, kai tarpusavyje susiję žibintai veikia visi kartu.

5.29.   LED modulis nebūtinai turi būti keičiamasis, jeigu taip nurodyta pranešimo apie sudedamosios dalies tipo patvirtinimą lape.

6.   ATSKIROSIOS SPECIFIKACIJOS

6.1.   Tolimosios šviesos priekinis žibintas (Taisyklės Nr. 98 ir 112)

6.1.1.   Įrengimas

Privalomas variklinėse transporto priemonėse. Draudžiama naudoti priekabose.

6.1.2.   Skaičius

Du arba keturi, kurių tipas patvirtintas pagal Taisykles Nr. 98 arba 112, išskyrus A klasės priekinį žibintą.

N3 kategorijos transporto priemonėse: Gali būti įtaisyti du papildomi tolimosios šviesos žibintai.

3

Kai transporto priemonėje įtaisyti keturi paslepiamieji žibintai, du papildomus žibintus įtaisyti leidžiama tik šviesos signalizavimo tikslu (nenutrūkstamai dienos metu trumpais intervalais mirksinčios šviesos) (žr. 5.12 punktą).

6.1.3.   Išdėstymas

Specialių reikalavimų nenustatyta.

6.1.4.   Padėtis

6.1.4.1.   Pločio atžvilgiu: specialių reikalavimų nenustatyta.

6.1.4.2.   Aukščio atžvilgiu: specialių reikalavimų nenustatyta.

6.1.4.3.   Ilgio atžvilgiu: transporto priemonės priekyje. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei spinduliuojama šviesa tiesiogiai arba netiesiogiai, per netiesioginio matymo įtaisus ir (arba) kitus atspindinčius transporto priemonės paviršius, nesukelia nepatogumo vairuotojui.

6.1.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Šviečiamojo paviršiaus matomumas, įskaitant jo matomumą srityse, kurios neapšviečiamos tam tikro stebėjimo kryptimi, užtikrinamas erdvėje, apibrėžtoje sudaromosiomis linijomis, nubrėžtomis pagal šviečiamojo paviršiaus perimetrą ir su priekinio žibinto atskaitos ašimi sudarančiomis ne mažesnį kaip 5° kampą. Geometrinio apžvelgiamumo kampų pradžia yra šviečiamojo paviršiaus projekcijos perimetras skersinėje plokštumoje, liečiančioje labiausiai atsikišusią priekinio žibinto sklaidytuvo dalį.

6.1.6.   Orientavimas

Į priekį.

Kad būtų užtikrintas posūkių apšvietimas, kiekvienoje transporto priemonės pusėje gali suktis ne daugiau kaip po vieną tolimosios šviesos žibintą.

6.1.7.   Elektros jungtys

6.1.7.1.   Tolimosios šviesos priekiniai žibintai gali būti ĮJUNGIAMI tik kai pagrindinis šviesos jungiklis yra ĮJUNGTO priekinio žibinto arba AUTO (automatinėje) padėtyje ir susidaro artimosios šviesos automatinio įsijungimo sąlygos, išskyrus atvejį, kai priekiniai žibintai naudojami nenutrūkstamiems įspėjamiesiems šviesos signalams, perduodamiems trumpais intervalais. Pastaruoju atveju tolimosios šviesos priekiniai žibintai išsijungia automatiškai, kai išnyksta artimosios šviesos automatinio įsijungimo sąlygos.

6.1.7.2.   Tolimosios šviesos priekinių žibintų įjungimas ir išjungimas gali būti valdomas automatiškai, kai valdymo signalus siunčia jutiklių sistema, galinti aptikti toliau nurodytus įeities signalus ir į juos reaguoti:

| a) | aplinkos apšvietimo sąlygas; |
| --- | --- |

a)

aplinkos apšvietimo sąlygas;

| b) | iš priekio artėjančių transporto priemonių priekinių apšvietimo įtaisų ir priekinių šviesos signalinių įtaisų spinduliuojamą šviesą; |
| --- | --- |

b)

iš priekio artėjančių transporto priemonių priekinių apšvietimo įtaisų ir priekinių šviesos signalinių įtaisų spinduliuojamą šviesą;

| c) | iš paskos važiuojančių transporto priemonių galinių šviesos signalinių įtaisų spinduliuojamą šviesą. |
| --- | --- |

c)

iš paskos važiuojančių transporto priemonių galinių šviesos signalinių įtaisų spinduliuojamą šviesą.

Leidžiamos papildomos jutiklių funkcijos veikimui pagerinti.

Šiame punkte „transporto priemonės“ – tai L, M, N, O ir T kategorijų transporto priemonės (įskaitant dviračius), kuriose įtaisyti ir ĮJUNGTI šviesogrąžiai atšvaitai, apšvietimo ir šviesos signaliniai įtaisai.

6.1.7.3.   Visada turi būti įmanoma rankiniu būdu ĮJUNGTI ir IŠJUNGTI tolimosios šviesos priekinius žibintus ir rankiniu būdu IŠJUNGTI tolimosios šviesos priekinių žibintų automatinį valdymą.

Be to, tolimosios šviesos priekiniai žibintai ir jų automatinis valdymas IŠJUNGIAMI paprastu ir tiesioginį poveikį turinčiu rankiniu veiksmu; neleidžiama naudoti antro lygio meniu.

6.1.7.4.   Tolimosios šviesos priekiniai žibintai gali būti įjungiami vienu metu arba poromis. Kai yra įtaisyti du papildomi tolimosios šviesos žibintai (pagal 6.1.2 punktą leidžiama tik N3 kategorijos transporto priemonėse), vienu metu gali įsijungti ne daugiau kaip dvi poros. Perjungiant iš artimosios šviesos į tolimąją, turi įsijungti bent viena tolimosios šviesos priekinių žibintų pora. Perjungiant iš tolimosios šviesos į artimąją, vienu metu turi išsijungti visi tolimosios šviesos priekiniai žibintai.

3

6.1.7.5.   Artimoji šviesa gali likti įjungta tuo pačiu metu, kai yra įjungta tolimoji šviesa.

6.1.7.6.   Įtaisius keturis paslepiamuosius priekinius žibintus ir nustačius padėtį, kurioje jie būna pakelti, neturi tuo pačiu metu įsijungti bet kokie kiti papildomai įtaisyti priekiniai žibintai, jeigu jų paskirtis – dienos metu pateikti trūkinėjančius, trumpų intervalų šviesos signalus (žr. 5.12 punktą).

6.1.8.   Signalinis įtaisas

Uždarosios grandinės signalinis įtaisas yra privalomas.

6.1.8.1.   Jeigu tolimosios šviesos priekinių žibintų įjungimas ir išjungimas valdomas automatiškai, kaip aprašyta 6.1.7.1 punkte, vairuotojui turi būti pateikiamas rodmuo, kad veikia tolimosios šviesos automatinio valdymo funkcija. Ši informacija rodoma viso automatinio veikimo metu.

6.1.9.   Kiti reikalavimai

6.1.9.1.   Bendras didžiausias tolimosios šviesos žibintų, kuriuos galima įjungti vienu metu, ryškumas neturi būti didesnis kaip 430 000 cd; šis skaičius atitinka atskaitos vertę 100.

6.1.9.2.   Šis didžiausias ryškumas gaunamas sudėjus atskiras atskaitos žymas, kurios nurodytos ant keleto priekinių žibintų. Atskaitos žyma „10“ suteikiama kiekvienam priekiniam žibintui, paženklintam R arba CR raidėmis.

6.1.9.3.   Automatinis tolimosios šviesos priekinių žibintų įjungimas ir išjungimas

| 6.1.9.3.1. | Jutiklių sistema, naudojama automatiniam tolimosios šviesos priekinių žibintų įjungimui ir išjungimui valdyti, kaip aprašyta 6.1.7.1 punkte, turi atitikti šiuos reikalavimus:






  6.1.9.3.1.1. | toliau nurodyti kampai apibrėžia mažiausių laukų, kuriuose jutikliai gali aptikti kitų transporto priemonių spinduliuojamą šviesą, kaip apibrėžta 6.1.7.1 punkte, ribas.






  6.1.9.3.1.1.1. | Horizontalieji kampai: 15° į kairę ir 15° į dešinę.
  Vertikalieji kampai:








  Į viršų nukreiptas kampas | 5° |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jutiklio įtaisymo aukštis (jutiklio apertūros centras virš žemės) | Mažiau nei 2 m | 1,5–2,5 m | Daugiau nei 2,0 m |
| Žemyn nukreiptas kampas | 2° | 2–5° | 5° |

6.1.9.3.1.

Jutiklių sistema, naudojama automatiniam tolimosios šviesos priekinių žibintų įjungimui ir išjungimui valdyti, kaip aprašyta 6.1.7.1 punkte, turi atitikti šiuos reikalavimus:

6.1.9.3.1.1.

toliau nurodyti kampai apibrėžia mažiausių laukų, kuriuose jutikliai gali aptikti kitų transporto priemonių spinduliuojamą šviesą, kaip apibrėžta 6.1.7.1 punkte, ribas.

6.1.9.3.1.1.1.

Horizontalieji kampai: 15° į kairę ir 15° į dešinę.

Vertikalieji kampai:

Į viršų nukreiptas kampas

5°

Jutiklio įtaisymo aukštis (jutiklio apertūros centras virš žemės)

Mažiau nei 2 m

1,5–2,5 m

Daugiau nei 2,0 m

Žemyn nukreiptas kampas

2°

2–5°

5°

Šie kampai matuojami nuo jutiklio apertūros centro horizontalios tiesės, kuri eina per jo centrą, atžvilgiu ir lygiagrečiai su transporto priemonės išilgine vidurio plokštuma.

| 6.1.9.3.1.2. | Jutiklių sistema turi gebėti aptikti tiesiame vienodo lygio kelyje:






  a) | bent 400 m atstumu iš priekio artėjančią variklinę transporto priemonę; |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.1.2.

Jutiklių sistema turi gebėti aptikti tiesiame vienodo lygio kelyje:

a)

bent 400 m atstumu iš priekio artėjančią variklinę transporto priemonę;

| b) | bent 100 m atstumu iš paskos važiuojančią variklinę transporto priemonę arba transporto priemonės ir priekabų junginį; |
| --- | --- |

b)

bent 100 m atstumu iš paskos važiuojančią variklinę transporto priemonę arba transporto priemonės ir priekabų junginį;

| c) | bent 75 m atstumu iš priekio artėjantį dviratį, kai jo švietimą užtikrina baltas 150 cd spinduliavimo stiprio žibintas, kurio šviesą spinduliuojančio paviršiaus plotas yra 10 ± 3 cm2, o aukštis virš žemės yra 0,8 m. |
| --- | --- |

c)

bent 75 m atstumu iš priekio artėjantį dviratį, kai jo švietimą užtikrina baltas 150 cd spinduliavimo stiprio žibintas, kurio šviesą spinduliuojančio paviršiaus plotas yra 10 ± 3 cm2, o aukštis virš žemės yra 0,8 m.

2

Siekiant patikrinti atitiktį a ir b punktams, iš priekio artėjančios ir iš paskos važiuojančios variklinės transporto priemonės (arba transporto priemonės ir priekabų junginio) gabaritiniai žibintai (jei taikoma) ir artimosios šviesos priekiniai žibintai turi būti ĮJUNGTI.

| 6.1.9.3.2. | Tolimųjų šviesų perjungimas į artimąsias ir atvirkščiai pagal 6.1.7.1 punkte nurodytas sąlygas gali būti atliekamas automatiškai ir neturi sukelti nepatogumo, neblaškyti dėmesio ir neakinti. |
| --- | --- |

6.1.9.3.2.

Tolimųjų šviesų perjungimas į artimąsias ir atvirkščiai pagal 6.1.7.1 punkte nurodytas sąlygas gali būti atliekamas automatiškai ir neturi sukelti nepatogumo, neblaškyti dėmesio ir neakinti.

| 6.1.9.3.3. | Bendras automatinio valdymo veikimas tikrinamas:






  6.1.9.3.3.1. | naudojant tipo patvirtinimo institucijos patvirtintas modeliavimo priemones arba kitas tikrinimo priemones, kurias nurodė paraiškos pateikėjas. |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.3.

Bendras automatinio valdymo veikimas tikrinamas:

6.1.9.3.3.1.

naudojant tipo patvirtinimo institucijos patvirtintas modeliavimo priemones arba kitas tikrinimo priemones, kurias nurodė paraiškos pateikėjas.

| 6.1.9.3.3.2. | Bandomasis važiavimas pagal 12 priedo 1 dalį. Automatinio valdymo veikimas pagrindžiamas dokumentais ir tikrinamas pagal paraiškos pateikėjo aprašymą. Turi būti pareikštas prieštaravimas, jeigu esama akivaizdžių gedimų (pvz., pernelyg didelis kampinis judėjimas arba mirksėjimas). |
| --- | --- |

6.1.9.3.3.2.

Bandomasis važiavimas pagal 12 priedo 1 dalį. Automatinio valdymo veikimas pagrindžiamas dokumentais ir tikrinamas pagal paraiškos pateikėjo aprašymą. Turi būti pareikštas prieštaravimas, jeigu esama akivaizdžių gedimų (pvz., pernelyg didelis kampinis judėjimas arba mirksėjimas).

| 6.1.9.3.4. | Tolimosios šviesos priekinių žibintų veikimas gali būti valdomas taip, kad tolimosios šviesos priekiniai žibintai būtų automatiškai ĮJUNGIAMI tik kai:






  a) | 6.1.9.3.1.1 ir 6.1.9.3.1.2 punktuose apibrėžtuose laukuose ir nurodytais atstumais neaptinkama transporto priemonių, nurodytų 6.1.7.1 punkte, ir |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.4.

Tolimosios šviesos priekinių žibintų veikimas gali būti valdomas taip, kad tolimosios šviesos priekiniai žibintai būtų automatiškai ĮJUNGIAMI tik kai:

a)

6.1.9.3.1.1 ir 6.1.9.3.1.2 punktuose apibrėžtuose laukuose ir nurodytais atstumais neaptinkama transporto priemonių, nurodytų 6.1.7.1 punkte, ir

| b) | nustatytas aplinkos apšvietimo lygis atitinka nustatytąjį 6.1.9.3.5 punkte. |
| --- | --- |

b)

nustatytas aplinkos apšvietimo lygis atitinka nustatytąjį 6.1.9.3.5 punkte.

| 6.1.9.3.5. | Jeigu tolimosios šviesos priekiniai žibintai ĮJUNGIAMI automatiškai, jie IŠJUNGIAMI automatiškai, kai 6.1.9.3.1.1 ir 6.1.9.3.1.2 punktuose apibrėžtuose laukuose ir nurodytais atstumais aptinkamos iš priekio artėjančios ir iš paskos važiuojančios transporto priemonės, nurodytos 6.1.7.1 punkte.
  Be to, jie automatiškai IŠJUNGIAMI, kai aplinkos apšvietimo sąlygų sukuriama apšvieta viršija 7 000 lx.
  Paraiškos pateikėjas įrodo atitiktį šiam reikalavimui naudodamas modeliavimą ar kitą patvirtinimo metodą, kurį pripažįsta tipo patvirtinimo institucija. Prireikus apšvieta matuojama horizontaliame paviršiuje su pagal kosinusą pakoreguotu jutikliu tokiame pačiame aukštyje kaip ir jutiklio montavimo padėtis transporto priemonėje. Tai gamintojas gali įrodyti pateikdamas visus reikiamus dokumentus arba kitomis priemonėmis, kurias pripažįsta tipo patvirtinimo institucija. |
| --- | --- |

6.1.9.3.5.

Jeigu tolimosios šviesos priekiniai žibintai ĮJUNGIAMI automatiškai, jie IŠJUNGIAMI automatiškai, kai 6.1.9.3.1.1 ir 6.1.9.3.1.2 punktuose apibrėžtuose laukuose ir nurodytais atstumais aptinkamos iš priekio artėjančios ir iš paskos važiuojančios transporto priemonės, nurodytos 6.1.7.1 punkte.

Be to, jie automatiškai IŠJUNGIAMI, kai aplinkos apšvietimo sąlygų sukuriama apšvieta viršija 7 000 lx.

Paraiškos pateikėjas įrodo atitiktį šiam reikalavimui naudodamas modeliavimą ar kitą patvirtinimo metodą, kurį pripažįsta tipo patvirtinimo institucija. Prireikus apšvieta matuojama horizontaliame paviršiuje su pagal kosinusą pakoreguotu jutikliu tokiame pačiame aukštyje kaip ir jutiklio montavimo padėtis transporto priemonėje. Tai gamintojas gali įrodyti pateikdamas visus reikiamus dokumentus arba kitomis priemonėmis, kurias pripažįsta tipo patvirtinimo institucija.

6.2.   Artimosios šviesos priekinis žibintas (Taisyklės Nr. 98 ir 112)

6.2.1.   Įrengimas

Privalomas variklinėse transporto priemonėse. Draudžiama naudoti priekabose.

6.2.2.   Skaičius

Du žibintai, kurių tipas patvirtintas pagal Taisyklę Nr. 98 arba Nr. 112, išskyrus A klasės priekinį žibintą.

6.2.3.   Išdėstymas

Specialių reikalavimų nenustatyta.

6.2.4.   Vieta

6.2.4.1.   Pločio atžvilgiu: atskaitos ašies kryptimi toliausiai nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos esantis tariamojo paviršiaus kraštas nuo toliausio transporto priemonės išorinio krašto turi būti ne didesniu kaip 400 mm atstumu.

Tariamųjų paviršių vidiniai kraštai atskaitos ašių kryptimi turi būti nutolę ne daugiau kaip 600 mm. Tačiau tai netaikoma M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėms; visoms kitoms variklinių transporto priemonių kategorijoms šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, kai bendras transporto priemonės plotis yra mažesnis kaip 1 300 mm.

1

1

6.2.4.2.   Aukščio atžvilgiu: virš žemės ne mažesniu kaip 500 mm ir ne didesniu kaip 1 200 mm atstumu. N3G kategorijos transporto priemonėms (bekelės) (15) didžiausias aukštis gali būti padidintas iki 1 500 mm.

3

15

6.2.4.3.   Ilgio atžvilgiu: transporto priemonės priekyje. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei spinduliuojama šviesa tiesiogiai arba netiesiogiai, per netiesioginio matymo įtaisus ir (arba) kitus atspindinčius transporto priemonės paviršius, nesukelia nepatogumo vairuotojui.

6.2.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Apibrėžiamas kampais α ir ß, kaip nustatyta 2.13 punkte:

| | α = 15° aukštyn ir 10° žemyn, |
| --- | --- |

α = 15° aukštyn ir 10° žemyn,

| | ß = 45° į išorę ir 10° į vidų. |
| --- | --- |

ß = 45° į išorę ir 10° į vidų.

Prie priekinio žibinto esančios pertvaros arba kiti įrangos elementai neturi sukelti nepatogumų kitiems eismo dalyviams.

6.2.6.   Orientavimas

Į priekį.

6.2.6.1.   Vertikalusis orientavimas

6.2.6.1.1.   Artimosios šviesos pluošto ribinės linijos pradinį pokrypį žemyn, nustatomą, kai transporto priemonė yra nepakrauta, vairuotojo vietoje sėdint vienam asmeniui, gamintojas apibrėžia 0,1 % tikslumu, ir jis įskaitomai bei neištrinamai nurodomas ant kiekvienos transporto priemonės prie bet kurio priekinio žibinto arba gamintojo plokštelės 7 priede parodytu simboliu.

Šio nurodyto pokrypio žemyn vertė nustatoma pagal 6.2.6.1.2 punktą.

6.2.6.1.2.   Atsižvelgiant į apatinio tariamojo paviršiaus krašto montavimo aukštį metrais (h) artimosios šviesos žibinto atskaitos ašies kryptimi, matuojant nepakrautose transporto priemonėse, artimosios šviesos pluošto ribinės linijos vertikalusis pokrypis visomis 5 priede nurodytomis statinėmis sąlygomis turi neviršyti nurodytų ribų, o pradinio reguliavimo vertės turi būti tokios:

| h < 0,8; |
| --- |
| ribos: | nuo – 0,5 % iki – 2,5 %; |
| pradinis reguliavimas: | nuo – 1,0 % iki – 1,5 %; |
| 0,8 < h < 1,0; |
| ribos: | nuo – 0,5 % iki – 2,5 %; |
| pradinis reguliavimas: | nuo – 1,0 % iki – 1,5 %; |

h < 0,8;

ribos:

nuo – 0,5 % iki – 2,5 %;

pradinis reguliavimas:

nuo – 1,0 % iki – 1,5 %;

0,8 < h < 1,0;

ribos:

nuo – 0,5 % iki – 2,5 %;

pradinis reguliavimas:

nuo – 1,0 % iki – 1,5 %;

arba, gamintojo nuožiūra:

| ribos: | nuo – 1,0 % iki – 3,0 %; |
| --- | --- |
| pradinis reguliavimas: | nuo – 1,5 % iki – 2,0 %. |

ribos:

nuo – 1,0 % iki – 3,0 %;

pradinis reguliavimas:

nuo – 1,5 % iki – 2,0 %.

Transporto priemonės tipo patvirtinimo paraiškoje šiuo atveju turi būti informacija, kuri iš dviejų alternatyvų naudojama.

| h > 1,0; |
| --- |
| ribos: | nuo – 1,0 % iki – 3,0 %; |
| pradinis reguliavimas: | nuo – 1,5 % iki – 2,0 %. |

h > 1,0;

ribos:

nuo – 1,0 % iki – 3,0 %;

pradinis reguliavimas:

nuo – 1,5 % iki – 2,0 %.

Pirmiau pateiktos ribos ir pradinės reguliavimo vertės apibendrintos toliau pateiktoje schemoje.

N3G kategorijos transporto priemonėse (bekelės), kuriose priekiniai žibintai viršija 1 200 mm aukštį, ribinės linijos vertikaliojo pokrypio ribos turi būti: nuo – 1,5 % iki – 3,5 %.

3

Pradinis reguliavimas turi būti nuo – 2 % iki – 2,5 %.

6.2.6.2.   Priekinių žibintų reguliavimo įtaisas

6.2.6.2.1.   Kai priekinių žibintų reguliavimo įtaisas reikalingas, kad būtų įvykdyti 6.2.6.1.1 ir 6.2.6.1.2 punktų reikalavimai, įtaisas turi būti automatinis.

6.2.6.2.2.   Tačiau leidžiama naudoti rankiniu būdu, nenutrūkstamai arba nutrūkstamai, reguliuojamus įtaisus, jeigu jie turi sustabdymo padėtį, kurią nustačius, įprastais reguliavimo varžtais arba panašiomis priemonėmis gali būti grąžintas pradinis žibintų pokrypis, apibrėžtas 6.2.6.1.1 punkte.

Šie rankiniu būdu reguliuojami įtaisai valdomi sėdint vairuotojo vietoje.

Nenutrūkstamai reguliuojami įtaisai turi turėti atskaitos žymas, rodančias apkrovos sąlygas, kurioms esant reikia reguliuoti artimąją šviesą.

Nenutrūkstamai reguliuojamų įtaisų padėčių skaičius turi būti toks, kad 5 priede apibrėžtomis apkrovos sąlygomis nebūtų pažeistas verčių intervalas, nurodytas 6.2.6.1.2 punkte.

Prie šių prietaisų valdiklio taip pat turi būti aiškiai nurodytos 5 priede apibrėžtos apkrovos sąlygos, kurioms esant reikia reguliuoti artimąją šviesą (8 priedas).

6.2.6.2.3.   Sugedus 6.2.6.2.1 ir 6.2.6.2.2 punktuose aprašytiems įtaisams, artimoji šviesos pluoštas neturi būti blankesnis, nei buvo prieš sugendant įtaisui.

6.2.6.3.   Matavimas

6.2.6.3.1.   Nustačius pradinį pokrypį, procentais išreikštas artimosios šviesos vertikalusis pokrypis turi būti matuojamas transporto priemonei stovint, laikantis visų 5 priede aprašytų apkrovos sąlygų.

6.2.6.3.2.   Artimosios šviesos pokrypio pokyčio matavimas apkrovos atžvilgiu atliekamas taikant 6 priede aprašytą bandymo procedūrą.

6.2.6.4.   Horizontalusis orientavimas

Horizontalusis vieno arba abiejų artimosios šviesos žibintų, skirtų posūkių apšvietimui, orientavimas gali įvairuoti, su sąlyga, kad, paslinkus visą šviesos pluoštą arba ribinės linijos alkūnės perlinkį, ribinės linijos alkūnės perlinkis nekerta transporto priemonės sunkio centro trajektorijos linijos 100 kartų už atitinkamų artimosios šviesos priekinių žibintų įtaisymo aukštį didesniais atstumais nuo transporto priemonės priekio.

6.2.7.   Elektros jungtys

6.2.7.1.   Perjungiant iš tolimosios šviesos į artimąją, vienu metu turi išsijungti visi tolimosios šviesos žibintai.

6.2.7.2.   Artimoji šviesa gali likti įjungta tuo pačiu metu, kai dega tolimoji šviesa.

6.2.7.3.   Kai naudojami artimosios šviesos žibintai pagal Taisyklę Nr. 98, dujų išlydžio šviesos šaltiniai turi likti įjungti šviečiant tolimajai šviesai.

6.2.7.4.   Vienas papildomas šviesos šaltinis, arba vienas ar daugiau LED modulių, esantis artimosios šviesos žibintuose arba lempoje (išskyrus tolimosios šviesos žibintą), sugrupuotas arba tarpusavyje sujungtas atitinkamuose artimosios šviesos žibintuose, gali būti įjungiamas posūkių apšvietimo tikslu, jei tik transporto priemonės sunkio centro trajektorijos kreivumo spindulys yra 500 m arba mažesnis. Tai gamintojas gali įrodyti atlikdamas skaičiavimus arba kitomis priemonėmis, kurias pripažįsta tipo patvirtinimo institucija.

6.2.7.5.   Artimosios šviesos žibintai gali būti ĮJUNGIAMI arba IŠJUNGIAMI automatiškai. Tačiau visada turi būti įmanoma šiuos artimosios šviesos žibintus ĮJUNGTI arba IŠJUNGTI rankiniu būdu.

6.2.7.6.   Jeigu yra dieniniai žibintai, veikiantys pagal 6.19 punktą:

| 6.2.7.6.1. | artimosios šviesos žibintai ĮJUNGIAMI arba IŠJUNGIAMI automatiškai priklausomai nuo aplinkos šviesos sąlygų (pvz., nustatomas režimas ĮJUNGTA vairuojant tamsiu paros metu, tuneliuose ir pan.) pagal 13 priedo reikalavimus, arba |
| --- | --- |

6.2.7.6.1.

artimosios šviesos žibintai ĮJUNGIAMI arba IŠJUNGIAMI automatiškai priklausomai nuo aplinkos šviesos sąlygų (pvz., nustatomas režimas ĮJUNGTA vairuojant tamsiu paros metu, tuneliuose ir pan.) pagal 13 priedo reikalavimus, arba

| 6.2.7.6.2. | dieniniai žibintai veikia kartu su žibintais, išvardytais 5.11 punkte, kai tenkinamas minimalus reikalavimas – įjungiami bent galiniai gabaritiniai žibintai, arba |
| --- | --- |

6.2.7.6.2.

dieniniai žibintai veikia kartu su žibintais, išvardytais 5.11 punkte, kai tenkinamas minimalus reikalavimas – įjungiami bent galiniai gabaritiniai žibintai, arba

| 6.2.7.6.3. | yra atskiri vairuotojo informavimo būdai, kad priekiniai žibintai, gabaritiniai žibintai ir, jeigu yra, galinio kontūro gabaritiniai žibintai ir šoniniai gabaritiniai žibintai nešviečia. Informavimo būdai:






  6.2.7.6.3.1. | įrengiamas dviejų akivaizdžiai atskirų stiprumo lygių dieninis ir naktinis prietaisų skydelio apšvietimas, rodantis vairuotojui, kad artimosios šviesos žibintai turi būti ĮJUNGTI, arba |
| --- | --- | --- |

6.2.7.6.3.

yra atskiri vairuotojo informavimo būdai, kad priekiniai žibintai, gabaritiniai žibintai ir, jeigu yra, galinio kontūro gabaritiniai žibintai ir šoniniai gabaritiniai žibintai nešviečia. Informavimo būdai:

6.2.7.6.3.1.

įrengiamas dviejų akivaizdžiai atskirų stiprumo lygių dieninis ir naktinis prietaisų skydelio apšvietimas, rodantis vairuotojui, kad artimosios šviesos žibintai turi būti ĮJUNGTI, arba

| 6.2.7.6.3.2. | neapšviesti rodytuvai ir rankinio valdymo atpažintuvas, kaip reikalaujama pagal Taisyklę Nr. 121, turi būti apšviesti, kai įjungiami priekiniai žibintai, arba |
| --- | --- |

6.2.7.6.3.2.

neapšviesti rodytuvai ir rankinio valdymo atpažintuvas, kaip reikalaujama pagal Taisyklę Nr. 121, turi būti apšviesti, kai įjungiami priekiniai žibintai, arba

| 6.2.7.6.3.3. | regimasis, girdimasis arba abiejų šių tipų signaliniai įtaisai turi būti įjungiami tik esant mažesnio aplinkos apšvietimo sąlygomis, kaip apibrėžta 12 priede, kad vairuotojas būtų informuotas, kad turėtų būti ĮJUNGTI artimosios šviesos žibintai. Įjungus signalinį įtaisą, jis turi išsijungti tik tada, kai įjungiami artimosios šviesos žibintai arba kai įtaiso, kuris įjungia ir (arba) išjungia variklį (varomąją sistemą), padėtis nustatyta taip, kad variklis (varomoji sistema) galėtų veikti. |
| --- | --- |

6.2.7.6.3.3.

regimasis, girdimasis arba abiejų šių tipų signaliniai įtaisai turi būti įjungiami tik esant mažesnio aplinkos apšvietimo sąlygomis, kaip apibrėžta 12 priede, kad vairuotojas būtų informuotas, kad turėtų būti ĮJUNGTI artimosios šviesos žibintai. Įjungus signalinį įtaisą, jis turi išsijungti tik tada, kai įjungiami artimosios šviesos žibintai arba kai įtaiso, kuris įjungia ir (arba) išjungia variklį (varomąją sistemą), padėtis nustatyta taip, kad variklis (varomoji sistema) galėtų veikti.

6.2.7.7.   Nepažeidžiant 6.2.7.6.1 punkto, artimosios šviesos žibintai gali būti ĮJUNGTI arba IŠJUNGTI automatiškai priklausomai nuo kitų veiksnių, pvz., laiko ir aplinkos sąlygų (pvz., paros meto, transporto priemonės buvimo vietos, lietaus, rūko ir pan.).

6.2.8.   Signalinis įtaisas

6.2.8.1.   Signalinis įtaisas neprivalomas

6.2.8.2.   Mirksintis arba nemirksintis regimasis signalinis įtaisas yra privalomas:

| a) | kai, siekiant sukurti posūkių apšvietimą, paslenkamas visas šviesos pluoštas arba šviesos pluošto ribinės linijos alkūnės perlinkis arba |
| --- | --- |

a)

kai, siekiant sukurti posūkių apšvietimą, paslenkamas visas šviesos pluoštas arba šviesos pluošto ribinės linijos alkūnės perlinkis arba

| b) | jei vienas arba daugiau LED modulių yra naudojami pagrindinei artimajai šviesai, išskyrus atvejus, kai jie yra sujungti taip, kad sugedus bet kuriam vienam LED moduliui visi nustoja spinduliuoti šviesą. |
| --- | --- |

b)

jei vienas arba daugiau LED modulių yra naudojami pagrindinei artimajai šviesai, išskyrus atvejus, kai jie yra sujungti taip, kad sugedus bet kuriam vienam LED moduliui visi nustoja spinduliuoti šviesą.

Jis įsijungia:

| a) | jeigu gedimas yra susijęs su pasislinkusiu ribinės linijos alkūnės perlinkiu arba |
| --- | --- |

a)

jeigu gedimas yra susijęs su pasislinkusiu ribinės linijos alkūnės perlinkiu arba

| b) | jeigu sugenda bet kuris iš LED modulių, naudojamų pagrindinei artimajai šviesai, išskyrus atvejus, kai jie yra sujungti taip, kad sugedus bet kuriam vienam LED moduliui visi nustoja spinduliuoti šviesą. |
| --- | --- |

b)

jeigu sugenda bet kuris iš LED modulių, naudojamų pagrindinei artimajai šviesai, išskyrus atvejus, kai jie yra sujungti taip, kad sugedus bet kuriam vienam LED moduliui visi nustoja spinduliuoti šviesą.

Įtaisas lieka įjungtas tol, kol yra triktis. Įtaisą galima laikinai išjungti, bet jis turi vėl įsijungti, kai įjungiamas ir išjungiamas variklį užvedantis ir užgesinantis įtaisas.

6.2.9.   Kiti reikalavimai

Artimosios šviesos žibintams netaikomi 5.5.2 punkto reikalavimai.

Artimosios šviesos žibintai su šviesos šaltiniu arba su pagrindinės artimosios šviesos LED moduliu (-iais), kurių bendras etaloninis šviesos srautas didesnis kaip 2 000 liumenų, įtaisomi kartu su priekinių žibintų valymo įtaisu (-ais) pagal Taisyklę Nr. 45 (16).

16

6.2.6.2.2 punkto reikalavimai dėl vertikaliojo pokrypio netaikomi priekiniams artimosios šviesos žibintams su šviesos šaltiniu arba su pagrindinės artimosios šviesos LED moduliu (-iais), kai etaloninis šviesos srautas didesnis kaip 2 000 liumenų.

Jeigu tai yra kaitinamosios lempos, kurių atveju nurodoma daugiau nei viena bandymo įtampos vertė, taikomas etaloninis šviesos srautas, spinduliuojantis pagrindinę artimąją šviesą, kaip nurodyta pranešimo dėl įtaiso tipo patvirtinimo blanke.

Jeigu tai yra artimosios šviesos priekiniai žibintai, kuriuose įtaisytas patvirtintas šviesos šaltinis, taikoma etaloninio šviesos srauto vertė, nustatyta esant atitinkamai bandymo įtampai, nurodytai atitinkamame duomenų lape, kuris pateiktas taisyklėje, pagal kurią buvo patvirtintas naudojamas šviesos šaltinis, neatsižvelgiant į etaloninio šviesos srauto nuokrypius, nurodytus šiame duomenų lape.

Posūkių apšvietimui sukurti gali būti naudojami tik artimosios šviesos priekiniai žibintai pagal Taisyklę Nr. 98 arba Nr. 112.

Jei posūkių apšvietimas sukuriamas horizontaliai paslenkant visą šviesos pluoštą arba ribinės linijos alkūnės perlinkį, toks apšvietimas turi būti įjungiamas, tik jei transporto priemonė važiuoja į priekį; tai netaikoma, kai posūkių apšvietimas naudojamas darant posūkį į dešinę, kai eismas vyksta dešiniąja puse (darant posūkį į kairę, kai eismas vyksta kairiąja puse).

6.3.   Priekinis rūko žibintas (Taisyklė Nr. 19)

6.3.1.   Įrengimas

Neprivalomas variklinėse transporto priemonėse. Draudžiama naudoti priekabose.

6.3.2.   Skaičius

Du; atitinka Taisyklės Nr. 19 03 ir vėlesnių serijų pakeitimų reikalavimus.

6.3.3.   Išdėstymas

Specialių reikalavimų nenustatyta.

6.3.4.   Vieta

6.3.4.1.   Pločio atžvilgiu: atskaitos ašies kryptimi toliausiai nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos esantis tariamojo paviršiaus taškas nuo toliausio transporto priemonės išorinio krašto turi būti ne toliau kaip 400 mm atstumu.

6.3.4.2.   Aukščio atžvilgiu:

| mažiausiai | – | ne mažesniu kaip 250 mm atstumu virš žemės; |
| --- | --- | --- |
| daugiausiai | – | M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse: ne didesniu kaip 800 mm atstumu virš žemės.
  Visų kitų kategorijų transporto priemonėse, išskyrus N3G (bekelės) (17) transporto priemones: ne didesniu kaip 1 200 mm atstumu virš žemės.
  N3G kategorijos transporto priemonėse: didžiausias aukštis gali būti padidintas iki 1 500 mm. |

mažiausiai

–

ne mažesniu kaip 250 mm atstumu virš žemės;

daugiausiai

–

M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse: ne didesniu kaip 800 mm atstumu virš žemės.

1

1

Visų kitų kategorijų transporto priemonėse, išskyrus N3G (bekelės) (17) transporto priemones: ne didesniu kaip 1 200 mm atstumu virš žemės.

3

17

N3G kategorijos transporto priemonėse: didžiausias aukštis gali būti padidintas iki 1 500 mm.

3

Atskaitos ašies kryptimi joks tariamojo paviršiaus taškas neturi būti aukščiau kaip tariamojo paviršiaus taškas artimosios šviesos žibinto atskaitos ašies kryptimi.

6.3.4.3.   Ilgio atžvilgiu: transporto priemonės priekyje. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei spinduliuojama šviesa tiesiogiai arba netiesiogiai, per netiesioginio matymo įtaisus ir (arba) kitus atspindinčius transporto priemonės paviršius, nesukelia nepatogumo vairuotojui.

6.3.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Apibrėžiamas kampais α ir ß, kaip nustatyta 2.13 punkte,

| | α = 5° aukštyn ir žemyn, |
| --- | --- |

α = 5° aukštyn ir žemyn,

| | ß = 45° į išorę ir 10° į vidų. |
| --- | --- |

ß = 45° į išorę ir 10° į vidų.

Prie priekinio rūko žibinto esančios pertvaros arba kiti įrangos elementai neturi leisti atsirasti antriniam poveikiui, sukeliančiam nepatogumų kitiems eismo dalyviams. (18)

18

6.3.6.   Orientavimas

Į priekį.

6.3.6.1.   Vertikalusis orientavimas

6.3.6.1.1.   B klasės priekinių rūko žibintų atveju ribinės linijos vertikalusis pokrypis, nustatytas, kai transporto priemonė yra nepakrauta, o vairuotojo vietoje sėdi vienas asmuo, turi būti –1,5 % arba mažesnis (19).

19

6.3.6.1.2.   F3 klasės priekinių rūko žibintų atveju:

| 6.3.6.1.2.1. | Kai šviesos šaltinio bendrasis etaloninis šviesos srautas neviršija 2 000 liumenų:






  6.3.6.1.2.1.1. | vertikalusis ribinės linijos pokrypis, nustatytas, kai transporto priemonė yra nepakrauta, o vairuotojo vietoje sėdi vienas asmuo, turi būti – 1,0 % arba mažesnis. |
| --- | --- | --- |

6.3.6.1.2.1.

Kai šviesos šaltinio bendrasis etaloninis šviesos srautas neviršija 2 000 liumenų:

6.3.6.1.2.1.1.

vertikalusis ribinės linijos pokrypis, nustatytas, kai transporto priemonė yra nepakrauta, o vairuotojo vietoje sėdi vienas asmuo, turi būti – 1,0 % arba mažesnis.

| 6.3.6.1.2.2. | Kai šviesos šaltinio bendrasis etaloninis šviesos srautas viršija 2 000 liumenų:






  6.3.6.1.2.2.1. | Atsižvelgiant į tariamojo paviršiaus apatinio krašto montavimo aukštį metrais (h), priekinio rūko žibinto atskaitos ašies kryptimi, matuojant, kai transporto priemonė yra nepakrauta, ribinės linijos vertikalusis pokrypis visomis 5 priede nustatytomis statinėmis sąlygomis turi neviršyti nurodytų ribų:








  h ≤ 0,8; |
| --- | --- | --- |
| ribos: | nuo – 1,0 % iki – 3,0 %; |
| pradinis reguliavimas: | nuo – 1,5 % iki – 2,0 %; |
| h > 0,8; |
| ribos: | nuo – 1,5 % iki – 3,5 %; |
| pradinis reguliavimas: | nuo – 2,0 % iki – 2,5 %. |

6.3.6.1.2.2.

Kai šviesos šaltinio bendrasis etaloninis šviesos srautas viršija 2 000 liumenų:

6.3.6.1.2.2.1.

Atsižvelgiant į tariamojo paviršiaus apatinio krašto montavimo aukštį metrais (h), priekinio rūko žibinto atskaitos ašies kryptimi, matuojant, kai transporto priemonė yra nepakrauta, ribinės linijos vertikalusis pokrypis visomis 5 priede nustatytomis statinėmis sąlygomis turi neviršyti nurodytų ribų:

h ≤ 0,8;

ribos:

nuo – 1,0 % iki – 3,0 %;

pradinis reguliavimas:

nuo – 1,5 % iki – 2,0 %;

h > 0,8;

ribos:

nuo – 1,5 % iki – 3,5 %;

pradinis reguliavimas:

nuo – 2,0 % iki – 2,5 %.

| 6.3.6.1.2.2.2. | Ribinės linijos pradinį pokrypį žemyn, nustatomą transporto priemonei esant nepakrautai ir vienam asmeniui sėdint vairuotojo vietoje, gamintojas apibrėžia vienos dešimtosios dalies tikslumu, ir jis įskaitomai bei nenutrinamai nurodomas ant kiekvienos transporto priemonės prie priekinio rūko žibinto arba gamintojo duomenų plokštelės kartu su 6.2.6.1.1 punkte nurodytu rodmeniu prie šios taisyklės 7 priede parodyto simbolio. Ši pokrypio žemyn vertė apibrėžiama pagal 6.3.6.1.2.2.1 punktą. |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.2.2.

Ribinės linijos pradinį pokrypį žemyn, nustatomą transporto priemonei esant nepakrautai ir vienam asmeniui sėdint vairuotojo vietoje, gamintojas apibrėžia vienos dešimtosios dalies tikslumu, ir jis įskaitomai bei nenutrinamai nurodomas ant kiekvienos transporto priemonės prie priekinio rūko žibinto arba gamintojo duomenų plokštelės kartu su 6.2.6.1.1 punkte nurodytu rodmeniu prie šios taisyklės 7 priede parodyto simbolio. Ši pokrypio žemyn vertė apibrėžiama pagal 6.3.6.1.2.2.1 punktą.

6.3.6.2.   Priekinių rūko žibintų išlyginimo įtaisas.

6.3.6.2.1.   Kai su priekiniu rūko žibintu įtaisomas nesusijęs arba su kitomis apšvietimo ir šviesos signalinėmis funkcijomis sugrupuotas išlyginimo įtaisas, jis turi būti toks, kad vertikalusis pokrypis visomis šios taisyklės 5 priede nurodytomis statinės apkrovos sąlygomis išliktų tarp 6.3.6.1.2.2.1 punkte nurodytų ribų.

6.3.6.2.2.   Kai F3 kategorijos priekinis rūko žibintas yra artimosios šviesos žibinto dalis arba AFS sistemos dalis, priekinę rūko šviesą naudojant kaip artimosios šviesos dalį, turi būti taikomi 6.2.6 punkto reikalavimai.

Šiuo atveju, naudojant priekinį rūko žibintą, gali būti taikomos 6.2.6 punkte apibrėžtos išlyginimo ribos.

6.3.6.2.3.   Išlyginimo įtaisas taip pat gali būti naudojamas, kad automatiškai pritaikytų priekinės rūko šviesos pokrypį vyraujančių aplinkos sąlygų atžvilgiu, jeigu neviršijamos 6.3.6.1.2.2.1 punkte nustatytos pokrypio žemyn ribos.

6.3.6.2.4.   Jei išlyginimo įtaisas sugenda, priekinės rūko šviesos pluošto padėtis neturi būti tokia, kuriai esant ribinė linija yra pakrypusi mažiau, nei buvo sugendant įtaisui.

6.3.7.   Elektros jungtys

Turi būti įmanoma ĮJUNGTI ir IŠJUNGTI priekinius rūko žibintus atskirai nuo tolimosios šviesos žibintų, artimosios šviesos žibintų arba bet kurio tolimosios ir artimosios šviesos žibintų derinio, nebent:

| a) | priekiniai rūko žibintai naudojami kaip kitos AFS apšvietimo funkcijos dalis; tačiau priekinių rūko žibintų ĮJUNGIMO funkcijai taikoma pirmenybė funkcijos, kuriai atlikti priekiniai rūko žibintai naudojami tik kaip jos dalis, atžvilgiu arba |
| --- | --- |

a)

priekiniai rūko žibintai naudojami kaip kitos AFS apšvietimo funkcijos dalis; tačiau priekinių rūko žibintų ĮJUNGIMO funkcijai taikoma pirmenybė funkcijos, kuriai atlikti priekiniai rūko žibintai naudojami tik kaip jos dalis, atžvilgiu arba

| b) | priekiniai rūko žibintai negali būti įjungti vienu metu su bet kuriais kitais žibintais, su kuriais jie yra tarpusavyje sujungti, kaip nurodyta atitinkamu simboliu („/“) pagal Taisyklės Nr. 19 1 priedo 10.1 punktą. |
| --- | --- |

b)

priekiniai rūko žibintai negali būti įjungti vienu metu su bet kuriais kitais žibintais, su kuriais jie yra tarpusavyje sujungti, kaip nurodyta atitinkamu simboliu („/“) pagal Taisyklės Nr. 19 1 priedo 10.1 punktą.

6.3.8.   Signalinis įtaisas

Uždarosios grandinės signalinis įtaisas yra privalomas. Nesusijusi nemirksinti įspėjamoji lemputė.

6.3.9.   Kiti reikalavimai

Kai Taisyklės Nr. 19 1 priedo 10.9 punkto pranešimo formoje yra privalomas nurodymas, „F3“ klasės priekinės rūko šviesos spinduliavimo stiprio išlyginimas gali būti automatiškai pritaikytas, atsižvelgiant į vyraujančias aplinkos sąlygas. Visi spinduliavimo stiprio arba išlyginimo pakeitimai atliekami automatiškai ir taip, kad nei vairuotojas, nei kiti eismo dalyviai nepatirtų nepatogumų.

6.4.   Atbulinės eigos žibintas (Taisyklė Nr. 23)

6.4.1.   Įrengimas

Privalomas variklinėse transporto priemonėse ir O2, O3 ir O4 kategorijų priekabose. Neprivalomas O1 kategorijos priekabose.

2

3

4

1

6.4.2.   Skaičius

6.4.2.1.   Vienas įtaisas privalomas, o antras neprivalomas M1 kategorijos variklinėse transporto priemonėse ir visose kitose transporto priemonėse, kurios yra ne ilgesnės kaip 6 000 mm.

1

6.4.2.2.   Du įtaisai privalomi ir du įtaisai neprivalomi visose transporto priemonėse, kurios yra ilgesnės kaip 6 000 mm, išskyrus M1 kategorijos transporto priemones.

1

6.4.3.   Išdėstymas

Nėra specialių reikalavimų.

6.4.4.   Vieta

6.4.4.1.   Pločio atžvilgiu: nėra specialių reikalavimų.

6.4.4.2.   Aukščio atžvilgiu: virš žemės ne mažesniu kaip 250 mm ir ne didesniu kaip 1 200 mm atstumu.

6.4.4.3.   Ilgio atžvilgiu: transporto priemonės gale.

Tačiau jei tie du 6.4.2.2 punkte minėti neprivalomi įtaisomi, jie gali būti sumontuoti transporto priemonės šone, su sąlyga, kad tenkinami 6.4.5.2 ir 6.4.6.2 punktuose nurodyti reikalavimai.

6.4.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

6.4.5.1.   Įtaisai įrengti transporto priemonės gale.

Apibrėžiami kampais α ir β, kaip nustatyta 2.13 punkte:

| | α = 15° aukštyn ir 5° žemyn, |
| --- | --- |

α = 15° aukštyn ir 5° žemyn,

| | β = 45° į dešinę ir į kairę, jei yra tik vienas įtaisas, |
| --- | --- |

β = 45° į dešinę ir į kairę, jei yra tik vienas įtaisas,

| | 45° į išorę ir 30° į vidų, jei yra du įtaisai. |
| --- | --- |

45° į išorę ir 30° į vidų, jei yra du įtaisai.

6.4.5.2.   Jeigu 6.4.2.2 punkte paminėti du neprivalomi įtaisai įrengiami transporto priemonės šone:

geometrinis apžvelgiamumas laikomas užtikrintu, jeigu atitinkamo įtaiso atskaitos ašis nukreipta į išorę nuo 15° neviršijančio kampo β transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos atžvilgiu. Dviejų neprivalomų įtaisų vertikalioji kryptis gali būti orientuota žemyn.

6.4.6.   Orientavimas

6.4.6.1.   Atgalinis orientavimas

6.4.6.2.   Be to, jeigu 6.4.2.2 punkte paminėti du neprivalomi įtaisai sumontuoti transporto priemonės šone, taikomos 6.4.5.2 punkto nuostatos.

6.4.7.   Elektros jungtys

6.4.7.1.   Jungtys turi būti tokios, kad žibintas galėtų įsijungti, tik jei įjungta atbulinės eigos pavara ir jei variklio užvedimą ir užgesinimą valdantis įtaisas yra tokioje padėtyje, kad variklis galėtų veikti. Žibintas neturi užsidegti arba likti degti, jei neįvykdyta kuri nors iš pirmiau nurodytų sąlygų.

6.4.7.2.   Be to, 6.4.2.2 punkte paminėtų dviejų neprivalomų įtaisų elektros jungtys turi būti tokios, kad šie įtaisai negalėtų šviesti, jei neįjungti 5.11 punkte nurodyti žibintai.

Galima įjungti transporto priemonės šone įrengtus įtaisus lėtai manevruojant priekine eiga, kai transporto priemonės greitis ne didesnis kaip 10 km/h, jeigu įvykdytos šios sąlygos:

| a) | įtaisai įjungiami ir išjungiami rankiniu būdu, atskiru jungikliu; |
| --- | --- |

a)

įtaisai įjungiami ir išjungiami rankiniu būdu, atskiru jungikliu;

| b) | taip įjungti jie gali likti degti ir tada, kai išjungiama atbulinės eigos pavara; |
| --- | --- |

b)

taip įjungti jie gali likti degti ir tada, kai išjungiama atbulinės eigos pavara;

| c) | įtaisai turi būti automatiškai išjungti, jeigu transporto priemonės priekinės eigos greitis didesnis kaip 10 km/h, nepaisant atskiro jungiklio padėties; šiuo atveju jie turi likti išjungti tol, kol sąmoningai vėl įjungiami. |
| --- | --- |

c)

įtaisai turi būti automatiškai išjungti, jeigu transporto priemonės priekinės eigos greitis didesnis kaip 10 km/h, nepaisant atskiro jungiklio padėties; šiuo atveju jie turi likti išjungti tol, kol sąmoningai vėl įjungiami.

6.4.8.   Signalinis įtaisas

Neprivalomas signalinis įtaisas.

6.4.9.   Kiti reikalavimai

Nėra.

6.5.   Posūkio rodiklio žibintas (Taisyklė Nr. 6)

6.5.1.   Įrengimas (žr. toliau pateiktą pav.)

Privalomas. Posūkio rodiklių žibintai skirstomi į kategorijas (1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5 ir 6), o jų sąranka vienoje transporto priemonėje atitinka išdėstymą (A ir B).

A išdėstymas taikomas visoms variklinėms transporto priemonėms.

B išdėstymas taikomas tik priekaboms.

6.5.2.   Skaičius

Priklauso nuo išdėstymo.

6.5.3.   Išdėstymas (žr. toliau pateiktą pav.)

A: du priekiniai posūkio rodiklių žibintai, kurių kategorijos yra:

| | 1 arba 1a, arba 1b,
  jei atstumas nuo tariamojo paviršiaus krašto šio žibinto atskaitos ašies kryptimi iki tariamojo paviršiaus artimosios šviesos žibinto ir (arba) priekinio rūko žibinto, jei toks yra, atskaitos ašies kryptimi yra bent 40 mm; |
| --- | --- |

1 arba 1a, arba 1b,

jei atstumas nuo tariamojo paviršiaus krašto šio žibinto atskaitos ašies kryptimi iki tariamojo paviršiaus artimosios šviesos žibinto ir (arba) priekinio rūko žibinto, jei toks yra, atskaitos ašies kryptimi yra bent 40 mm;

| | 1a arba 1b,
  jei atstumas nuo tariamojo paviršiaus krašto šio žibinto atskaitos ašies kryptimi iki tariamojo paviršiaus artimosios šviesos žibinto ir (arba) priekinio rūko žibinto, jei toks yra, atskaitos ašies kryptimi yra didesnis kaip 20 mm ir mažesnis kaip 40 mm; |
| --- | --- |

1a arba 1b,

jei atstumas nuo tariamojo paviršiaus krašto šio žibinto atskaitos ašies kryptimi iki tariamojo paviršiaus artimosios šviesos žibinto ir (arba) priekinio rūko žibinto, jei toks yra, atskaitos ašies kryptimi yra didesnis kaip 20 mm ir mažesnis kaip 40 mm;

| | 1b,
  jei atstumas nuo tariamojo paviršiaus krašto šio žibinto atskaitos ašies kryptimi iki tariamojo paviršiaus artimosios šviesos žibinto ir (arba) priekinio rūko žibinto, jei toks yra, atskaitos ašies kryptimi yra 20 mm arba mažesnis;
  du galiniai posūkio rodiklių žibintai (2a arba 2b kategorija);
  du papildomi žibintai (2a arba 2b kategorija) visose M2, M3, N2, N3 kategorijų transporto priemonėse;
  du šoniniai 5 arba 6 kategorijos posūkio rodiklių žibintai (būtiniausi reikalavimai): | 5
  visoms M1 kategorijos transporto priemonėms;
  N1, M2 ir M3 kategorijų transporto priemonėms, kurios yra ne ilgesnės kaip 6 metrai; |
| --- | --- | --- |

1b,

jei atstumas nuo tariamojo paviršiaus krašto šio žibinto atskaitos ašies kryptimi iki tariamojo paviršiaus artimosios šviesos žibinto ir (arba) priekinio rūko žibinto, jei toks yra, atskaitos ašies kryptimi yra 20 mm arba mažesnis;

du galiniai posūkio rodiklių žibintai (2a arba 2b kategorija);

du papildomi žibintai (2a arba 2b kategorija) visose M2, M3, N2, N3 kategorijų transporto priemonėse;

2

3

2

3

du šoniniai 5 arba 6 kategorijos posūkio rodiklių žibintai (būtiniausi reikalavimai):

5

visoms M1 kategorijos transporto priemonėms;

1

N1, M2 ir M3 kategorijų transporto priemonėms, kurios yra ne ilgesnės kaip 6 metrai;

1

2

3

| | 6
  visoms N2 ir N3 kategorijų transporto priemonėms:
  N1, M2 ir M3 kategorijų transporto priemonėms, kurios yra ilgesnės kaip 6 metrai. |
| --- | --- |

6

visoms N2 ir N3 kategorijų transporto priemonėms:

2

3

N1, M2 ir M3 kategorijų transporto priemonėms, kurios yra ilgesnės kaip 6 metrai.

1

2

3

Visais atvejais leidžiama 5 kategorijos šoninius posūkio rodiklių žibintus pakeisti 6 kategorijos šoniniais posūkio rodiklių žibintais.

Kai įtaisyti žibintai, kuriuose yra kombinuota priekinių posūkio rodiklių žibintų funkcija (1, 1a, 1b kategorijos) ir šoninių posūkio rodiklių žibintų funkcija (5 arba 6 kategorija), galima įtaisyti du papildomus šoninius posūkio rodiklių žibintus (5 arba 6 kategorija), kad būtų įvykdyti 6.5.5 punkte pateikti matomumo reikalavimai.

B: du galiniai posūkio rodiklių žibintai (2a arba 2b kategorija);

du neprivalomi žibintai (2a arba 2b kategorija) visose O2, O3, ir O4 kategorijų transporto priemonėse.

2

3

4

Daugiausia trys neprivalomi 5 kategorijos arba vienas neprivalomas 6 kategorijos įtaisas vienoje O2 tipo transporto priemonių, kurios yra ilgesnės kaip 9 metrai, pusėje.

2

Kai įtaisyta AFS, atstumas, į kurį reikia atsižvelgti renkantis kategoriją, yra atstumas tarp priekinio posūkio rodiklio žibinto ir artimiausio apšvietimo modulio artimiausioje vietoje, prisidedančio prie artimosios šviesos režimo arba jį sudarančio.

6.5.3.1.   Be to, jeigu tai yra šių kategorijų transporto priemonės:

| a) | M2, M3, N2, ir N3, kurių ilgis įvairuoja nuo daugiau kaip 6 m iki 9 m imtinai, – vienas papildomas 5 kategorijos įtaisas yra neprivalomas; |
| --- | --- |

a)

M2, M3, N2, ir N3, kurių ilgis įvairuoja nuo daugiau kaip 6 m iki 9 m imtinai, – vienas papildomas 5 kategorijos įtaisas yra neprivalomas;

2

3

2,

3,

| b) | M2, M3, N2, ir N3, kurios yra ilgesnės nei 9 m, – palei kiekvieną pusę privaloma kuo tolygiau paskirstyti po 3 papildomus 5 kategorijos įtaisus; |
| --- | --- |

b)

M2, M3, N2, ir N3, kurios yra ilgesnės nei 9 m, – palei kiekvieną pusę privaloma kuo tolygiau paskirstyti po 3 papildomus 5 kategorijos įtaisus;

2

3

2,

3

| c) | O3 ir O4 – palei kiekvieną pusę privaloma kuo tolygiau paskirstyti po tris 5 kategorijos įtaisus. |
| --- | --- |

c)

O3 ir O4 – palei kiekvieną pusę privaloma kuo tolygiau paskirstyti po tris 5 kategorijos įtaisus.

3

4

Šie reikalavimai netaikomi, jeigu esama bent trijų gintaro spalvos šoninių gabaritinių žibintų, kurie mirksi sinchroniškai ir tuo pačiu metu kaip ir posūkio rodiklių žibintai toje pačioje transporto priemonės pusėje.

6.5.4.   Vieta

6.5.4.1.   Pločio atžvilgiu: atskaitos ašies kryptimi toliausiai nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos esantis tariamojo paviršiaus kraštas nuo toliausio transporto priemonės išorinio krašto turi būti ne didesniu kaip 400 mm atstumu. Ši sąlyga netaikoma papildomiems galiniams žibintams.

Atstumas tarp dviejų tariamųjų paviršių vidinių kraštų atskaitos ašių kryptimi turi būti ne mažesnis kaip 600 mm.

Šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, kai bendras transporto priemonės plotis mažesnis kaip 1 300 mm.

6.5.4.2.   Aukščio atžvilgiu: virš žemės.

6.5.4.2.1.   5 arba 6 kategorijos šoninių posūkio rodiklių žibintų šviesą spinduliuojančio paviršiaus aukštis turi būti:

| ne mažesnis kaip | : | 350 mm, jei tai M1 ir N1 kategorijų transporto priemonės, ir 500 mm, jei tai visų kitų kategorijų transporto priemonės, matuojant nuo žemiausio taško, ir |
| --- | --- | --- |
| ne didesnis kaip | : | 1 500 mm, matuojant nuo aukščiausio taško. |

ne mažesnis kaip

:

350 mm, jei tai M1 ir N1 kategorijų transporto priemonės, ir 500 mm, jei tai visų kitų kategorijų transporto priemonės, matuojant nuo žemiausio taško, ir

1

1

ne didesnis kaip

:

1 500 mm, matuojant nuo aukščiausio taško.

6.5.4.2.2.   1, 1a, 1b, 2a ir 2b kategorijų posūkio rodiklių žibintų aukštis, matuojant pagal 5.8 punktą, turi būti ne mažesnis kaip 350 mm ir ne didesnis kaip 1 500 mm.

6.5.4.2.3.   Jei transporto priemonės konstrukcija tokia, kad negalima taikyti viršutinių ribų, išmatuotų kaip nurodyta pirmiau, ir jei neįtaisyti papildomi galiniai žibintai, jos gali būti padidintos iki 2 300 mm 5 ir 6 kategorijų šoniniams posūkio rodiklių žibintams ir iki 2 100 mm 1, 1a, 1b, 2a ir 2b kategorijų posūkio rodiklių žibintams.

6.5.4.2.4.   Jei įtaisomi neprivalomi galiniai žibintai, jie turi būti tokiame aukštyje, kad atitiktų 6.5.4.1 punkto reikalavimus, žibintų simetriją ir vertikaliai būtų tokiu atstumu, kokį leidžia kėbulo forma, bet ne žemiau kaip 600 mm virš privalomųjų žibintų.

6.5.4.3.   Ilgio atžvilgiu (žr. toliau pateiktą pav.)

Atstumas tarp šoninio posūkių rodiklio žibinto (5 ir 6 kategorijos) šviesą spinduliuojančio paviršiaus ir skersinės plokštumos, žyminčios bendro transporto priemonės ilgio priekinę ribą, neturi būti didesnis kaip 1 800 mm.

Tačiau šis atstumas neturi būti didesnis kaip 2 500 mm:

| a) | M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse: |
| --- | --- |

a)

M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse:

1

1

| b) | visų kitų kategorijų transporto priemonėse, jei transporto priemonės konstrukcija neleidžia laikytis mažiausių matomumo kampų reikalavimų. |
| --- | --- |

b)

visų kitų kategorijų transporto priemonėse, jei transporto priemonės konstrukcija neleidžia laikytis mažiausių matomumo kampų reikalavimų.

Neprivalomi 5 kategorijos šoniniai posūkio rodiklių žibintai sumontuojami vienodu atstumu vienas nuo kito per visą transporto priemonės ilgį.

Neprivalomi 6 kategorijos šoniniai posūkio rodiklio žibintai sumontuojami tarp pirmo ir paskutinio priekabos ilgio kvartilių.

6.5.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

6.5.5.1.   Horizontalieji kampai: (žr. toliau pateiktą pav.)

Vertikalieji kampai: 1, 1a, 1b, 2a, 2b ir 5 kategorijų posūkio rodiklių žibintų atveju – 15° virš ir žemiau horizontalės.

Tačiau

| a) | kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), žemyn nukreiptas 15° kampas gali būti sumažintas iki 5°. |
| --- | --- |

a)

kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), žemyn nukreiptas 15° kampas gali būti sumažintas iki 5°.

| b) | kai neprivalomas galinis žibintas įtaisomas didesniu nei 2 100 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), į viršų nukreiptas 15° kampas gali būti sumažintas iki 5 °. |
| --- | --- |

b)

kai neprivalomas galinis žibintas įtaisomas didesniu nei 2 100 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), į viršų nukreiptas 15° kampas gali būti sumažintas iki 5 °.

6 kategorijos posūkio rodiklių žibintų atveju – 30° virš ir 5° žemiau horizontalės.

Paveikslas (žr. 6.5 punktą)

Image 79

1, 1a, 1b kategorijos

Išdėstymas A (*)

5, 6 kategorijos

2a, 2b kategorijos

| (*) | 5° vertė, pateikiama „aklajam“ matomumo kampui link galo nuo šoninio posūkio rodiklio žibinto, yra viršutinė riba d ≤ 1,80 m (M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėms d ≤ 2,50 m). |
| --- | --- |

(*)

5° vertė, pateikiama „aklajam“ matomumo kampui link galo nuo šoninio posūkio rodiklio žibinto, yra viršutinė riba d ≤ 1,80 m (M1

1

Kai 1, 1a, 1b, 2a ir 2b kategorijų posūkio rodiklių žibintai įtaisomi mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), į vidų nukreiptas 45° kampas gali būti sumažintas iki 20° po plokštuma H.

Image 80

Išdėstymas B

2a, 2b kategorijos

6.5.5.2.   arba, gamintojo nuožiūra, M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse: priekiniai ir galiniai posūkio rodiklio žibintai, taip pat šoniniai gabaritiniai žibintai (**).

1

1

Horizontalieji kampai: (žr. toliau pateiktą paveikslą)

Image 81

Gintaro spalvos toliausiai priekyje esantis šoninis gabaritinis žibintas

Toliausiai priekyje esantis šoninis gabaritinis žibintas

Šoninis posūkio rodiklis

Galinis posūkio rodiklis

Priekinis posūkio rodiklis

| (**) | „Aklajam“ matomumo kampui į galą nuo šoninio posūkio rodiklio žibinto pateikiama 5° vertė yra viršutinė riba. d ≤ 2,50 m. |
| --- | --- |

(**)

„Aklajam“ matomumo kampui į galą nuo šoninio posūkio rodiklio žibinto pateikiama 5° vertė yra viršutinė riba. d ≤ 2,50 m.

Tačiau kai 1, 1a, 1b, 2a ir 2b kategorijų posūkio rodiklių žibintai įtaisomi mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), į vidų nukreiptas 45 kampas gali būti sumažintas iki 20° po plokštuma H.

Vertikalieji kampai: 15° virš ir žemiau horizontalės. Tačiau, kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), žemyn nukreiptas 15° kampas gali būti sumažintas iki 5°.

Kad žibintas būtų laikomas matomu, turi būti netrukdomai matoma bent 12,5 cm2 jo tariamojo paviršiaus, išskyrus 5 ir 6 kategorijų šoninius posūkių rodiklio žibintus. Neatsižvelgiama į jokio šviesogrąžio atšvaito šviečiamąjį paviršių, kuris neperduoda šviesos.

2

6.5.6.   Orientavimas

Pagal gamintojo pateiktas montavimo sąlygas, jei yra.

6.5.7.   Elektros jungtys

Posūkio rodiklio žibintai turi įsijungti nepriklausomai nuo kitų žibintų. Visi vienoje transporto priemonės pusėje esantys posūkio rodiklio žibintai turi būti įjungiami ir išjungiami vienu valdikliu ir turi mirksėti sinchroniškai.

Trumpesnėse kaip 6 m M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse, kai išdėstymas atitinka 6.5.5.2 punkto nuostatas, gintaro spalvos šoniniai gabaritiniai žibintai, jei tokie įtaisyti, taip pat turi mirksėti tokiu pačiu dažniu (sinchroniškai) su posūkio rodiklio žibintais.

1

1

6.5.8.   Signalinis įtaisas

Veikimo signalinis įtaisas privalomas 1, 1a, 1b, 2a ir 2b kategorijų posūkio rodiklio žibintams. Jis gali būti regimasis, girdimasis arba ir regimasis, ir girdimasis. Jeigu yra regimasis, tai turi būti mirksinti lemputė, kuri bet kurio iš šių posūkio rodiklio žibintų gedimo atveju arba užgęsta, arba lieka degti nemirksėdama, arba mirksi pastebimai pasikeitusiu dažniu. Jeigu signalas yra tik girdimasis, bet kurio iš šių posūkio rodiklio žibintų gedimo atveju turi būti aiškiai girdimas, kad parodytų dažnio pokytį.

Signalinį įtaisą įjungia signalas, siunčiamas pagal Taisyklės Nr. 6 6.2.2 punktą arba kitu tinkamu būdu (20).

20

Jei variklinė transporto priemonė yra pritaikyta vilkti priekabą, įtaisomas specialus regimasis priekabos posūkio rodiklio žibintų veikimo signalinis įtaisas, nebent vilkiko signaliniu įtaisu galima pranešti apie bet kurio transporto priemonės junginio posūkio rodiklio žibinto gedimą.

Papildomai variklinėse transporto priemonėse ir priekabose įtaisomai posūkio rodiklio žibintų porai veikimo signalinis įtaisas yra neprivalomas.

6.5.9.   Kiti reikalavimai

Šviesa turi mirksėti 90 ± 30 kartų per minutę.

Įjungus šviesos signalo valdiklį, šviesa turi įsijungti ne vėliau kaip po sekundės, o antrą kartą – ne vėliau kaip po pusantros sekundės. Jeigu variklinė transporto priemonė pritaikyta vilkti priekabą, posūkio rodiklio žibintų valdikliu taip pat turi būti valdomi ir priekabos posūkio rodiklio žibintai. Sugedus posūkio rodiklio žibintui (jei tai įvyksta ne dėl trumpojo jungimo), kiti posūkio rodiklio žibintai turi mirksėti, tačiau jų mirksėjimo dažnis tokiu atveju gali skirtis nuo nustatytojo.

6.6.   Įspėjamasis pavojaus signalas

6.6.1.   Įrengimas

Privalomas.

Įjungus signalą, vienu metu turi veikti posūkio rodiklio žibintai pagal 6.5 punkto reikalavimus.

6.6.2.   Skaičius

Kaip nurodyta 6.5.2 punkte.

6.6.3.   Išdėstymas

Kaip nurodyta 6.5.3 punkte.

6.6.4.   Vieta

6.6.4.1.   Plotis: kaip nurodyta 6.5.4.1 punkte.

6.6.4.2.   Aukštis: kaip nurodyta 6.5.4.2 punkte.

6.6.4.3.   Ilgis: kaip nurodyta 6.5.4.3 punkte.

6.6.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Kaip nurodyta 6.5.5 punkte.

6.6.6.   Orientavimas

Kaip nurodyta 6.5.6 punkte.

6.6.7.   Elektros jungtys

6.6.7.1.   Signalas turi būti valdomas atskiru rankiniu valdikliu, leidžiančiu visiems posūkio rodiklio žibintams mirksėti sinchroniškai.

6.6.7.2.   Įspėjamasis pavojaus signalas gali įsijungti automatiškai, kai transporto priemonė patenka į susidūrimą arba išjungus avarinio stabdymo signalą, kaip nurodyta 6.23 punkte. Tokiais atvejais jis gali būti išjungtas rankiniu būdu.

Be to, įspėjamasis pavojaus signalas gali įsijungti automatiškai, kad kiti eismo dalyviai būtų įspėti apie gręsiantį pavojų, kaip apibrėžta taisyklėse; šiuo atveju signalas turi likti įjungtas, kol jis nėra išjungiamas rankiniu būdu arba automatiškai.

6.6.7.3.   Trumpesnėse kaip 6 m M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse, kai išdėstymas atitinka 6.5.5.2 punktą, gintaro spalvos šoniniai gabaritiniai žibintai, jei tokie įtaisyti, taip pat turi mirksėti tokiu pačiu dažniu (sinchroniškai) su posūkio rodiklio žibintais.

1

1

6.6.8.   Signalinis įtaisas

Mirksintis uždarosios grandinės signalinis įtaisas yra privalomas.

6.6.9.   Kiti reikalavimai

Kaip nurodyta 6.5.9 punkte, jeigu variklinė transporto priemonė pritaikyta vilkti priekabą, įspėjamojo pavojaus signalo valdikliu taip pat turi būti galima įjungti priekabos posūkio rodiklio žibintus. Įspėjamojo pavojaus signalas turi galėti veikti net tada, kai variklio užvedimo arba išjungimo įtaisas yra padėtyje, kai neįmanoma užvesti variklio.

6.7.   Stabdymo žibintas (Taisyklė Nr. 7)

6.7.1.   Įrengimas

S1 arba S2 kategorijos įtaisas: privalomas visų kategorijų transporto priemonėse.

S3 arba S4 kategorijos įtaisai: privalomi M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse, išskyrus sunkvežimius be kėbulo ir N1 kategorijos transporto priemones su atvira kroviniams skirta vieta; kitų kategorijų transporto priemonėse neprivalomi.

1

1

1

6.7.2.   Skaičius

Du S1 arba S2 kategorijos įtaisai ir vienas S3 arba S4 kategorijos įtaisas visų kategorijų transporto priemonėse.

6.7.2.1.   Išskyrus atvejį, kai įtaisomas S3 arba S4 kategorijos įtaisas, M2, M3, N2, N3, O2, O3 ir O4 kategorijų transporto priemonėse galima įtaisyti du neprivalomus S1 arba S2 kategorijos įtaisus.

2

3

2

3

2

3

4

6.7.2.2.   Tik jei transporto priemonės išilginė vidurio plokštuma yra ne ant stacionarios kėbulo plokštės, bet atskiria vieną arba dvi judamąsias transporto priemonės dalis (pvz., duris), ir išilginėje vidurio plokštumoje virš tokių judamųjų dalių trūksta vietos įrengti vieną S3 arba S4 kategorijos įtaisą:

galima įtaisyti du S3 arba S4 kategorijos D tipo įtaisus, arba

vieną S3 arba S4 kategorijos įtaisą galima įtaisyti į kairę arba į dešinę nuo išilginės vidurio plokštumos, arba

gali būti įmontuota S3 arba S4 kategorijos tarpusavyje susijusių žibintų sistema.

6.7.3.   Išdėstymas

Specialių reikalavimų nenustatyta.

6.7.4.   Vieta

6.7.4.1.   Pločio atžvilgiu:

| | M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse:
  S1 arba S2 kategorijos įtaisų atveju atskaitos ašies kryptimi toliausiai nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos esantis tariamojo paviršiaus taškas nuo toliausio transporto priemonės išorinio krašto turi būti ne toliau kaip 400 mm atstumu.
  atstumui tarp dviejų tariamųjų paviršių vidinių kraštų atskaitos ašių kryptimi netaikomi jokie specialūs reikalavimai. |
| --- | --- |

M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse:

1

1

S1 arba S2 kategorijos įtaisų atveju atskaitos ašies kryptimi toliausiai nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos esantis tariamojo paviršiaus taškas nuo toliausio transporto priemonės išorinio krašto turi būti ne toliau kaip 400 mm atstumu.

atstumui tarp dviejų tariamųjų paviršių vidinių kraštų atskaitos ašių kryptimi netaikomi jokie specialūs reikalavimai.

| | Visų kitų kategorijų transporto priemonėse:
  S1 arba S2 kategorijos įtaisų atveju atstumas tarp tariamųjų paviršių vidinių kraštų atskaitos ašių kryptimi turi būti ne mažesnis kaip 600 mm. Šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, jei bendras transporto priemonės plotis mažesnis kaip 1 300 mm.
  S3 arba S4 kategorijos įtaisai: atskaitos centras turi būti transporto priemonės išilginėje vidurio plokštumoje. Tačiau kai yra įtaisyti du S3 arba S4 kategorijos įtaisai pagal 6.7.2 punktą, jie turi būti kuo arčiau išilginės vidurio plokštumos – po vieną kiekvienoje šios plokštumos pusėje.
  Kai šone nuo išilginės vidurio plokštumos pagal 6.7.2 punktą leidžiama papildomai pritaisyti S3 arba S4 kategorijos žibintą, šis atstumas nuo išilginės vidurio plokštumos iki žibinto atskaitos centro neturi būti didesnis kaip 150 mm. |
| --- | --- |

Visų kitų kategorijų transporto priemonėse:

S1 arba S2 kategorijos įtaisų atveju atstumas tarp tariamųjų paviršių vidinių kraštų atskaitos ašių kryptimi turi būti ne mažesnis kaip 600 mm. Šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, jei bendras transporto priemonės plotis mažesnis kaip 1 300 mm.

S3 arba S4 kategorijos įtaisai: atskaitos centras turi būti transporto priemonės išilginėje vidurio plokštumoje. Tačiau kai yra įtaisyti du S3 arba S4 kategorijos įtaisai pagal 6.7.2 punktą, jie turi būti kuo arčiau išilginės vidurio plokštumos – po vieną kiekvienoje šios plokštumos pusėje.

Kai šone nuo išilginės vidurio plokštumos pagal 6.7.2 punktą leidžiama papildomai pritaisyti S3 arba S4 kategorijos žibintą, šis atstumas nuo išilginės vidurio plokštumos iki žibinto atskaitos centro neturi būti didesnis kaip 150 mm.

6.7.4.2.   Aukščio atžvilgiu:

| 6.7.4.2.1. | S1 arba S2 kategorijos įtaisai:
  virš žemės ne mažesniu kaip 350 mm ir ne didesniu kaip 1 500 mm atstumu (2 100 mm, jei dėl kėbulo formos neįmanoma išlaikyti 1 500 mm atstumo ir jei nėra įtaisytų neprivalomų žibintų).
  Jei įtaisyta neprivalomų žibintų, jie turi būti tokiame aukštyje, kad atitiktų žibintų pločio ir simetrijos reikalavimus ir vertikaliai būtų tokiu atstumu, kokį leidžia kėbulo forma, bet ne žemiau kaip 600 mm virš privalomųjų žibintų. |
| --- | --- |

6.7.4.2.1.

S1 arba S2 kategorijos įtaisai:

virš žemės ne mažesniu kaip 350 mm ir ne didesniu kaip 1 500 mm atstumu (2 100 mm, jei dėl kėbulo formos neįmanoma išlaikyti 1 500 mm atstumo ir jei nėra įtaisytų neprivalomų žibintų).

Jei įtaisyta neprivalomų žibintų, jie turi būti tokiame aukštyje, kad atitiktų žibintų pločio ir simetrijos reikalavimus ir vertikaliai būtų tokiu atstumu, kokį leidžia kėbulo forma, bet ne žemiau kaip 600 mm virš privalomųjų žibintų.

| 6.7.4.2.2. | S3 arba S4 kategorijos įtaisai:
  horizontali plokštuma, liečianti tariamojo paviršiaus apatinį kraštą, turi būti: ne didesniu kaip 150 mm atstumu į apačią nuo horizontalios plokštumos, liečiančios galinio stiklo paviršiaus apatinį kraštą, arba ne mažesniu kaip 850 mm atstumu virš žemės.
  Tačiau horizontali plokštuma, liečianti S3 arba S4 kategorijos įtaiso tariamojo paviršiaus apatinį kraštą, turi būti virš horizontalios plokštumos, liečiančios S1 arba S2 kategorijos įtaisų tariamojo paviršiaus viršutinį kraštą. |
| --- | --- |

6.7.4.2.2.

S3 arba S4 kategorijos įtaisai:

horizontali plokštuma, liečianti tariamojo paviršiaus apatinį kraštą, turi būti: ne didesniu kaip 150 mm atstumu į apačią nuo horizontalios plokštumos, liečiančios galinio stiklo paviršiaus apatinį kraštą, arba ne mažesniu kaip 850 mm atstumu virš žemės.

Tačiau horizontali plokštuma, liečianti S3 arba S4 kategorijos įtaiso tariamojo paviršiaus apatinį kraštą, turi būti virš horizontalios plokštumos, liečiančios S1 arba S2 kategorijos įtaisų tariamojo paviršiaus viršutinį kraštą.

6.7.4.3.   Ilgio atžvilgiu:

6.7.4.4.   S1 arba S2 kategorijos įtaisai: transporto priemonės gale.

6.7.4.5.   S3 arba S4 kategorijos įtaisai: specialių reikalavimų nenustatyta.

6.7.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

| | Horizontalusis kampas:
  S1 arba S2 kategorijos įtaisai: 45° į kairę ir į dešinę nuo transporto priemonės išilginės ašies.
  Tačiau kai S1 ir S2 kategorijų stabdymo žibintai įtaisomi mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), į vidų nukreiptas 45° kampas gali būti sumažintas iki 20° po plokštuma H.
  S3 arba S4 kategorijos įtaisai: 10° į kairę ir į dešinę nuo transporto priemonės išilginės ašies; |
| --- | --- |

Horizontalusis kampas:

S1 arba S2 kategorijos įtaisai: 45° į kairę ir į dešinę nuo transporto priemonės išilginės ašies.

Tačiau kai S1 ir S2 kategorijų stabdymo žibintai įtaisomi mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), į vidų nukreiptas 45° kampas gali būti sumažintas iki 20° po plokštuma H.

S3 arba S4 kategorijos įtaisai: 10° į kairę ir į dešinę nuo transporto priemonės išilginės ašies;

| | Vertikalusis kampas:
  S1 arba S2 kategorijos įtaisai: 15° virš ir žemiau horizontalės.
  Tačiau:






  a) | kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), žemyn nukreiptas 15° kampas gali būti sumažintas iki 5°; |
| --- | --- | --- |

Vertikalusis kampas:

S1 arba S2 kategorijos įtaisai: 15° virš ir žemiau horizontalės.

Tačiau:

a)

kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), žemyn nukreiptas 15° kampas gali būti sumažintas iki 5°;

| b) | kai neprivalomas žibintas įtaisomas didesniu nei 2 100 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), į viršų nukreiptas 15° kampas gali būti sumažintas iki 5°. |
| --- | --- |

b)

kai neprivalomas žibintas įtaisomas didesniu nei 2 100 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), į viršų nukreiptas 15° kampas gali būti sumažintas iki 5°.

S3 arba S4 kategorijos įtaisai: 10° virš ir 5° žemiau horizontalės.

6.7.6.   Orientavimas

Transporto priemonės gale.

6.7.7.   Elektros jungtys

6.7.7.1.   Visi stabdymo signalo žibintai užsidega vienu metu, kai stabdžių sistema duoda reikiamą signalą, apibrėžtą Taisyklėse Nr. 13 ir 13-H.

6.7.7.2.   Stabdymo signalo žibintai neturi veikti, jei variklio užvedimo ir (arba) išjungimo įtaisas yra tokioje padėtyje, kurioje neįmanoma užvesti variklio.

6.7.8.   Signalinis įtaisas

Neprivalomas signalinis įtaisas, jeigu jis įtaisytas, turi veikti kaip nemirksinti įspėjamoji lemputė, įsijungianti sugedus stabdymo signalo žibintams.

6.7.9.   Kiti reikalavimai

6.7.9.1.   S3 arba S4 kategorijos įtaisas negali būti sujungtas su bet kuriuo kitu žibintu.

6.7.9.2.   S3 arba S4 kategorijos įtaisas gali būti įtaisytas transporto priemonės išorėje arba viduje.

6.7.9.2.1.   Kai įtaisas įrengtas transporto priemonės viduje:

skleidžiama šviesa neturi sukelti nepatogumo vairuotojui per netiesioginio matymo įtaisus ir (arba) kitus transporto priemonės paviršius (t. y. galinį stiklą).

6.8.   Galinis valstybinio numerio ženklo žibintas (Taisyklė Nr. 4)

6.8.1.   Įrengimas

Privalomas.

6.8.2.   Skaičius

Toks, kad įtaisas apšviestų valstybinio numerio ženklo vietą.

6.8.3.   Išdėstymas

Toks, kad įtaisas apšviestų valstybinio numerio ženklo vietą.

6.8.4.   Vieta

6.8.4.1.   Pločio atžvilgiu: tokia, kad įtaisas apšviestų valstybinio numerio ženklo vietą.

6.8.4.2.   Aukščio atžvilgiu: tokia, kad įtaisas apšviestų valstybinio numerio ženklo vietą.

6.8.4.3.   Ilgio atžvilgiu: tokia, kad įtaisas apšviestų valstybinio numerio ženklo vietą.

6.8.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Toks, kad įtaisas apšviestų valstybinio numerio ženklo vietą.

6.8.6.   Orientavimas

Toks, kad įtaisas apšviestų valstybinio numerio ženklo vietą.

6.8.7.   Elektros jungtys

Pagal 5.11 punktą.

6.8.8.   Signalinis įtaisas

Neprivalomas signalinis įtaisas. Jo funkciją atlieka signalinis įtaisas, kurio reikalaujama priekiniams ir galiniams gabaritiniams žibintams, jeigu toks įtaisas yra įtaisytas.

6.8.9.   Kiti reikalavimai

Kai valstybinio numerio ženklo žibintas yra kombinuotas su galiniu gabaritiniu žibintu, tarpusavyje sujungtas su stabdymo signalo žibintu arba su galiniu rūko žibintu, galinio valstybinio numerio ženklo žibinto fotometrinės savybės gali pasikeisti šviečiant stabdymo signalo žibintui arba galiniam rūko žibintui.

6.9.   Priekinis gabaritinis žibintas (Taisyklė Nr. 7)

6.9.1.   Įrengimas

Privalomas visoms variklinėms transporto priemonėms.

Privalomas didesnio kaip 1 600 mm pločio priekaboms.

Neprivalomas priekaboms, kurių plotis mažesnis kaip 1 600 mm.

6.9.2.   Skaičius

Du.

6.9.3.   Išdėstymas

Specialių reikalavimų nenustatyta.

6.9.4.   Vieta

6.9.4.1.   Pločio atžvilgiu: atskaitos ašies kryptimi toliausiai nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos esantis tariamojo paviršiaus taškas nuo toliausio transporto priemonės išorinio krašto turi būti ne didesniu kaip 400 mm atstumu.

Priekabos atveju atskaitos ašies kryptimi toliausiai nuo išilginės vidurio plokštumos esantis tariamojo paviršiaus taškas nuo toliausio transporto priemonės išorinio krašto turi būti ne didesniu kaip 150 mm atstumu.

Atstumas tarp dviejų tariamųjų paviršių vidinių kraštų atskaitos ašių kryptimi:

M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse: specialių reikalavimų nenustatyta;

1

1

visų kitų kategorijų transporto priemonėse: turi būti ne mažesnis kaip 600 mm. Šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, kai bendras transporto priemonės plotis mažesnis kaip 1 300 mm.

6.9.4.2.   Aukščio atžvilgiu: virš žemės ne mažesnis kaip 250 mm ir ne didesnis kaip 1 500 mm (2 100 mm O1 ir O2 kategorijų transporto priemonėse arba jei dėl kitų kategorijų transporto priemonių kėbulo formos neįmanoma išlaikyti 1 500 mm atstumo).

1

2

6.9.4.3.   Ilgio atžvilgiu: specialių reikalavimų nenustatyta.

6.9.4.4.   Kai priekinis gabaritinis žibintas ir kitas žibintas yra kartu sujungti, išdėstymo reikalavimų atitikčiai patikrinti naudojamas tariamasis paviršius kito žibinto atskaitos ašies kryptimi (6.9.4.1–6.9.4.3 punktai).

6.9.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

6.9.5.1.   Horizontalusis kampas: 45° į vidų ir 80° į išorę.

Tačiau kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), į vidų nukreiptas 45° kampas gali būti sumažintas iki 20° po plokštuma H.

Priekabų atveju į vidų nukreiptas kampas gali būti sumažintas iki 5°.

Vertikalusis kampas: 15° virš ir žemiau horizontalės. Tačiau kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), žemyn nukreiptas 15° kampas gali būti sumažintas iki 5°.

6.9.5.2.   M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių atveju, užuot taikius 6.9.5.1 punktą, gamintojo arba jo įgaliotojo atstovo nuožiūra ir tik jei transporto priemonėje įtaisytas priekinis šoninis gabaritinis žibintas:

1

1

| | horizontalusis kampas: 45° į išorę ir 45° į vidų.
  Tačiau kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), į vidų nukreiptas 45° kampas gali būti sumažintas iki 20° po plokštuma H. |
| --- | --- |

horizontalusis kampas: 45° į išorę ir 45° į vidų.

Tačiau kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), į vidų nukreiptas 45° kampas gali būti sumažintas iki 20° po plokštuma H.

| | Vertikalusis kampas: 15° virš ir žemiau horizontalės.
  Tačiau kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), žemyn nukreiptas 15° kampas gali būti sumažintas iki 5°. |
| --- | --- |

Vertikalusis kampas: 15° virš ir žemiau horizontalės.

Tačiau kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), žemyn nukreiptas 15° kampas gali būti sumažintas iki 5°.

Turi būti matoma bent 12,5 cm° tariamojo žibinto paviršiaus, kad jį būtų galima laikyti matomu. Neatsižvelgiama į jokio šviesogrąžio atšvaito šviečiamąjį paviršių, kuris neperduoda šviesos.

6.9.6.   Orientavimas

Į priekį.

6.9.7.   Elektros jungtys

Pagal 5.11 punktą.

Tačiau kai priekinis gabaritinis žibintas ir posūkio rodiklio žibintas yra tarpusavyje sujungti, atitinkamoje transporto priemonės pusėje gali būti naudojamos tokios priekinio gabaritinio žibinto elektros jungtys arba tarpusavyje sujungta žibinto dalis gali būti tokia, kad jis būtų išjungtas visą posūkio rodiklio žibinto įjungimo laiką (įskaitant ĮJUNGIMO ir IŠJUNGIMO fazes).

6.9.8.   Signalinis įtaisas

Uždarosios grandinės signalinis įtaisas yra privalomas. Šis signalinis įtaisas neturi mirksėti ir nėra būtinas, jei prietaisų skydelio apšvietimas gali būti įjungtas tik kartu su priekiniais gabaritiniais žibintais.

Šis reikalavimas netaikomas, kai šviesos signalizavimo sistema veikia pagal 6.2.7.6.2 punktą.

6.9.9.   Kiti reikalavimai

6.9.9.1.   Jeigu priekiniame gabaritiniame žibinte įmontuotas vienas arba daugiau infraraudonosios spinduliuotės generatorių, jis gali įsijungti tik tada, kai toje pačioje transporto priemonės pusėje esantis priekinis žibintas yra įjungtas, o transporto priemonė juda į priekį. Tuo atveju, kai nesuveikia priekinis gabaritinis žibintas arba toje pačioje pusėje esantis priekinis žibintas, infraraudonosios spinduliuotės generatorius (-iai) turi automatiškai išsijungti.

6.9.9.2.   Kai AFS įtaisyta su posūkio režimu, priekinis gabaritinis žibintas gali būti pasukamas kartu su apšvietimo moduliu, su kuriuo tarpusavyje yra sujungtas.

6.10.   Galinis gabaritinis žibintas (Taisyklė Nr. 7)

6.10.1.   Įrengimas

R, R1 arba R2 kategorijos įtaisai: privalomas.

6.10.2.   Skaičius

Du.

6.10.2.1.   Išskyrus atvejį, kai įtaisyti galinio kontūro gabaritiniai žibintai, M2, M3, N2, N3, O2, O3 ir O4 kategorijų transporto priemonėse galima įtaisyti du neprivalomus gabaritinius žibintus.

2

3

2

3

2

3

4

6.10.3.   Išdėstymas

Specialių reikalavimų nenustatyta.

6.10.4.   Padėtis

6.10.4.1.   Pločio atžvilgiu: atskaitos ašies kryptimi toliausiai nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos esantis tariamojo paviršiaus taškas nuo toliausio transporto priemonės išorinio krašto turi būti ne didesniu kaip 400 mm atstumu. Ši sąlyga netaikoma neprivalomiems galiniams žibintams.

Atstumas tarp dviejų tariamųjų paviršių vidinių kraštų atskaitos ašių kryptimi:

M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse: specialių reikalavimų nenustatyta;

1

1

visų kitų kategorijų transporto priemonėse: turi būti ne mažesnis kaip 600 mm. Šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, kai bendras transporto priemonės plotis mažesnis kaip 1 300 mm.

6.10.4.2.   Aukščio atžvilgiu: virš žemės ne mažesnis kaip 350 mm ir ne didesnis kaip 1 500 mm (2 100 mm, jei dėl kėbulo formos neįmanoma išlaikyti 1 500 mm atstumo ir jei nėra įtaisytų papildomų žibintų). Jei įtaisyti neprivalomų žibintų, jie turi būti tokiame aukštyje, kad atitiktų susijusius 6.10.4.1 punkto reikalavimus, žibintų simetriją ir vertikaliai būtų tokiu atstumu, kokį leidžia kėbulo forma, bet ne žemiau kaip 600 mm virš privalomųjų žibintų.

6.10.4.3.   Ilgio atžvilgiu: transporto priemonės gale.

6.10.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

6.10.5.1.   Horizontalusis kampas: 45° į vidų ir 80° į išorę.

Tačiau kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), į vidų nukreiptas 45° kampas gali būti sumažintas iki 20° po plokštuma H.

Vertikalusis kampas: 15° virš ir žemiau horizontalės.

Tačiau:

| a) | kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), žemyn nukreiptas 15° kampas gali būti sumažintas iki 5°; |
| --- | --- |

a)

kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), žemyn nukreiptas 15° kampas gali būti sumažintas iki 5°;

| b) | kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 2 100 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), žemyn nukreiptas 15° kampas gali būti sumažintas iki 5°. |
| --- | --- |

b)

kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 2 100 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), žemyn nukreiptas 15° kampas gali būti sumažintas iki 5°.

6.10.5.2.   M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių atveju, užuot taikius 6.10.5.1 punktą, gamintojo arba jo įgaliotojo atstovo nuožiūra ir tik jei transporto priemonėje įtaisytas galinis šoninis gabaritinis žibintas:

1

1

horizontalusis kampas: 45° į išorę ir 45° į vidų. Tačiau kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), į vidų nukreiptas 45° kampas gali būti sumažintas iki 20° po plokštuma H.

Vertikalusis kampas: 15° virš ir žemiau horizontalės.

Tačiau kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), žemyn nukreiptas 15° kampas gali būti sumažintas iki 5°.

Turi būti matoma bent 12,5 cm2 tariamojo žibinto paviršiaus, kad jį būtų galima laikyti matomu. Neatsižvelgiama į jokio šviesogrąžio atšvaito šviečiamąjį paviršių, kuris neperduoda šviesos.

2

6.10.6.   Orientavimas

Atgal.

6.10.7.   Elektros jungtys

Pagal 5.11 punktą.

Tačiau kai galinis gabaritinis žibintas ir posūkio žibintas yra tarpusavyje sujungti, atitinkamoje transporto priemonės pusėje gali būti naudojamos tokios galinio gabaritinio žibinto elektros jungtys arba tarpusavyje sujungta žibinto dalis gali būti tokia, kad jis būtų IŠJUNGTAS visą posūkio rodiklio žibinto įjungimo laiką (įskaitant ĮJUNGIMO ir IŠJUNGIMO fazes).

6.10.8.   Signalinis įtaisas

Uždarosios grandinės signalinis įtaisas yra privalomas. Jis sujungiamas su priekinių gabaritinių žibintų įtaisu.

Šis reikalavimas netaikomas, kai šviesos signalizavimo sistema veikia pagal 6.2.7.6.2 punktą.

6.10.9.   Kiti reikalavimai

Nėra.

6.11.   Galinis rūko žibintas (Taisyklė Nr. 38)

6.11.1.   Įrengimas

F, F1 arba F2 kategorijos įtaisai: Privalomas.

6.11.2.   Skaičius

Vienas arba du.

6.11.3.   Išdėstymas

Specialių reikalavimų nenustatyta.

6.11.4.   Vieta

6.11.4.1.   Pločio atžvilgiu: jei yra tik vienas galinis rūko žibintas, jis turi būti priešingoje transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos pusėje, atsižvelgiant į registracijos šalies eismo kryptį; atskaitos centras taip pat gali būti transporto priemonės išilginėje vidurio plokštumoje.

6.11.4.2.   Aukščio atžvilgiu: virš žemės ne mažesniu kaip 250 mm ir ne didesniu kaip 1 000 mm atstumu. Galiniuose rūko žibintuose, sugrupuotuose su bet kuriuo galiniu žibintu, arba N3G kategorijos transporto priemonėse (bekelės), didžiausias aukštis gali būti padidintas iki 1 200 mm.

3

6.11.4.3.   Ilgio atžvilgiu: transporto priemonės gale.

6.11.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Apibrėžiamas kampais α ir ß, kaip nustatyta 2.13 punkte:

| | α = 5° aukštyn ir 5° žemyn; |
| --- | --- |

α = 5° aukštyn ir 5° žemyn;

| | ß = 25° į dešinę ir į kairę. |
| --- | --- |

ß = 25° į dešinę ir į kairę.

6.11.6.   Orientavimas

Atgal.

6.11.7.   Elektros jungtys

Jos turi būti tokios, kad:

| 6.11.7.1. | galinis (-iai) rūko žibintas (-ai) negalėtų būti įjungtas (-i), jei nedega tolimosios šviesos, artimosios šviesos arba priekiniai rūko žibintai; |
| --- | --- |

6.11.7.1.

galinis (-iai) rūko žibintas (-ai) negalėtų būti įjungtas (-i), jei nedega tolimosios šviesos, artimosios šviesos arba priekiniai rūko žibintai;

| 6.11.7.2. | galinis rūko žibintas (-ai) galėtų būti išjungtas (-i) nepriklausomai nuo bet kurio kito žibinto. |
| --- | --- |

6.11.7.2.

galinis rūko žibintas (-ai) galėtų būti išjungtas (-i) nepriklausomai nuo bet kurio kito žibinto.

| 6.11.7.3. | Taikomi šie reikalavimai:






  6.11.7.3.1. | galinis (-iai) rūko žibintas (-ai) gali toliau veikti, kol išjungti gabaritiniai žibintai, ir galinis (-iai) rūko žibintas (-ai) turi likti išjungtas (-i), kol vėl bus sąmoningai įjungtas (-i); |
| --- | --- | --- |

6.11.7.3.

Taikomi šie reikalavimai:

6.11.7.3.1.

galinis (-iai) rūko žibintas (-ai) gali toliau veikti, kol išjungti gabaritiniai žibintai, ir galinis (-iai) rūko žibintas (-ai) turi likti išjungtas (-i), kol vėl bus sąmoningai įjungtas (-i);

| 6.11.7.3.2. | greta privalomojo signalinio įtaiso (6.11.8 punktas) turi būti bent garsinis įspėjimas, jei išjungiamas degimas arba užvedimo raktelis ištraukiamas ir atidaromos vairuotojo durelės arba žibintai (6.11.7.1 punktas) yra įjungti ar išjungti, o galinio rūko žibinto jungiklis yra įjungimo padėtyje. |
| --- | --- |

6.11.7.3.2.

greta privalomojo signalinio įtaiso (6.11.8 punktas) turi būti bent garsinis įspėjimas, jei išjungiamas degimas arba užvedimo raktelis ištraukiamas ir atidaromos vairuotojo durelės arba žibintai (6.11.7.1 punktas) yra įjungti ar išjungti, o galinio rūko žibinto jungiklis yra įjungimo padėtyje.

| 6.11.7.4. | Išskyrus 6.11.7.1, 6.11.7.3 ir 6.11.7.5 punktų nuostatas, galinio rūko žibinto (-ų) veikimui neturi daryti įtakos jokių kitų žibintų įjungimas arba išjungimas. |
| --- | --- |

6.11.7.4.

Išskyrus 6.11.7.1, 6.11.7.3 ir 6.11.7.5 punktų nuostatas, galinio rūko žibinto (-ų) veikimui neturi daryti įtakos jokių kitų žibintų įjungimas arba išjungimas.

| 6.11.7.5. | Vilkiko (variklinės transporto priemonės) galinis rūko žibintas (-ai) gali automatiškai išsijungti, kai yra prijungta priekaba ir įjungtas galinis priekabos rūko žibintas (-ai). |
| --- | --- |

6.11.7.5.

Vilkiko (variklinės transporto priemonės) galinis rūko žibintas (-ai) gali automatiškai išsijungti, kai yra prijungta priekaba ir įjungtas galinis priekabos rūko žibintas (-ai).

6.11.8.   Signalinis įtaisas

Uždarosios grandinės signalinis įtaisas yra privalomas. Nesusijusi nemirksinti įspėjamoji lemputė.

6.11.9.   Kiti reikalavimai

Visais atvejais atstumas nuo galinio rūko žibinto iki kiekvieno stabdymo signalo žibinto turi būti didesnis kaip 100 mm.

6.12.   Stovėjimo žibintas (Taisyklė Nr. 77 arba Nr. 7).

6.12.1.   Įrengimas

Ne ilgesnėse kaip 6 m ir ne platesnėse kaip 2 m variklinėse transporto priemonėse šis žibintas neprivalomas.

Visose kitose transporto priemonėse stovėjimo žibintas draudžiamas.

6.12.2.   Skaičius

Priklauso nuo išdėstymo.

6.12.3.   Išdėstymas

Du žibintai priekyje ir du žibintai gale arba po vieną žibintą kiekvienoje pusėje.

6.12.4.   Vieta

6.12.4.1.   Pločio atžvilgiu: atskaitos ašies kryptimi toliausiai nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos esantis tariamojo paviršiaus taškas nuo toliausio transporto priemonės išorinio krašto turi būti ne toliau kaip 400 mm atstumu.

Be to, jei yra du žibintai, jie turi būti transporto priemonės šonuose.

6.12.4.2.   Aukščio atžvilgiu:

| | M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse: specialių reikalavimų nenustatyta; |
| --- | --- |

M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse: specialių reikalavimų nenustatyta;

1

1

| | visų kitų kategorijų transporto priemonėse: virš žemės ne mažesniu kaip 350 mm ir ne didesniu kaip 1 500 mm atstumu (2 100 mm, jei dėl kėbulo formos neįmanoma išlaikyti 1 500 mm atstumo). |
| --- | --- |

visų kitų kategorijų transporto priemonėse: virš žemės ne mažesniu kaip 350 mm ir ne didesniu kaip 1 500 mm atstumu (2 100 mm, jei dėl kėbulo formos neįmanoma išlaikyti 1 500 mm atstumo).

6.12.4.3.   Ilgio atžvilgiu: specialių reikalavimų nenustatyta.

6.12.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Horizontalusis kampas: 45° į išorę, į priekį ir atgal.

Tačiau kai priekinis arba galinis stovėjimo žibintas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), į vidų nukreiptas 45° kampas gali būti sumažintas iki 20° po plokštuma H.

Vertikalusis kampas: 15° virš ir žemiau horizontalės.

Tačiau kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), žemyn nukreiptas 15° kampas gali būti sumažintas iki 5°.

6.12.6.   Orientavimas

Turi būti toks, kad žibintai atitiktų matomumo iš priekio ir iš galo reikalavimus.

6.12.7.   Elektros jungtys

Jungtis turi būti tokia, kad stovėjimo žibintas (-ai) galėtų degti toje pačioje transporto priemonės pusėje nepriklausomai nuo kitų žibintų.

Stovėjimo žibintą (-us) ir, jei taikoma, priekinį bei galinį gabaritinius žibintus pagal 6.12.9 punktą turi būti įmanoma naudoti, net jei dėl variklio užvedimo įtaiso padėties neįmanoma užvesti variklio. Draudžiama naudoti įtaisą, kuris automatiškai išjungtų šiuo žibintus po tam tikro laiko.

6.12.8.   Signalinis įtaisas

Uždarosios grandinės signalinis įtaisas yra neprivalomas. Jeigu signalinis įtaisas yra, jo neturi būti įmanoma supainioti su priekinių ir galinių gabaritinių žibintų signaliniu įtaisu.

6.12.9.   Kiti reikalavimai

Šis žibintas taip pat gali būti įjungiamas kartu su priekiniais ir galiniais gabaritiniais žibintais toje pačioje transporto priemonės pusėje. Šiuo atveju laikoma, kad priekinių arba galinių gabaritinių žibintų reikalavimus atitinkantys žibintai atitinka ir stovėjimo žibintų reikalavimus.

6.13.   Galinio kontūro gabaritinis žibintas (Taisyklė Nr. 7)

6.13.1.   Įrengimas

A arba AM kategorijos įtaisai (matomi iš priekio) ir R, R1, R2, RM1 arba RM2 kategorijos įtaisai (matomi iš galo):

1

2

1

2

privalomi didesnio kaip 2,10 m pločio transporto priemonėse. Neprivalomi 1,80–2,10 m pločio transporto priemonėse. Sunkvežimiuose be kėbulo galinio kontūro gabaritiniai žibintai neprivalomi.

6.13.2.   Skaičius

Du matomi iš priekio ir du matomi iš galo.

Papildomi žibintai gali būti įtaisyti taip:

| a) | du, matomi iš priekio; |
| --- | --- |

a)

du, matomi iš priekio;

| b) | du, matomi iš galo. |
| --- | --- |

b)

du, matomi iš galo.

6.13.3.   Išdėstymas

Specialių reikalavimų nenustatyta.

6.13.4.   Vieta

6.13.4.1.   Pločio atžvilgiu:

Priekyje ir gale: kuo arčiau toliausio transporto priemonės išorinio krašto. Ši sąlyga laikoma įvykdyta, kai tariamojo paviršiaus taškas atskaitos ašies, esančios toliausiai nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos, kryptimi yra ne didesniu kaip 400 mm atstumu nuo toliausio transporto priemonės išorinio krašto.

6.13.4.2.   Aukščio atžvilgiu:

Variklinių transporto priemonių priekyje: horizontali plokštuma, liečianti viršutinį tariamojo paviršiaus kraštą, įtaiso atskaitos ašies kryptimi neturi būti žemesnė nei horizontali plokštuma, liečianti priekinio stiklo skaidrios dalies viršutinį kraštą.

Priekabose ir puspriekabėse: didžiausiame aukštyje, atitinkančiame transporto priemonės pločio, konstrukcijos ir veikimo bei žibintų simetrijos reikalavimus.

Gale: didžiausiame aukštyje, atitinkančiame transporto priemonės pločio, konstrukcijos ir veikimo bei žibintų simetrijos reikalavimus.

Papildomi žibintai, kaip nurodyta 6.13.2 punkto b dalyje, įtaisomi aukščio atžvilgiu taip toli vienas nuo kito, kiek tai yra įmanoma atsižvelgiant į privalomus žibintus, su sąlyga, kad jų padėtis bus suderinama su transporto priemonės konstrukcijos (eksploatacijos) reikalavimais ir žibintų simetrija.

6.13.4.3.   Nenustatyta jokių reikalavimų dėl ilgio.

Iš priekio matomi papildomi žibintai, kaip nurodyta 6.13.2 punkto a dalyje, įtaisomi kuo toliau gale; šio reikalavimo laikomasi, jeigu atstumas tarp papildomų žibintų ir transporto priemonės galo nėra didesnis kaip 400 mm.

6.13.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Horizontalusis kampas: 80° į išorę.

Vertikalusis kampas: 5° virš ir 20° žemiau horizontalės.

6.13.6.   Orientavimas

Turi būti toks, kad žibintai atitiktų matomumo iš priekio ir iš galo reikalavimus.

6.13.7.   Elektros jungtys

Pagal 5.11 punktą.

6.13.8.   Signalinis įtaisas

Neprivalomas signalinis įtaisas. Jo funkciją atlieka signalinis įtaisas, kurio reikalaujama priekiniams ir galiniams gabaritiniams žibintams, jeigu toks įtaisas yra įtaisytas.

6.13.9.   Kiti reikalavimai

Jei įvykdyti visi kiti reikalavimai, iš priekio matomi privalomi arba neprivalomi žibintai ir iš galo toje pačioje transporto priemonės pusėje matomi privalomi arba neprivalomi žibintai gali būti sujungti į vieną įtaisą.

Du iš galo matomi žibintai gali būti sugrupuoti, kombinuoti arba tarpusavyje sujungti pagal 5.7 punktą.

Galinio kontūro gabaritinio žibinto vieta atitinkamo gabaritinio žibinto atžvilgiu turi būti tokia, kad atstumas tarp projekcijų skersinėje vertikalioje taškų, esančių arčiausiai vienas kito tariamuosiuose paviršiuose dviejų žibintų atskaitos ašių kryptimi, plokštumoje būtų ne mažesnis kaip 200 mm.

Papildomi žibintai, nurodyti 6.13.2 punkto a dalyje, kurie naudojami transporto priemonių, priekabų arba puspriekabių galiniam kontūrui nurodyti, įtaisomi tokiu būdu, kad jos būtų matomos patvirtintų pagrindinių galinio vaizdo įtaisų, skirtų netiesioginiam matymui, regos laukuose.

6.14.   Galinis šviesogrąžis atšvaitas, netrikampis (Taisyklė Nr. 3)

6.14.1.   Įrengimas

Privalomas variklinėse transporto priemonėse.

Priekabose neprivalomi, tik jeigu jie sugrupuoti kartu su kitais galiniais šviesos signaliniais įtaisais.

6.14.2.   Skaičius

Du, jų veikimas turi atitikti Taisyklės Nr. 3 reikalavimus dėl IA arba IB klasės šviesogrąžių atšvaitų. Papildomi šviesogrąžiai įtaisai ir medžiagos (įskaitant du šviesogrąžius atšvaitus, neatitinkančius 6.14.4 punkto) leidžiami, tik jei neblogina privalomųjų apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų veikimo.

6.14.3.   Išdėstymas

Specialių reikalavimų nenustatyta.

6.14.4.   Vieta

6.14.4.1.   Pločio atžvilgiu: šviečiamojo paviršiaus taškas, esantis toliausiai nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos, neturi būti didesniu kaip 400 mm atstumu nuo toliausio transporto priemonės išorinio krašto.

Atstumas tarp dviejų tariamųjų paviršių vidinių kraštų atskaitos ašių kryptimi:

M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse: nėra specialių reikalavimų;

1

1

visų kitų kategorijų transporto priemonėse: turi būti ne mažesnis kaip 600 mm. Šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, kai bendras transporto priemonės plotis mažesnis kaip 1 300 mm.

6.14.4.2.   Aukščio atžvilgiu: virš žemės paviršiaus ne mažesniu kaip 250 mm ir ne didesniu kaip 900 mm atstumu (ne didesniu kaip 1 200 mm, jeigu sugrupuoti su bet kuriuo (-iais) galiniu (-iais) žibintu (-ais), 1 500 mm, jei dėl kėbulo formos neįmanoma išlaikyti atitinkamai 900 mm arba 1 200 mm atstumo).

6.14.4.3.   Ilgio atžvilgiu: transporto priemonės gale.

6.14.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Horizontalusis kampas: 30° į vidų ir į išorę.

Vertikalusis kampas: 10° virš ir žemiau horizontalės.

Tačiau kai šviesogrąžis atšvaitas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), žemyn nukreiptas 10° kampas gali būti sumažintas iki 5°.

6.14.6.   Orientavimas

Atgal.

6.14.7.   Kiti reikalavimai

Šviesogrąžio atšvaito šviečiamasis paviršius gali turėti dalių, bendrų su tariamuoju bet kurio kito galinio žibinto paviršiumi.

6.15.   Galinis šviesogrąžis atšvaitas, trikampis (Taisyklė Nr. 3)

6.15.1.   Įrengimas

Privalomas naudoti priekabose.

Draudžiamas variklinėse transporto priemonėse.

6.15.2.   Skaičius

Du, jų veikimas turi atitikti Taisyklės Nr. 3reikalavimus dėl IIIA arba IIIB klasės šviesogrąžių atšvaitų. Papildomi šviesogrąžiai įtaisai ir medžiagos (įskaitant du šviesogrąžius atšvaitus, neatitinkančius 6.15.4 punkto) leidžiami, tik jei neblogina privalomųjų apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų veikimo.

6.15.3.   Išdėstymas

Trikampio viršūnė turi būti nukreipta aukštyn.

6.15.4.   Vieta

6.15.4.1.   Pločio atžvilgiu: šviečiamojo paviršiaus taškas, esantis toliausiai nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos, neturi būti didesniu kaip 400 mm atstumu nuo toliausio transporto priemonės išorinio krašto.

Šviesogrąžių atšvaitų vidiniai kraštai vienas nuo kito turi būti nutolę ne mažiau kaip 600 mm. Šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, jei bendras transporto priemonės plotis mažesnis kaip 1 300 mm.

6.15.4.2.   Aukščio atžvilgiu: virš žemės ne mažesniu kaip 250 mm ir ne didesniu kaip 900 mm atstumu (ne didesniu kaip 1 200 mm, jeigu sugrupuoti su bet kuriuo (-iais) galiniu (-iais) žibintu (-ais), 1 500 mm, jei dėl kėbulo formos neįmanoma išlaikyti atitinkamai 900 mm arba 1 200 mm atstumo).

6.15.4.3.   Ilgio atžvilgiu: transporto priemonės gale.

6.15.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Horizontalusis kampas: 30° į vidų ir į išorę.

Vertikalusis kampas: 15° virš ir žemiau horizontalės. Tačiau kai šviesogrąžis atšvaitas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), žemyn nukreiptas 15° kampas gali būti sumažintas iki 5°.

6.15.6.   Orientavimas

Atgal.

6.15.7.   Kiti reikalavimai

Šviesogrąžio atšvaito šviečiamasis paviršius gali turėti dalių, bendrų su tariamuoju bet kurio kito galinio žibinto paviršiumi.

6.16.   Priekinis šviesogrąžis atšvaitas, netrikampis (Taisyklė Nr. 3)

6.16.1.   Įrengimas

Privalomas priekabose.

Privalomas variklinėse transporto priemonėse, kurių visi priekiniai žibintai turi įtraukiamus atšvaitus.

Neprivalomas kitose variklinėse transporto priemonėse. Skaičius

6.16.2.   Skaičius

jų veikimas turi atitikti Taisyklės Nr. 3 IA arba IB klasės šviesogrąžių atšvaitų reikalavimus. Papildomi šviesogrąžiai įtaisai ir medžiagos (įskaitant du šviesogrąžius atšvaitus, neatitinkančius 6.16.4 punkto) leidžiami, tik jei neblogina privalomųjų apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų veikimo.

6.16.3.   Išdėstymas

specialių reikalavimų nenustatyta.

6.16.4.   Vieta

6.16.4.1.   Pločio atžvilgiu: šviečiamojo paviršiaus taškas, esantis toliausiai nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos, neturi būti didesniu kaip 400 mm atstumu nuo toliausio transporto priemonės išorinio krašto.

Priekabos atveju šviečiamojo paviršiaus taškas, esantis toliausiai nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos, turi būti ne toliau kaip 150 mm nuo toliausio transporto priemonės išorinio krašto.

Atstumas tarp dviejų tariamųjų paviršių vidinių kraštų atskaitos ašių kryptimi:

M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse: specialių reikalavimų nenustatyta;

1

1

visų kitų kategorijų transporto priemonėse: turi būti ne mažesnis kaip 600 mm. Šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, kai bendras transporto priemonės plotis mažesnis kaip 1 300 mm.

6.16.4.2.   Aukščio atžvilgiu: virš žemės ne mažesniu kaip 250 mm ir ne didesniu kaip 900 mm atstumu (1 500 mm, jei dėl kėbulo formos neįmanoma išlaikyti 900 mm atstumo).

6.16.4.3.   Ilgio atžvilgiu: transporto priemonės priekyje.

6.16.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Horizontalusis kampas: 30° į vidų ir į išorę. Priekabų atveju kampas į vidų gali būti sumažintas iki 10°. Jei dėl priekabų konstrukcijos privalomieji šviesogrąžiai atšvaitai negali atitikti šio kampo reikalavimo, gali būti įtaisyti papildomi šviesogrąžiai atšvaitai, kuriems netaikomas pločio apribojimas (6.16.4.1 punktas); šie atšvaitai kartu su privalomaisiais šviesogrąžiais atšvaitais užtikrina būtiną matomumo kampą.

Vertikalusis kampas: 10° virš ir žemiau horizontalės. Tačiau kai šviesogrąžis atšvaitas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), žemyn nukreiptas 10° kampas gali būti sumažintas iki 5°.

6.16.6.   Orientavimas

Į priekį.

6.16.7.   Kiti reikalavimai

Šviesogrąžio atšvaito šviečiamasis paviršius gali turėti dalių, bendrų su tariamuoju bet kurio kito priekinio žibinto paviršiumi.

6.17.   Šoninis šviesogrąžis atšvaitas, netrikampis (Taisyklė Nr. 3)

6.17.1.   Įrengimas

Privalomas: visose variklinėse transporto priemonėse, kurios yra ilgesnės kaip 6 m;

visose priekabose.

Neprivalomas: variklinėse transporto priemonėse, kurios yra trumpesnės kaip 6 m.

6.17.2.   Skaičius

Toks, kad būtų įvykdyti išilginio išdėstymo reikalavimai. Atšvaitų veikimas turi atitikti Taisyklės Nr. 3 IA arba IB klasės šviesogrąžių atšvaitų reikalavimus. Papildomi šviesogrąžiai įtaisai ir medžiagos (įskaitant du šviesogrąžius atšvaitus, neatitinkančius 6.17.4 punkto) leidžiami, tik jei neblogina privalomųjų apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų veikimo.

6.17.3.   Išdėstymas

specialių reikalavimų nenustatyta.

6.17.4.   Vieta

6.17.4.1.   Pločio atžvilgiu: specialių reikalavimų nenustatyta.

6.17.4.2.   Aukščio atžvilgiu: virš žemės ne mažesniu kaip 250 mm ir ne didesniu kaip 900 mm atstumu (ne didesniu kaip 1 200 mm, jeigu sugrupuoti su bet kuriuo (-iais) žibintu (-ais), 1 500 mm, jei dėl kėbulo formos neįmanoma išlaikyti atitinkamai 900 mm arba 1 200 mm atstumo arba jeigu įtaisas nėra privalomas pagal 6.17.1 punktą).

6.17.4.3.   Ilgio atžvilgiu: bent vienas šoninis šviesogrąžis atšvaitas turi būti įtaisytas viduriniame transporto priemonės trečdalyje, toliausiai priekyje esantis šoninis šviesogrąžis atšvaitas nuo transporto priemonės priekio turi būti ne toliau kaip 3 m atstumu;

Atstumas tarp dviejų gretimų šoninių šviesogrąžių atšvaitų neturi būti didesnis kaip 3 m. Šis reikalavimas netaikomas M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėms.

1

1

Jei dėl transporto priemonės konstrukcijos, modelio ar eksploatacijos negalima įvykdyti šio reikalavimo, atstumas gali būti padidintas iki 4 m. Atstumas tarp toliausiai gale esančio šoninio šviesogrąžio atšvaito ir transporto priemonės galo turi būti ne didesnis kaip 1 m. Tačiau trumpesnėms kaip 6 m variklinėms transporto priemonėms užtenka turėti vieną šoninį šviesogrąžį atšvaitą, įtaisytą pirmajame trečdalyje ir (arba) vieną – paskutiniajame transporto priemonės ilgio trečdalyje.

Ilgesnėms kaip 6 m, bet ne ilgesnėms kaip 7 m M1 kategorijos transporto priemonėms užtenka turėti vieną šoninį šviesogrąžį atšvaitą, įtaisytą ne toliau kaip už 3 m nuo priekio ir vieną – paskutiniajame transporto priemonės ilgio trečdalyje.

1

6.17.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Horizontalusis kampas: 45° į priekį ir atgal.

Vertikalusis kampas: 10° virš ir žemiau horizontalės. Tačiau kai šviesogrąžis atšvaitas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), žemyn nukreiptas 10° kampas gali būti sumažintas iki 5°.

6.17.6.   Orientavimas

Į šoną.

6.17.7.   Kiti reikalavimai

Šoninio šviesogrąžio atšvaito šviečiamasis paviršius gali turėti dalių, bendrų su tariamuoju bet kurio kito šoninio žibinto paviršiumi.

6.18.   Šoniniai gabaritiniai žibintai (Taisyklė Nr. 91)

6.18.1.   Įrengimas

Privalomas: Visose transporto priemonėse, kurios yra ilgesnės kaip 6 m, išskyrus važiuoklės ir kabinos sąrankas.

SM1 tipo šoninis gabaritinis žibintas naudojamas visų kategorijų transporto priemonėse, tačiau SM2 tipo šoniniai gabaritiniai žibintai gali būti naudojami M1 kategorijos transporto priemonėse.

1

Be to, trumpesnėse kaip 6 m M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse šoniniai gabaritiniai žibintai naudojami, jeigu jie papildo priekinių gabaritinių žibintų sumažinto geometrinio apžvelgiamumo reikalavimus pagal 6.9.5.2 punktą ir galinių gabaritinių žibintų, atitinkančių 6.10.5.2 punktą, reikalavimus.

1

1

Neprivalomas: Visose kitose transporto priemonėse.

Gali būti naudojami SM1 arba SM2 tipo šoniniai gabaritiniai žibintai.

6.18.2.   Mažiausias skaičius vienoje pusėje

Toks, kad būtų laikomasi išilginio išdėstymo taisyklių.

6.18.3.   Išdėstymas

Specialių reikalavimų nenustatyta.

6.18.4.   Vieta

6.18.4.1.   Pločio atžvilgiu: specialių reikalavimų nenustatyta.

6.18.4.2.   Aukščio atžvilgiu: virš žemės ne mažesniu kaip 250 mm ir ne didesniu kaip 1 500 mm atstumu (2 100 mm, jei dėl kėbulo formos neįmanoma išlaikyti 1 500 mm atstumo).

6.18.4.3.   Ilgio atžvilgiu: bent vienas šoninis gabaritinis žibintas turi būti įtaisytas viduriniame transporto priemonės trečdalyje, toliausiai priekyje esantis šoninis gabaritinis žibintas nuo transporto priemonės priekio turi būti ne didesniu kaip 3 m atstumu. Atstumas tarp dviejų gretimų šoninių gabaritinių žibintų turi būti ne didesnis kaip 3 m. Jei dėl transporto priemonės konstrukcijos, modelio ar eksploatacijos negalima įvykdyti šio reikalavimo, atstumas gali būti padidintas iki 4 m.

Atstumas tarp toliausiai gale esančio šoninio gabaritinio žibinto ir transporto priemonės galo neturi būti didesnis kaip 1 m.

Tačiau transporto priemonėms, kurios yra ne ilgesnės kaip 6 m, ir važiuoklės ir kabinos sąrankoms užtenka turėti vieną šoninį gabaritinį žibintą, įtaisytą pirmajame trečdalyje ir (arba) paskutiniame transporto priemonės ilgio trečdalyje. Ilgesnėms kaip 6 m, bet ne ilgesnėms kaip 7 m M1 kategorijos transporto priemonėms užtenka turėti vieną šoninį gabaritinį žibintą, įtaisytą ne toliau kaip už 3 m nuo priekio ir vieną – paskutiniajame transporto priemonės ilgio trečdalyje.

1

6.18.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Horizontalusis kampas: 45° į priekį ir atgal; tačiau transporto priemonėse, kuriose šoninių gabaritinių žibintų įtaisyti neprivaloma, ši vertė gali būti sumažinta iki 30°.

Jei transporto priemonėje įtaisyti šoniniai gabaritiniai žibintai, naudojami papildyti sumažintą geometrinį priekinių ir galinių posūkio rodiklio žibintų, atitinkančių 6.5.5.2 punktą, ir (arba) 6.9.5.2 ir 6.10.5.2 punktus atitinkančių gabaritinių žibintų apžvelgiamumą, taikomi šie kampai: 45° kampas transporto priemonės priekio ir galo link ir 30° kampas transporto priemonės centro link (žr. 6.5.5.2 punkto paveikslą).

Vertikalusis kampas: 10° virš ir žemiau horizontalės. Tačiau kai žibintas įtaisomas mažesniu nei 750 mm atstumu (matuojant pagal 5.8.1 punkto nuostatas), žemyn nukreiptas 10° kampas gali būti sumažintas iki 5°.

6.18.6.   Orientavimas

Į šoną.

6.18.7.   Elektros jungtys

Trumpesnėse kaip 6 m ilgio M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse gintaro spalvos šoniniai gabaritiniai žibintai gali būti mirksintys, jei tik šis mirksėjimas yra sinchroniškas ir vyksta tokiu pačiu dažniu kaip ir tos pačios transporto priemonės pusės posūkio rodiklio žibintų mirksėjimas.

1

1

M2, M3, N2, N3, O3 ir O4 kategorijų transporto priemonėse privalomi gintaro spalvos šoniniai gabaritiniai žibintai gali mirksėti vienu metu su tos pačios transporto priemonės pusės posūkio rodiklio žibintais. Tačiau jeigu pagal 6.5.3.1 punktą toje transporto priemonės pusėje yra įtaisyti 5 kategorijos posūkio rodiklio žibintai, šie gintaro spalvos šoniniai gabaritiniai žibintai neturi mirksėti.

2

3

2

3

3

4

6.18.8.   Signalinis įtaisas

Neprivalomas signalinis įtaisas. Jo funkciją atlieka signalinis įtaisas, kurio reikalaujama priekiniams ir galiniams gabaritiniams žibintams, jeigu toks įtaisas yra įtaisytas.

6.18.9.   Kiti reikalavimai

Kai toliausiai gale esantis šoninis gabaritinis žibintas yra kombinuotas su galiniu gabaritiniu žibintu, tarpusavyje sujungtas su galiniu rūko žibintu arba stabdymo signalo žibintu, šoninio gabaritinio žibinto fotometrinės savybės gali pasikeisti šviečiant galiniam rūko žibintui arba stabdymo signalo žibintui.

Galiniai šoniniai gabaritiniai žibintai turi būti gintaro spalvos, jeigu jie mirksi su galiniu posūkių rodiklio žibintu.

6.19.   Dieninis žibintas (Taisyklė Nr. 87) (21)

21

6.19.1.   Įrengimas

Privalomas variklinėse transporto priemonėse. Draudžiama naudoti priekabose.

6.19.2.   Skaičius

Du.

6.19.3.   Išdėstymas

Specialių reikalavimų nenustatyta.

6.19.4.   Vieta

6.19.4.1.   Pločio atžvilgiu: Atstumas tarp tariamųjų paviršių vidinių kraštų atskaitos ašių kryptimi turi būti ne mažesnis kaip 600 mm.

Šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, kai bendras transporto priemonės plotis mažesnis kaip 1 300 mm.

6.19.4.2.   Aukščio atžvilgiu: virš žemės ne mažesniu kaip 250 mm ir ne didesniu kaip 1 500 mm atstumu.

6.19.4.3.   Ilgio atžvilgiu: transporto priemonės priekyje. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei spinduliuojama šviesa tiesiogiai arba netiesiogiai per netiesioginio matymo įtaisus ir (arba) kitus atspindinčius transporto priemonės paviršius nesukelia nepatogumo vairuotojui.

6.19.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Horizontalusis: 20° į išorę ir 20° į vidų.

Vertikalusis: 10° aukštyn ir 10° žemyn.

6.19.6.   Orientavimas

Į priekį.

6.19.7.   Elektros jungtys

6.19.7.1.   Dieniniai žibintai turi ĮSIJUNGTI automatiškai, kai nustatoma tokia variklio (varomosios sistemos) užvedimo ir (arba) išjungimo įtaiso padėtis, kurioje variklis (varomoji sistema) gali veikti. Tačiau dieniniai žibintai gali būti palikti IŠJUNGTI esant toliau nurodytoms sąlygoms:

| 6.19.7.1.1. | kai automatinės pavaros valdiklis yra stovėjimo padėtyje arba |
| --- | --- |

6.19.7.1.1.

kai automatinės pavaros valdiklis yra stovėjimo padėtyje arba

| 6.19.7.1.2. | kai stovėjimo stabdis yra naudojimo padėtyje, arba |
| --- | --- |

6.19.7.1.2.

kai stovėjimo stabdis yra naudojimo padėtyje, arba

| 6.19.7.1.3. | kiekvieną kartą, kai rankiniu būdu pirmą kartą įjungiama varomoji sistema, prieš tai, kai transporto priemonė pajuda. |
| --- | --- |

6.19.7.1.3.

kiekvieną kartą, kai rankiniu būdu pirmą kartą įjungiama varomoji sistema, prieš tai, kai transporto priemonė pajuda.

6.19.7.2.   Dieninius žibintus galima IŠJUNGTI rankiniu būdu, kai transporto priemonės greitis neviršija 10 km/h su sąlyga, kad jie ĮSIJUNGIA automatiškai, transporto priemonės greičiui viršijus 10 km/h arba transporto priemonei nuvažiavus daugiau kaip 100 m, ir jie lieka ĮJUNGTI, kol nėra sąmoningai vėl išjungiami.

6.19.7.3.   Dieninis žibintas automatiškai IŠSIJUNGIA, kai nustatoma tokia variklio (varomosios sistemos) užvedimo ir (arba) išjungimo įtaiso padėtis, kurioje variklis (varomoji sistema) gali veikti, arba kai priekiniai rūko žibintai arba priekiniai žibintai yra ĮJUNGTI, išskyrus atvejį, kai pastarieji žibintai naudojami nenutrūkstamam šviečiamajam įspėjimui trumpais intervalais (22).

22

6.19.7.4.   5.11 punkte nurodyti žibintai gali būti ĮJUNGIAMI, kai dieniniai žibintai yra ĮJUNGTI, išskyrus tada, kai dieniniai žibintai veikia pagal 6.2.7.6.2 punktą, jeigu turi būti įjungti bent galiniai gabaritiniai žibintai.

6.19.7.5.   Jeigu atstumas tarp priekinio posūkio rodiklio žibinto ir dieninio žibinto ne didesnis kaip 40 mm, dieninio žibinto elektros jungtys atitinkamoje transporto priemonės pusėje gali būti tokios, kad:

| a) | jis IŠJUNGIAMAS arba |
| --- | --- |

a)

jis IŠJUNGIAMAS arba

| b) | visą tą laiką, kai priekinis posūkio žibintas yra įjungtas, jo spinduliavimo stipris turi būti sumažintas (įskaitant ĮJUNGIMO ir IŠJUNGIMO fazes). |
| --- | --- |

b)

visą tą laiką, kai priekinis posūkio žibintas yra įjungtas, jo spinduliavimo stipris turi būti sumažintas (įskaitant ĮJUNGIMO ir IŠJUNGIMO fazes).

6.19.7.6.   Jeigu posūkio rodiklio žibintas ir dieninis žibintas yra tarpusavyje sujungti, atitinkamoje transporto priemonės pusėje gali būti naudojamos tokios dieninio žibinto elektros jungtys, kad dieninis žibintas būtų IŠJUNGTAS visą posūkio rodiklio žibinto įjungimo laiką (įskaitant ĮJUNGIMO ir IŠJUNGIMO fazes).

6.19.8.   Signalinis įtaisas

Uždarosios grandinės signalinis įtaisas yra neprivalomas.

6.19.9.   Kiti nurodymai

Nurodymų nėra.

6.20.   Posūkio apšvietimo žibintas (Taisyklė Nr. 119)

6.20.1.   Įrengimas

Neprivalomas variklinėse transporto priemonėse.

6.20.2.   Skaičius

Du.

6.20.3.   Išdėstymas

Specialių reikalavimų nenustatyta.

6.20.4.   Vieta

6.20.4.1.   Pločio atžvilgiu: kiekvienoje transporto priemonės išilginėje vidurio plokštumoje turi būti po vieną posūkio apšvietimo žibintą.

6.20.4.2.   Ilgio atžvilgiu: ne toliau kaip 1 000 mm nuo priekio.

| Aukščio atžvilgiu | : | mažiausiai: ne mažesniu kaip 250 mm atstumu virš žemės;
  daugiausia: ne didesniu kaip 900 mm atstumu virš žemės. |
| --- | --- | --- |

Aukščio atžvilgiu

:

mažiausiai: ne mažesniu kaip 250 mm atstumu virš žemės;

daugiausia: ne didesniu kaip 900 mm atstumu virš žemės.

Tačiau atskaitos ašies kryptimi nė vienas tariamojo paviršiaus taškas neturi būti aukščiau nei aukščiausiai esantis tariamojo paviršiaus taškas artimosios šviesos žibinto atskaitos ašies kryptimi.

6.20.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Apibrėžiamas α ir β kampais, kaip nustatyta 2.13 punkte:

| | α = 10° aukštyn ir žemyn, |
| --- | --- |

α = 10° aukštyn ir žemyn,

| | β = 0–60° į išorę. |
| --- | --- |

β = 0–60° į išorę.

6.20.6.   Orientavimas

Turi būti toks, kad žibintai atitiktų geometrinio apžvelgiamumo reikalavimus.

6.20.7.   Elektros jungtys

Posūkio apšvietimo žibintai turi būti prijungti taip, kad jų nebūtų galima įjungti, jei tuo pačiu metu NĖRA ĮJUNGTI tolimosios šviesos žibintai arba artimosios šviesos žibintai.

6.20.7.1.   Posūkio apšvietimo žibintas vienoje transporto priemonės pusėje gali būti automatiškai ĮJUNGIAMAS, tik kai yra ĮJUNGTI tos pačios transporto priemonės pusės posūkio rodiklių žibintai ir (arba), kai ratai iš tiesios padėties pasukami į atitinkamą pusę.

Posūkio apšvietimo žibintas turi būti IŠJUNGIAMAS automatiškai, kai IŠJUNGIAMAS posūkio rodiklio žibintas ir (arba) ratai grįžta į tiesią padėtį.

6.20.7.2.   Kai atbulinės eigos žibintas ĮJUNGTAS, abu posūkio apšvietimo žibintai gali būti įjungiami vienu metu, nepriklausomai nuo vairo arba posūkio rodiklio žibinto padėties. Jeigu abu posūkio apšvietimo žibintai yra taip įjungti, jie turi būti IŠJUNGTI:

| a) | kai atbulinės eigos žibintas yra IŠJUNGTAS arba |
| --- | --- |

a)

kai atbulinės eigos žibintas yra IŠJUNGTAS arba

| b) | kai transporto priemonės priekinės eigos greitis didesnis kaip 10 km/h. |
| --- | --- |

b)

kai transporto priemonės priekinės eigos greitis didesnis kaip 10 km/h.

6.20.8.   Signalinis įtaisas

Nėra.

6.20.9.   Kiti reikalavimai

Posūkio apšvietimo žibintai neturi būti įjungiami, kai transporto priemonė važiuoja didesniu kaip 40 km/h greičiu.

6.21.   Matomumo ženklinimas (Taisyklė Nr. 104)

6.21.1.   Įrengimas

6.21.1.1.   Draudžiamas: M1 ir O1 kategorijų transporto priemonėse.

1

1

6.21.1.2.   Privalomas:

| 6.21.1.2.1. | gale:
  didesnio kaip 2 100 mm pločio nurodytų kategorijų transporto priemonių gabaritų ištisinis ženklinimas:






  a) | N2, kai didžiausia masė didesnė kaip 7,5 tonos, ir N3 (išskyrus važiuoklės ir kabinos sąrankas, nesukomplektuotas transporto priemones ir puspriekabių vilkikus); |
| --- | --- | --- |

6.21.1.2.1.

gale:

didesnio kaip 2 100 mm pločio nurodytų kategorijų transporto priemonių gabaritų ištisinis ženklinimas:

a)

N2, kai didžiausia masė didesnė kaip 7,5 tonos, ir N3 (išskyrus važiuoklės ir kabinos sąrankas, nesukomplektuotas transporto priemones ir puspriekabių vilkikus);

2

3

| b) | O3 ir O4 (išskyrus nesukomplektuotas transporto priemones). |
| --- | --- |

b)

O3 ir O4 (išskyrus nesukomplektuotas transporto priemones).

3

4

| 6.21.1.2.2. | šone:






  6.21.1.2.2.1. | didesnio kaip 6 000 mm ilgio (įskaitant priekabų vilktį) nurodytų kategorijų transporto priemonių gabaritų dalinis ženklinimas:






  a) | N2, kai didžiausia masė didesnė kaip 7,5 tonos, ir N3 (išskyrus važiuoklės ir kabinos sąrankas, nesukomplektuotas transporto priemones ir puspriekabių vilkikus); |
| --- | --- | --- | --- |

6.21.1.2.2.

šone:

6.21.1.2.2.1.

didesnio kaip 6 000 mm ilgio (įskaitant priekabų vilktį) nurodytų kategorijų transporto priemonių gabaritų dalinis ženklinimas:

a)

N2, kai didžiausia masė didesnė kaip 7,5 tonos, ir N3 (išskyrus važiuoklės ir kabinos sąrankas, nesukomplektuotas transporto priemones ir puspriekabių vilkikus);

2

3

| b) | O3 ir O4 (išskyrus nesukomplektuotas transporto priemones). |
| --- | --- |

b)

O3 ir O4 (išskyrus nesukomplektuotas transporto priemones).

3

4

| 6.21.1.2.3. | Vietoj privalomo gabaritų ženklinimo gali būti pritvirtinamas linijinis ženklinimas, jei dėl transporto priemonės formos, konstrukcijos, modelio arba eksploatacijos reikalavimų neįmanoma taikyti privalomo gabaritų ženklinimo. |
| --- | --- |

6.21.1.2.3.

Vietoj privalomo gabaritų ženklinimo gali būti pritvirtinamas linijinis ženklinimas, jei dėl transporto priemonės formos, konstrukcijos, modelio arba eksploatacijos reikalavimų neįmanoma taikyti privalomo gabaritų ženklinimo.

| 6.21.1.2.4. | Jeigu dalį kėbulo išorinių paviršių sudaro lanksčios medžiagos, šis linijinis ženklinimas pritvirtinamas ant transporto priemonės standžios (-ių) dalies (-ių). Likusi matomumo ženklinimo dalis gali būti pritvirtinama ant lanksčios medžiagos. Tačiau jeigu visi kėbulo išoriniai paviršiai sudaryti iš lanksčios medžiagos, laikomasi 6.2.1 punkto reikalavimų. |
| --- | --- |

6.21.1.2.4.

Jeigu dalį kėbulo išorinių paviršių sudaro lanksčios medžiagos, šis linijinis ženklinimas pritvirtinamas ant transporto priemonės standžios (-ių) dalies (-ių). Likusi matomumo ženklinimo dalis gali būti pritvirtinama ant lanksčios medžiagos. Tačiau jeigu visi kėbulo išoriniai paviršiai sudaryti iš lanksčios medžiagos, laikomasi 6.2.1 punkto reikalavimų.

| 6.21.1.2.5. | Tais atvejais, kai technikos tarnybai atlikus patikrinimą, gamintojas tipo patvirtinimo institucijai gali įrodyti, kad dėl eksploatacijos reikalavimų, nustatančių specialią transporto priemonės formą, konstrukciją ar modelį, neįmanoma laikytis 6.21.2–6.21.7.5 punktų reikalavimų, galima kai kurių iš šių reikalavimų laikytis iš dalies. Tai turi priklausyti nuo to, kokių reikalavimų laikomasi, jei tai įmanoma, ir nuo matomumo ženklinimo, iš dalies atitinkančio griežčiausius reikalavimus dėl transporto priemonės konstrukcijos. Pavyzdžiui, jeigu įmanoma, ant konstrukcijos gali būti pritvirtinti papildomi laikikliai arba plokštės, sudarytos iš medžiagos, atitinkančios Taisyklės Nr. 140 reikalavimus, siekiant užtikrinti aiškius ir vienodus įspėjamuosius signalus, atitinkančius vaizdo matomumui keliamą tikslą.
  Jeigu reikalavimų leidžiama laikytis iš dalies, dalį reikiamo matomumo ženklinimo galima pakeisti šviesogrąžiais įtaisais, pvz., Taisyklėje Nr. nustatytais 3 IVA klasės šviesogrąžiais atšvaitais arba laikikliais, kuriuose yra šviesogražės medžiagos, atitinkančios Taisyklėje Nr. 104 nustatytus C klasės fotometrinius reikalavimus. Tokiu atveju kas 1 500 mm pritvirtinama bent po vieną iš šių šviesogrąžių įtaisų.
  Pranešimo blanke pateikiama reikiama informacija. |
| --- | --- |

6.21.1.2.5.

Tais atvejais, kai technikos tarnybai atlikus patikrinimą, gamintojas tipo patvirtinimo institucijai gali įrodyti, kad dėl eksploatacijos reikalavimų, nustatančių specialią transporto priemonės formą, konstrukciją ar modelį, neįmanoma laikytis 6.21.2–6.21.7.5 punktų reikalavimų, galima kai kurių iš šių reikalavimų laikytis iš dalies. Tai turi priklausyti nuo to, kokių reikalavimų laikomasi, jei tai įmanoma, ir nuo matomumo ženklinimo, iš dalies atitinkančio griežčiausius reikalavimus dėl transporto priemonės konstrukcijos. Pavyzdžiui, jeigu įmanoma, ant konstrukcijos gali būti pritvirtinti papildomi laikikliai arba plokštės, sudarytos iš medžiagos, atitinkančios Taisyklės Nr. 140 reikalavimus, siekiant užtikrinti aiškius ir vienodus įspėjamuosius signalus, atitinkančius vaizdo matomumui keliamą tikslą.

Jeigu reikalavimų leidžiama laikytis iš dalies, dalį reikiamo matomumo ženklinimo galima pakeisti šviesogrąžiais įtaisais, pvz., Taisyklėje Nr. nustatytais 3 IVA klasės šviesogrąžiais atšvaitais arba laikikliais, kuriuose yra šviesogražės medžiagos, atitinkančios Taisyklėje Nr. 104 nustatytus C klasės fotometrinius reikalavimus. Tokiu atveju kas 1 500 mm pritvirtinama bent po vieną iš šių šviesogrąžių įtaisų.

Pranešimo blanke pateikiama reikiama informacija.

6.21.1.3.   Neprivalomas:

| 6.21.1.3.1. | gale ir šone: | visų kitų kategorijų transporto priemonėse, kurios kitaip neapibrėžtos 6.21.1.1 ir 6.21.1.2 punktuose, įskaitant puspriekabių vilkikų kabinas ir važiuoklės ir kabinos sąrankų kabinas; |
| --- | --- | --- |

6.21.1.3.1.

gale ir šone:

visų kitų kategorijų transporto priemonėse, kurios kitaip neapibrėžtos 6.21.1.1 ir 6.21.1.2 punktuose, įskaitant puspriekabių vilkikų kabinas ir važiuoklės ir kabinos sąrankų kabinas;

| | dalinis arba ištisinis gabaritų ženklinimas gali būti naudojamas vietoj privalomo linijinio ženklinimo, o ištisinis gabaritų ženklinimas gali būti naudojamas vietoj privalomo dalinio gabaritų ženklinimo; |
| --- | --- |

dalinis arba ištisinis gabaritų ženklinimas gali būti naudojamas vietoj privalomo linijinio ženklinimo, o ištisinis gabaritų ženklinimas gali būti naudojamas vietoj privalomo dalinio gabaritų ženklinimo;

| 6.21.1.3.2. | priekyje: | linijinis ženklinimas O2, O3 ir O4 kategorijų transporto priemonėse. |
| --- | --- | --- |

6.21.1.3.2.

priekyje:

linijinis ženklinimas O2, O3 ir O4 kategorijų transporto priemonėse.

2

3

4

| | Priekyje dalinis arba ištisinis gabaritų ženklinimas gali būti nenaudojamas. |
| --- | --- |

Priekyje dalinis arba ištisinis gabaritų ženklinimas gali būti nenaudojamas.

6.21.2.   Skaičius

Priklauso nuo įrengimo.

6.21.3.   Išdėstymas

Matomumo ženklinimas turi būti kuo arčiau horizontalės ir vertikalės ir suderintas su transporto priemonės formos, konstrukcijos, modelio ir veikimo reikalavimais; jeigu tai neįmanoma, dalinis arba ištisinis gabaritų ženklinimas, jeigu yra pritvirtintas, turi būti kuo arčiau transporto priemonės išorės kontūro.

Be to, matomumo ženklinimas išdėstomas kuo vienodžiau virš transporto priemonės horizontaliųjų matmenų taip, kad būtų galima identifikuoti bendrą transporto priemonės ilgį ir (arba) plotį.

6.21.4.   Vieta

6.21.4.1.   Plotis

6.21.4.1.1.   Matomumo ženklinimo elementai turi būti kuo arčiau transporto priemonės krašto.

6.21.4.1.2.   Bendras prie transporto priemonės pritvirtintų matomumo ženklinimo elementų horizontalusis ilgis, išskyrus visus horizontaliai persidengiančius atskirus elementus, turi siekti bent 70 % bendro transporto priemonės ilgio.

6.21.4.2.   Ilgis

6.21.4.2.1.   Matomumo ženklinimas turi būti kuo arčiau transporto priemonės galų, ne didesniu kaip 600 mm atstumu nuo kiekvieno transporto priemonės galo.

6.21.4.2.1.1.   Variklinių transporto priemonių atveju – iki kiekvieno transporto priemonės galo arba, puspriekabių vilkikų atveju – kiekvieno kabinos galo.

Tačiau neviršijant 2 400 mm atstumo nuo variklinės transporto priemonės priekio leidžiama naudoti alternatyvų ženklinimo būdą, jeigu toliau nurodyta tvarka yra įtaisyta eilė šviesogrąžių atšvaitų (IVA klasės pagal Taisyklę Nr. 3 arba C klasės pagal Taisyklę Nr. 104), už kurių pritvirtinamas privalomas matomumo ženklinimas:

| a) | mažiausiai 25 cm2 dydžio šviesogrąžis atšvaitas; |
| --- | --- |

a)

mažiausiai 25 cm2 dydžio šviesogrąžis atšvaitas;

2

| b) | vienas šviesogrąžis atšvaitas įtaisytas ne toliau kaip už 600 mm nuo transporto priemonės priekio; |
| --- | --- |

b)

vienas šviesogrąžis atšvaitas įtaisytas ne toliau kaip už 600 mm nuo transporto priemonės priekio;

| c) | papildomi šviesogrąžiai atšvaitai įtaisomi ne didesniu kaip 600 mm atstumu vienas nuo kito; |
| --- | --- |

c)

papildomi šviesogrąžiai atšvaitai įtaisomi ne didesniu kaip 600 mm atstumu vienas nuo kito;

| d) | atstumas tarp paskutinio šviesogrąžio atšvaito ir matomumo ženklinimo pradžios neturi būti didesnis kaip 600 mm. |
| --- | --- |

d)

atstumas tarp paskutinio šviesogrąžio atšvaito ir matomumo ženklinimo pradžios neturi būti didesnis kaip 600 mm.

6.21.4.2.1.2.   Priekabų atveju ženklinamas kiekvienas transporto priemonės galas (išskyrus vilktį).

6.21.4.2.2.   Bendras prie transporto priemonės pritvirtintų matomumo ženklinimo elementų horizontalusis ilgis, išskyrus bet kokius tam tikrų elementų horizontalius persidengimus, turi siekti bent 70 %:

6.21.4.2.2.1.   variklinių transporto priemonių atveju – transporto priemonės ilgio, o puspriekabių vilkikų atveju (jeigu įtaisoma) – kabinos ilgio; tačiau naudojant alternatyvų ženklinimo būdą pagal 6.21.4.2.1.1 punktą – atstumo, pradedamo matuoti ne toliau kaip 2 400 mm atstumu nuo transporto priemonės priekio iki galo.

Image 82

Variklinė transporto priemonė

Bendras ilgis

A yra atstumas nuo toliausiai priekyje esančio matomumo ženklinimo iki transporto priemonės priekio. Didžiausia A vertė yra 2 400 mm (žr. 6.21.4.2.1.1 punktą).

6.21.4.2.2.2.   priekabų atveju bendras transporto priemonės ilgis (išskyrus vilktį).

Image 83

Bendras ilgis, išskyrus vilktį

Priekaba

6.21.4.3.   Aukštis

6.21.4.3.1.   Linijinio ženklinimo ir gabaritų ženklinimo žemiausias (-i) elementas (-ai)

Kuo žemesnėje padėtyje laikantis šio intervalo ribų:

| | mažiausiai: ne mažesniu kaip 250 mm atstumu virš žemės; |
| --- | --- |

mažiausiai: ne mažesniu kaip 250 mm atstumu virš žemės;

| | daugiausiai: ne didesniu kaip 1 500 mm atstumu virš žemės. |
| --- | --- |

daugiausiai: ne didesniu kaip 1 500 mm atstumu virš žemės.

Tačiau gali būti priimtinas didžiausias 2 500 mm montavimo aukštis, kai dėl transporto priemonės formos, konstrukcijos, modelio ar eksploatacijos sąlygų negalima taikyti didžiausios 1 500 mm vertės arba, jei būtina, siekiant laikytis 6.21.4.1.2 ir 6.21.4.2.2 punktų reikalavimų arba taikyti horizontalų linijinį ženklinimo išdėstymą ar žemiausią (-ius) gabaritų ženklinimo elementą (-us).

Matomumo ženklinimą pritvirtinus didesniame nei 1 500 mm aukštyje, pranešimo blanke būtina pateikti tai pagrindžiančius argumentus.

6.21.4.3.2.   Gabaritų ženklinimo viršutinis (-iai) elementas (-ai):

kuo aukščiau, bet neviršijant 400 mm atstumo nuo transporto priemonės viršutinio krašto.

6.21.5.   Matomumas

Matomumo ženklinimas laikomas matomu, jei matoma bent 70 % pritvirtinto ženklinimo šviečiamojo paviršiaus, kai stebėtojas stovi bet kuriame toliau apibrėžtų stebėjimo plokštumų taške:

6.21.5.1.   galinio ir priekinio matomumo ženklinimo atveju (žr. 11 priedo 1a ir 1b paveikslus) stebėjimo plokštuma yra statmena išilginei transporto priemonės ašiai 25 m atstumu nuo transporto priemonės galo ir apribota:

| 6.21.5.1.1. | aukščio atžvilgiu – dviem horizontaliomis 1 m ir 3,0 m aukštyje virš žemės esančiomis plokštumomis; |
| --- | --- |

6.21.5.1.1.

aukščio atžvilgiu – dviem horizontaliomis 1 m ir 3,0 m aukštyje virš žemės esančiomis plokštumomis;

| 6.21.5.1.2. | pločio atžvilgiu – dviem vertikaliomis plokštumomis, kurios į išorę nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos sudaro 4° kampą ir eina per vertikalių plokštumų, lygiagrečių su transporto priemonės išilgine vidurio plokštuma, apribojančia bendrą transporto priemonės plotį, susikirtimo tašką ir per plokštumą, statmeną transporto priemonės išilginei ašiai, apribojančiai transporto priemonės galą. |
| --- | --- |

6.21.5.1.2.

pločio atžvilgiu – dviem vertikaliomis plokštumomis, kurios į išorę nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos sudaro 4° kampą ir eina per vertikalių plokštumų, lygiagrečių su transporto priemonės išilgine vidurio plokštuma, apribojančia bendrą transporto priemonės plotį, susikirtimo tašką ir per plokštumą, statmeną transporto priemonės išilginei ašiai, apribojančiai transporto priemonės galą.

6.21.5.2.   Šoninio matomumo ženklinimo atveju (žr. 11 priedo 2 paveikslą) stebėjimo plokštuma yra lygiagreti su transporto priemonės išilgine vidurio plokštuma 25 m atstumu nuo toliausio transporto priemonės išorinio krašto ir apribota:

| 6.21.5.2.1. | aukščio atžvilgiu – dviem horizontaliomis 1,0 m ir 1,5 m aukštyje virš žemės esančiomis plokštumomis; |
| --- | --- |

6.21.5.2.1.

aukščio atžvilgiu – dviem horizontaliomis 1,0 m ir 1,5 m aukštyje virš žemės esančiomis plokštumomis;

| 6.21.5.2.2. | pločio atžvilgiu – dviem vertikaliomis plokštumomis, kurios į išorę nuo transporto priemonės plokštumos, statmenos išilginei ašiai, sudaro 4° kampą ir eina per vertikalių plokštumų, statmenų transporto priemonės išilginei ašiai, apribojančiai bendrą transporto priemonės ilgį ir toliausią transporto priemonės išorinį kraštą, susikirtimo tašką. |
| --- | --- |

6.21.5.2.2.

pločio atžvilgiu – dviem vertikaliomis plokštumomis, kurios į išorę nuo transporto priemonės plokštumos, statmenos išilginei ašiai, sudaro 4° kampą ir eina per vertikalių plokštumų, statmenų transporto priemonės išilginei ašiai, apribojančiai bendrą transporto priemonės ilgį ir toliausią transporto priemonės išorinį kraštą, susikirtimo tašką.

6.21.6.   Orientavimas

6.21.6.1.   Šone:

kuo lygiagretesnis transporto priemonės išilginei vidurio plokštumai ir suderintas su transporto priemonės formos, konstrukcijos, modelio ir veikimo reikalavimais; jeigu tai neįmanoma, jis turi būti kuo arčiau transporto priemonės išorės kontūro;

6.21.6.2.   gale ir priekyje:

kuo lygiagretesnis transporto priemonės skersinei plokštumai ir suderintas su transporto priemonės formos, konstrukcijos, modelio ir veikimo reikalavimais, jeigu tai neįmanoma, turi būti kuo arčiau transporto priemonės išorinės formos kontūro.

6.21.7.   Kiti reikalavimai

6.21.7.1.   Matomumo ženklinimas laikomas nenutrūkstamu, jei atstumas tarp gretimų elementų yra kuo mažesnis: neviršija 50 % trumpiausio gretimo elemento ilgio. Tačiau jei gamintojas gali tipo patvirtinimo institucijai įrodyti, kad neįmanoma laikytis 50 % dydžio, atstumas tarp gretimų elementų gali viršyti 50 % trumpiausio gretimo elemento, bet jis turi būti kuo mažesnis ir neviršyti 1 000 mm.

6.21.7.2.   Dalinio gabaritų ženklinimo atveju kiekvieną viršutinį kampą apibrėžia dvi viena kitos atžvilgiu 90° kampą sudarančios linijos, kiekviena iš jų yra bent 250 mm ilgio; jeigu tai neįmanoma, turi būti ženklinama kuo arčiau transporto priemonės išorės kontūro.

6.21.7.3.   Atstumas tarp transporto priemonės gale pritvirtinto matomumo ženklinimo ir kiekvieno privalomojo stabdymo žibinto turėtų būti didesnis kaip 200 mm.

6.21.7.4.   Kai įtaisomi galiniai ženklai, atitinkantys Taisyklės Nr. 70 01 serijos pakeitimus, jie gamintojo nuožiūra turi būti laikomi galinio matomumo ženklinimo dalimi, skaičiuojant matomumo ženklinimo ilgį ir jo atstumą nuo transporto priemonės šono.

6.21.7.5.   Transporto priemonėje matomumo ženklinimui skirtos vietos turi būti tokios, kad būtų galima pritaisyti bent 60 mm pločio ženklus.

6.22.   Adaptyvioji priekinio apšvietimo sistema (AFS) (Taisyklė Nr. 123)

Jeigu toliau nenurodyta kitaip, šios taisyklės priekinių tolimosios šviesos žibintų reikalavimai (6.1 punktas) ir priekinių artimosios šviesos žibintų reikalavimai (6.2 punktas) taikomi susijusiai AFS daliai.

6.22.1.   Įrengimas

Neprivalomas variklinėse transporto priemonėse. Draudžiamas priekabose.

6.22.2.   Skaičius

Viena.

6.22.3.   Išdėstymas

Specialių reikalavimų nenustatyta.

6.22.4.   Vieta

Prieš atliekant vėlesnes bandymo procedūras, AFS turi būti nustatyta į neutralią padėtį;

6.22.4.1.   Pločio ir aukščio atžvilgiu:

apšvietimo moduliai turi atitikti 6.22.4.1.1–6.22.4.1.4 punktuose nurodytos apšvietimo funkcijos arba režimo reikalavimus, kai jie vienu metu įjungiami tam, kad atliktų konkrečią apšvietimo funkciją arba veiktų nustatytu režimu pagal paraiškos pateikėjo aprašą.

Visi matmenys nurodo artimiausią tariamojo paviršiaus (-ių) kraštą, stebimą apšvietimo modulio (-ių) atskaitos ašies kryptimi.

6.22.4.1.1.   Du simetriškai įtaisyti apšvietimo moduliai įrengiami aukštyje, kuris atitinka susijusių 6.1.4. ir 6.2.4. punktų reikalavimus; „du simetriškai įtaisyti apšvietimo moduliai“ suprantami kaip du apšvietimo moduliai, po vieną kiekvienoje transporto priemonės pusėje, kurių padėtis tokia, kad jų tariamųjų paviršių (geometriniai) sunkio centrai yra vienodame aukštyje ir vienodu atstumu nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos – kiekvieno iš jų leistinasis nuokrypis ne didesnis kaip 50 mm; tačiau jų šviesą spinduliuojantys paviršiai, šviečiamieji paviršiai ir šviesos našumas gali skirtis.

6.22.4.1.2.   Papildomi apšvietimo moduliai, jei yra, kiekvienoje transporto priemonės pusėje įtaisomi ne didesniu kaip 140 mm (23) atstumu horizontalia kryptimi (pav. – E) ir 400 mm vertikalia kryptimi virš artimiausio apšvietimo modulio arba po juo (pav. – E);

23

6.22.4.1.3.   Nė vienas iš 6.22.4.1.2 punkte aprašytų papildomų apšvietimo modulių neturi būti įtaisytas virš žemės žemiau kaip 250 mm (pav. – F) arba aukščiau, nei nurodyta šios taisyklės 6.2.4.2 punkte (pav. – G);

6.22.4.1.4.   Papildomai pločio atžvilgiu:

kiekvienam artimosios šviesos apšvietimo režimui:

| | bent vieno apšvietimo modulio kiekvienoje transporto priemonės pusėje išorinis tariamojo paviršiaus kraštas turi būti ne didesniu kaip 400 mm atstumu nuo toliausio transporto priemonės išorinio krašto (pav. – A) ir |
| --- | --- |

bent vieno apšvietimo modulio kiekvienoje transporto priemonės pusėje išorinis tariamojo paviršiaus kraštas turi būti ne didesniu kaip 400 mm atstumu nuo toliausio transporto priemonės išorinio krašto (pav. – A) ir

| | tariamųjų paviršių vidiniai kraštai atskaitos ašių kryptimi turi būti nutolę ne daugiau kaip 600 mm. Tačiau tai netaikoma M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėms; visoms kitoms variklinių transporto priemonių kategorijoms šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, kai bendras transporto priemonės plotis yra mažesnis kaip 1 300 mm. |
| --- | --- |

tariamųjų paviršių vidiniai kraštai atskaitos ašių kryptimi turi būti nutolę ne daugiau kaip 600 mm. Tačiau tai netaikoma M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėms; visoms kitoms variklinių transporto priemonių kategorijoms šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, kai bendras transporto priemonės plotis yra mažesnis kaip 1 300 mm.

1

1

AFS apšvietimo modulių (nuo 1 iki 11) tariamieji paviršiai (pavyzdys)

Image 84

Apšvietimo moduliai, vienu metu įjungiami tam tikru apšvietimo režimu:
  Image 85

| Nr. 3 ir 9 | (du simetriškai įtaisyti apšvietimo moduliai); |
| --- | --- |
| Nr. 1 ir 11 | (du simetriškai įtaisyti apšvietimo moduliai); |
| Nr. 4 ir 8 | (du papildomi apšvietimo moduliai). |

Nr. 3 ir 9

(du simetriškai įtaisyti apšvietimo moduliai);

Nr. 1 ir 11

(du simetriškai įtaisyti apšvietimo moduliai);

Nr. 4 ir 8

(du papildomi apšvietimo moduliai).

Apšvietimo moduliai, kurie neįjungiami nurodytu apšvietimo režimu:
  Image 86

| Nr. 2 ir 10 | (du simetriškai įtaisyti apšvietimo moduliai); |
| --- | --- |
| Nr. 5 | (papildomas apšvietimo modulis); |
| Nr. 6 ir 7 | (du simetriškai įtaisyti apšvietimo moduliai). |

Nr. 2 ir 10

(du simetriškai įtaisyti apšvietimo moduliai);

Nr. 5

(papildomas apšvietimo modulis);

Nr. 6 ir 7

(du simetriškai įtaisyti apšvietimo moduliai).

Horizontalieji matmenys mm:

| | A ≤ 400 |
| --- | --- |

A ≤ 400

| | B ≥ 600 arba ≥ 400, jeigu transporto priemonės bendras plotis < 1 300 mm, tačiau reikalavimai netaikomi M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėms: |
| --- | --- |

B ≥ 600 arba ≥ 400, jeigu transporto priemonės bendras plotis < 1 300 mm, tačiau reikalavimai netaikomi M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėms:

1

1

| | C ≤ 200 |
| --- | --- |

C ≤ 200

| | E ≤ 140 |
| --- | --- |

E ≤ 140

Vertikalieji matmenys mm:

| | D ≤ 400 |
| --- | --- |

D ≤ 400

| | F ≥ 250 |
| --- | --- |

F ≥ 250

| | G ≤ 1 200 |
| --- | --- |

G ≤ 1 200

6.22.4.2.   Ilgio atžvilgiu:

visi AFS apšvietimo moduliai įtaisomi priekyje. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei spinduliuojama šviesa tiesiogiai arba netiesiogiai per netiesioginio matymo įtaisus ir (arba) kitus atspindinčius transporto priemonės paviršius nesukelia nepatogumo vairuotojui.

6.22.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Kiekvienoje transporto priemonės pusėje kiekvienos numatytos apšvietimo funkcijos ir režimo atveju:

bent vienas iš apšvietimo modulių, vienu metu įjungiamų tam, kad atliktų konkrečią apšvietimo funkciją arba veiktų nustatytu režimu pagal paraiškos pateikėjo aprašą, turi atitikti šios taisyklės 6.1.5 ir 6.2.5 punktuose nurodytus tam tikrų apšvietimo funkcijų geometrinio apžvelgiamumo kampus. Siekiant įvykdyti skirtingų kampų reikalavimus, galima naudoti atskirus apšvietimo modulius.

6.22.6.   Orientavimas

Į priekį.

Prieš tolesnes bandymo procedūras AFS turi būti nustatyta į neutralią būseną ir spinduliuoti pagrindinę artimąją šviesą.

6.22.6.1.   Vertikalusis orientavimas

| 6.22.6.1.1. | Pagrindinės artimosios šviesos pluošto ribinės linijos pradinį pokrypį žemyn, nustatomą, kai transporto priemonė nepakrauta, o vairuotojo vietoje sėdi vienas asmuo, gamintojas apibrėžia 0,1 % tikslumu ir aiškiai įskaitomu bei neištrinamu 7 priede pateiktu simboliu nurodo ant kiekvienos transporto priemonės prie priekinio apšvietimo sistemos arba gamintojo duomenų plokštelės.
  Kai skirtingiems apšvietimo moduliams, kurie prisideda prie pagrindinės artimosios šviesos ribos, gamintojas nustato skirtingus pradinius pokrypius žemyn, šias pokrypio žemyn vertes apibrėžia 0,1 % tikslumu ir ant kiekvienos transporto priemonės įskaitomai ir nenutrinamai prie susijusių apšvietimo modulių arba gamintojo duomenų plokštelės nurodo taip, kad visus susijusius apšvietimo modulius būtų galima nesunkiai atskirti. |
| --- | --- |

6.22.6.1.1.

Pagrindinės artimosios šviesos pluošto ribinės linijos pradinį pokrypį žemyn, nustatomą, kai transporto priemonė nepakrauta, o vairuotojo vietoje sėdi vienas asmuo, gamintojas apibrėžia 0,1 % tikslumu ir aiškiai įskaitomu bei neištrinamu 7 priede pateiktu simboliu nurodo ant kiekvienos transporto priemonės prie priekinio apšvietimo sistemos arba gamintojo duomenų plokštelės.

Kai skirtingiems apšvietimo moduliams, kurie prisideda prie pagrindinės artimosios šviesos ribos, gamintojas nustato skirtingus pradinius pokrypius žemyn, šias pokrypio žemyn vertes apibrėžia 0,1 % tikslumu ir ant kiekvienos transporto priemonės įskaitomai ir nenutrinamai prie susijusių apšvietimo modulių arba gamintojo duomenų plokštelės nurodo taip, kad visus susijusius apšvietimo modulius būtų galima nesunkiai atskirti.

| 6.22.6.1.2. | Pagrindinės artimosios šviesos ribinės linijos horizontalios dalies pokrypis žemyn turi išlikti tarp šios taisyklės 6.2.6.1.2 punkte nurodytų ribų visomis šios taisyklės 5 priede nurodytomis transporto priemonės statinės apkrovos sąlygomis; pradinis reguliavimas neturi pažeisti nustatytų verčių.






  6.22.6.1.2.1. | Kai artimąją šviesą sukuria keletas skirtingų apšvietimo modulių šviesos pluoštų, kiekvienai iš minėtų šviesos pluoštų ribinių linijų (jei yra), kurių paskirtis projektuoti į kampinę zoną, kaip nurodyta Taisyklės Nr. 123 1 priedo pavyzdį atitinkančioje 9.4 punkto pranešimo formoje, taikomos 6.22.6.1.2 punkto nuostatos. |
| --- | --- | --- |

6.22.6.1.2.

Pagrindinės artimosios šviesos ribinės linijos horizontalios dalies pokrypis žemyn turi išlikti tarp šios taisyklės 6.2.6.1.2 punkte nurodytų ribų visomis šios taisyklės 5 priede nurodytomis transporto priemonės statinės apkrovos sąlygomis; pradinis reguliavimas neturi pažeisti nustatytų verčių.

6.22.6.1.2.1.

Kai artimąją šviesą sukuria keletas skirtingų apšvietimo modulių šviesos pluoštų, kiekvienai iš minėtų šviesos pluoštų ribinių linijų (jei yra), kurių paskirtis projektuoti į kampinę zoną, kaip nurodyta Taisyklės Nr. 123 1 priedo pavyzdį atitinkančioje 9.4 punkto pranešimo formoje, taikomos 6.22.6.1.2 punkto nuostatos.

6.22.6.2.   Priekinių žibintų reguliavimo įtaisas

6.22.6.2.1.   Kai būtina naudoti priekinių žibintų reguliavimo įtaisą, siekiant įvykdyti 6.22.6.1.2 punkto reikalavimus, jis turi būti automatinis.

6.22.6.2.2.   Jeigu šis įtaisas sugenda, artimosios šviesos spindulys neturi įgauti padėties, kurioje artimoji šviesa būtų silpnesnė nei prieš įtaisui sugendant.

6.22.6.3.   Horizontalusis orientavimas:

Ekrane projektuojamas kiekvieno apšvietimo modulio ribinės linijos alkūnės perlinkis, jei jis yra, turi sutapti su vertikalia linija, einančia per minėto apšvietimo modulio atskaitos ašį. Galimas 0,5 laipsnio leistinasis nuokrypis į eismo krypties pusę. Kiti apšvietimo moduliai reguliuojami pagal paraiškos pateikėjo specifikaciją, kaip nustatyta Taisyklės Nr. 123 10 priede.

6.22.6.4.   Matavimo tvarka

Pareguliavus pradinį šviesos pluošto orientavimo parametrą, artimosios šviesos vertikalusis pokrypis arba, kai taikoma, visų skirtingų apšvietimo modulių, kurie prisideda prie pagrindinės artimosios šviesos ribos (-ų) pagal 6.22.6.1.2.1 punktą, vertikalieji pokrypiai patikrinami visomis transporto priemonės apkrovos sąlygomis pagal šios taisyklės 6.2.6.3.1 ir 6.2.6.3.2 punktų specifikacijas.

6.22.7.   Elektros jungtys

6.22.7.1.   Tolimoji šviesa (jei numatyta AFS)

6.22.7.1.1.   Tolimosios šviesos apšvietimo moduliai gali būti įjungiami arba vienu metu, arba poromis. Perjungiant iš artimosios šviesos į tolimąją šviesą, turi būti įjungiama bent viena tolimosios šviesos apšvietimo modulių pora. Perjungiant iš tolimosios šviesos į artimąją šviesą, visi tolimosios šviesos apšvietimo moduliai išjungiami vienu metu.

6.22.7.1.2.   Tolimoji šviesa pagal projektą gali būti adaptyvioji, jeigu laikomasi 6.22.9.3 punkto nuostatų, o valdymo signalus siunčia jutiklių sistema, galinti aptikti toliau nurodytus įeities signalus ir į juos reaguoti:

| a) | aplinkos apšvietimo sąlygas; |
| --- | --- |

a)

aplinkos apšvietimo sąlygas;

| b) | iš priekio artėjančių priekinių apšvietimo įtaisų ir priekinių šviesos signalinių įtaisų spinduliuojamą šviesą; |
| --- | --- |

b)

iš priekio artėjančių priekinių apšvietimo įtaisų ir priekinių šviesos signalinių įtaisų spinduliuojamą šviesą;

| c) | iš paskos važiuojančių transporto priemonių galinių šviesos signalinių įtaisų spinduliuojamą šviesą. |
| --- | --- |

c)

iš paskos važiuojančių transporto priemonių galinių šviesos signalinių įtaisų spinduliuojamą šviesą.

Jutikliai gali atlikti papildomų funkcijų, kurios pagerintų veikimą.

Šiame punkte „transporto priemonės“ – tai L, M, N, O ir T kategorijų transporto priemonės (įskaitant dviračius), kuriose įtaisyti ir ĮJUNGTI šviesogrąžiai atšvaitai, apšvietimo ir šviesos signaliniai įtaisai.

6.22.7.1.3.   Visada turi būti įmanoma rankiniu būdu ĮJUNGTI ir IŠJUNGTI tolimosios šviesos priekinius žibintus (adaptyviuosius arba neadaptyviuosius) ir rankiniu būdu IŠJUNGTI automatinį valdymą.

Be to, tolimosios šviesos priekiniai žibintai ir jų automatinis valdymas IŠJUNGIAMI paprastu ir tiesioginį poveikį turinčiu rankiniu veiksmu; neleidžiama naudoti antro lygio meniu.

6.22.7.1.4.   Artimoji šviesa gali likti ĮJUNGTA tuo pačiu metu, kai yra įjungta tolimoji šviesa.

6.22.7.1.5.   Įtaisius keturis paslepiamuosius apšvietimo modulius ir nustačius padėtį, kurioje jie būna pakelti, neturi tuo pačiu metu įsijungti bet kokie kiti papildomai įtaisyti priekiniai žibintai, jeigu jų paskirtis – dienos metu pateikti trūkinėjančius, trumpų intervalų šviesos signalus (žr. 5.12 punktą).

6.22.7.2.   Artimosios šviesos apšvietimas

| a) | Artimosios šviesos įjungimo valdiklis vienu metu turi išjungti visus priekinius tolimosios šviesos žibintus arba tolimosios šviesos AFS apšvietimo modulius. |
| --- | --- |

a)

Artimosios šviesos įjungimo valdiklis vienu metu turi išjungti visus priekinius tolimosios šviesos žibintus arba tolimosios šviesos AFS apšvietimo modulius.

| b) | Artimoji šviesa gali likti įjungta tuo pačiu metu, kai yra įjungta tolimoji šviesa. |
| --- | --- |

b)

Artimoji šviesa gali likti įjungta tuo pačiu metu, kai yra įjungta tolimoji šviesa.

| c) | Kai artimosios šviesos apšvietimo moduliuose įtaisyti dujų išlydžio šviesos šaltiniai, šie šaltiniai turi likti įjungti, kai įjungta tolimoji šviesa. |
| --- | --- |

c)

Kai artimosios šviesos apšvietimo moduliuose įtaisyti dujų išlydžio šviesos šaltiniai, šie šaltiniai turi likti įjungti, kai įjungta tolimoji šviesa.

6.22.7.3.   Artimąją šviesą galima ĮJUNGTI ir IŠJUNGTI automatiškai, bet reikia laikytis šios taisyklės 5.12 punkto „Elektros jungtis“ reikalavimų.

6.22.7.4.   Automatinis AFS veikimas

Nurodytų AFS apšvietimo funkcijų klasių ir jų režimų pakeitimai turi būti atliekami automatiškai ir neturi sukelti nepatogumo vairuotojui ir kitiems eismo dalyviams, neblaškyti jų dėmesio ir jų neakinti.

Toliau nurodytos sąlygos taikomos įjungiant artimosios šviesos ir, jeigu taikoma, tolimosios šviesos klasių režimus ir (arba) adaptuojant tolimąją šviesą.

6.22.7.4.1.   Artimosios šviesos C klasės režimas (-ai) įjungiamas, jeigu neįjungtas joks kitos artimosios šviesos klasės režimas.

6.22.7.4.2.   Artimosios šviesos V klasės režimas (-ai) neturi veikti, jei automatiškai nenustatoma, kad atsiranda viena arba daugiau iš šių sąlygų (taikomas V signalas):

| a) | keliai yra apstatytose vietovėse, o transporto priemonės greitis yra mažesnis kaip 60 km/h; |
| --- | --- |

a)

keliai yra apstatytose vietovėse, o transporto priemonės greitis yra mažesnis kaip 60 km/h;

| b) | keliuose yra įrengtas nuolatinis apšvietimas, o transporto priemonės greitis yra mažesnis kaip 60 km/h; |
| --- | --- |

b)

keliuose yra įrengtas nuolatinis apšvietimas, o transporto priemonės greitis yra mažesnis kaip 60 km/h;

| c) | kelio paviršiaus skaistis yra 1 cd/m2 ir (arba) nenutrūkstamai viršijamas 10 lx horizontalusis kelio apšvietimas; |
| --- | --- |

c)

kelio paviršiaus skaistis yra 1 cd/m2 ir (arba) nenutrūkstamai viršijamas 10 lx horizontalusis kelio apšvietimas;

2

| d) | transporto priemonės greitis yra ne didesnis kaip 50 km/h. |
| --- | --- |

d)

transporto priemonės greitis yra ne didesnis kaip 50 km/h.

6.22.7.4.3.   Artimosios šviesos E klasės režimas (-ai) neturi veikti, jei transporto priemonės greitis yra ne didesnis kaip 60 km/h ir automatiškai nenustatoma, kad atsiranda viena arba daugiau iš toliau nurodytų sąlygų:

| a) | kelio charakteristikos atitinka automagistralės sąlygas (24) ir (arba) transporto priemonės greitis yra didesnis kaip 110 km/h (taikomas E signalas); |
| --- | --- |

a)

kelio charakteristikos atitinka automagistralės sąlygas (24) ir (arba) transporto priemonės greitis yra didesnis kaip 110 km/h (taikomas E signalas);

24

| b) | tik kai artimosios šviesos E klasės režimas pagal sistemos patvirtinimo dokumentus arba pranešimo lapą atitinka Taisyklės Nr. 123 3 priedo 6 lentelės „duomenų rinkinį“. |
| --- | --- |

b)

tik kai artimosios šviesos E klasės režimas pagal sistemos patvirtinimo dokumentus arba pranešimo lapą atitinka Taisyklės Nr. 123 3 priedo 6 lentelės „duomenų rinkinį“.

Duomenų rinkinys E1: transporto priemonės greitis didesnis kaip 100 km/h (taikomas E1 signalas).

Duomenų rinkinys E2: transporto priemonės greitis didesnis kaip 90 km/h (taikomas E2 signalas).

Duomenų rinkinys E3: transporto priemonės greitis didesnis kaip 80 km/h (taikomas E1 signalas).

6.22.7.4.4.   Artimosios šviesos W klasės režimas (-ai) neturi veikti, jei NEIŠJUNGTI priekiniai rūko žibintai, jei yra, ir automatiškai nenustatoma, kad atsiranda viena arba daugiau iš šių sąlygų (taikomas W signalas):

| a) | automatiškai nustatoma, kad kelio danga yra drėgna; |
| --- | --- |

a)

automatiškai nustatoma, kad kelio danga yra drėgna;

| b) | priekinio stiklo valytuvas yra ĮJUNGTAS ir nenutrūkstamai arba automatiškai valdomu būdu veikė bent dvi minutes. |
| --- | --- |

b)

priekinio stiklo valytuvas yra ĮJUNGTAS ir nenutrūkstamai arba automatiškai valdomu būdu veikė bent dvi minutes.

6.22.7.4.5.   C, V, E arba W klasės artimosios šviesos režimas neturi būti keičiamas į nurodytos klasės posūkio režimą (T signalas taikomas kartu su minėtos artimosios šviesos klasės signalu pagal 6.22.7.4.1–6.22.7.4.4 punktus), jei įvertinta bent viena iš šių charakteristikų (arba lygiaverčiai rodmenys):

| a) | didžiausias priekinių ratų pasukimo kampas; |
| --- | --- |

a)

didžiausias priekinių ratų pasukimo kampas;

| b) | transporto priemonės sunkio centro trajektorija. |
| --- | --- |

b)

transporto priemonės sunkio centro trajektorija.

Be to, taikomos šios nuostatos:

| i) | horizontalus asimetriškos ribos judėjimas į šonus nuo išilginės transporto priemonės ašies, jei yra, galimas tik tada, kai transporto priemonė važiuoja į priekį (25), ir turi būti toks, kad išilginė vertikali plokštuma per ribinės linijos alkūnės perlinkį nekirstų transporto priemonės sunkio centro trajektorijos linijos nuo transporto priemonės priekio atstumu, kuris daugiau kaip 100 kartų didesnis už tam tikro apšvietimo modulio įtaisymo aukštį; |
| --- | --- |

i)

horizontalus asimetriškos ribos judėjimas į šonus nuo išilginės transporto priemonės ašies, jei yra, galimas tik tada, kai transporto priemonė važiuoja į priekį (25), ir turi būti toks, kad išilginė vertikali plokštuma per ribinės linijos alkūnės perlinkį nekirstų transporto priemonės sunkio centro trajektorijos linijos nuo transporto priemonės priekio atstumu, kuris daugiau kaip 100 kartų didesnis už tam tikro apšvietimo modulio įtaisymo aukštį;

25

| ii) | vienas arba daugiau apšvietimo modulių gali būti papildomai įjungiami tik tada, kai transporto priemonės sunkio centro trajektorijos horizontalus kreivio spindulys yra 500 m arba mažesnis. |
| --- | --- |

ii)

vienas arba daugiau apšvietimo modulių gali būti papildomai įjungiami tik tada, kai transporto priemonės sunkio centro trajektorijos horizontalus kreivio spindulys yra 500 m arba mažesnis.

6.22.7.5.   Vairuotojas visada turi galėti nustatyti AFS į neutralią padėtį ir vėl nustatyti automatinį veikimą.

6.22.8.   Signalinis įtaisas

| 6.22.8.1. | Šios taisyklės 6.1.8 punkto (tolimosios šviesos žibintui) ir 6.2.8 punkto (artimosios šviesos žibintui) nuostatos taikomos atitinkamoms AFS dalims. |
| --- | --- |

6.22.8.1.

Šios taisyklės 6.1.8 punkto (tolimosios šviesos žibintui) ir 6.2.8 punkto (artimosios šviesos žibintui) nuostatos taikomos atitinkamoms AFS dalims.

| 6.22.8.2. | AFS trikties vaizdinis signalinis įtaisas yra privalomas. Jis neturi būti mirksintis. Jis įjungiamas tada, kai nustatoma AFS valdymo signalų triktis arba kai pagal Taisyklės Nr. 123 5.9 punktą gaunamas trikties signalas. Įtaisas lieka įjungtas tol, kol yra triktis. Įtaisą galima laikinai išjungti, bet jis vėl turi būti įjungiamas, kai įjungiamas arba išjungiamas variklį užvedantis arba užgesinantis įrenginys. |
| --- | --- |

6.22.8.2.

AFS trikties vaizdinis signalinis įtaisas yra privalomas. Jis neturi būti mirksintis. Jis įjungiamas tada, kai nustatoma AFS valdymo signalų triktis arba kai pagal Taisyklės Nr. 123 5.9 punktą gaunamas trikties signalas. Įtaisas lieka įjungtas tol, kol yra triktis. Įtaisą galima laikinai išjungti, bet jis vėl turi būti įjungiamas, kai įjungiamas arba išjungiamas variklį užvedantis arba užgesinantis įrenginys.

| 6.22.8.3. | Jeigu tolimoji šviesa yra adaptyvioji, regimasis signalinis įtaisas vairuotojui turi nurodyti, kad buvo įjungta tolimosios šviesos adaptacija. Ši informacija rodoma adaptacijos įjungimo metu. |
| --- | --- |

6.22.8.3.

Jeigu tolimoji šviesa yra adaptyvioji, regimasis signalinis įtaisas vairuotojui turi nurodyti, kad buvo įjungta tolimosios šviesos adaptacija. Ši informacija rodoma adaptacijos įjungimo metu.

| 6.22.8.4. | Signalinis įtaisas, rodantis, kad vairuotojas nustatė sistemą į būseną pagal Taisyklės Nr. 123 5.8 punktą, neprivalomas. |
| --- | --- |

6.22.8.4.

Signalinis įtaisas, rodantis, kad vairuotojas nustatė sistemą į būseną pagal Taisyklės Nr. 123 5.8 punktą, neprivalomas.

6.22.9.   Kiti reikalavimai

6.22.9.1.   AFS leidžiama naudoti tik tada, kai pagal Taisyklę Nr. 45 (26) įtaisytas priekinių žibintų valymo įtaisas (-ai) bent su tais apšvietimo moduliais, kurie nurodyti pranešimo formos, atitinkančios Taisyklės Nr. 123 1 priedo pavyzdį, 9.3 punkte, ir jei šių modulių šviesos šaltinių etaloninis šviesos srautas didesnis kaip 2 000 liumenų vienoje pusėje ir prisideda prie C klasės (pagrindinės) artimosios šviesos.

26

6.22.9.2.   AFS automatinio veikimo reikalavimų atitikties patikra

6.22.9.2.1.   Paraiškos pateikėjas trumpu aprašu arba kitomis tipo patvirtinimo institucijai priimtinomis priemonėmis turi įrodyti, kad:

trumpu aprašu

| a) | AFS valdymo signalai atitinka:






  i) | šios taisyklės 3.2.6 punkte reikalaujamą aprašą ir |
| --- | --- | --- |

a)

AFS valdymo signalai atitinka:

AFS valdymo signalai

i)

šios taisyklės 3.2.6 punkte reikalaujamą aprašą ir

| ii) | tam tikrus AFS valdymo signalus, nurodytus AFS tipo patvirtinimo dokumentuose, ir |
| --- | --- |

ii)

tam tikrus AFS valdymo signalus, nurodytus AFS tipo patvirtinimo dokumentuose, ir

| b) | automatinio veikimo reikalavimus pagal 6.22.7.4.1–6.22.7.4.5 punktus. |
| --- | --- |

b)

automatinio veikimo reikalavimus pagal 6.22.7.4.1–6.22.7.4.5 punktus.

automatinio veikimo

6.22.9.2.2.   Norint patikrinti, ar pagal 6.22.7.4 punktą AFS automatinis artimosios šviesos veikimas nesukelia nepatogumo, technikos tarnyba atlieka bandomąjį važiavimą, kurį, remiantis paraiškos pateikėjo aprašu, sudaro sistemos valdymui svarbios situacijos; pranešama, ar visi režimai įjungiami, veikia ir išjungiami pagal paraiškos pateikėjo aprašą; turi būti pareikštas prieštaravimas, jeigu esama akivaizdžių gedimų (pvz., pernelyg didelis kampinis judėjimas arba mirksėjimas).

6.22.9.2.3.   Paraiškos pateikėjas bendrą automatinio valdymo veikimą pagrindžia dokumentais arba kitomis priemonėmis, kurias pripažįsta tipo patvirtinimo institucija. Be to, gamintojas pateikia dokumentų rinkinį, kuriame būtų informuojama apie sistemos „saugos koncepcijos“ sukūrimą. „Saugos koncepcija“ – apibūdinimas priemonių, kurios yra įrengtos sistemoje, pvz., elektroniniuose blokuose, ir kuriomis siekiama užtikrinti sistemos vientisumą ir saugų veikimą net ir įvykus mechaniniam arba elektros gedimui, kuris vairuotojui arba iš priekio artėjančioms ir iš paskos važiuojančių transporto priemonių vairuotojams gali sukelti nepatogumų, blaškyti jų dėmesį arba akinti. Šiame apibūdinime taip pat turi būti paprastai paaiškinamos visos sistemos valdymo funkcijos ir metodai, naudojami nustatytiems tikslams pasiekti, bei nurodytas (-i) valdymui reikalingas (-i) mechanizmas (-ai).

Turi būti pateikiamas visų įvesties ir jutikliais nustatytų kintamųjų sąrašas ir apibrėžiama jų veikimo sritis. Atsarginė galimybė pereiti prie įprastinės (C klasės) artimosios šviesos funkcijos turi būti saugumo koncepcijos dalis.

Paaiškinamos gamintojo nustatytos sistemos funkcijos ir saugos samprata. Informacija dokumentuose turi būti išdėstyta glaustai, tačiau juose turi būti pateikta įrodymų, kad projektuojant ir kuriant sistemą remtasi visų susijusių sistemos sričių ekspertinėmis žiniomis.

Dėl reguliarių techninių patikrų dokumentuose turi būti aprašyta, kaip galima patikrinti dabartinę sistemos veikimo būseną.

Atliekant patikrinimą tipo patvirtinimo tikslais šie dokumentai naudojami kaip pagrindinė informacinė medžiaga.

6.22.9.2.4.   Siekdama patikrinti, ar tolimosios šviesos adaptacija nei vairuotojui, nei iš priekio artėjančių ir iš paskos važiuojančių transporto priemonių vairuotojams nesukelia nepatogumo, neblaško jų dėmesio ir neakina, technikos tarnyba atlieka bandomąjį važiavimą pagal 12 priedo 2 dalį. Tai gali būti bet kokia situacija, susijusi su sistemos valdymu, kuris grindžiamas paraiškos pateikėjo aprašu. Tolimosios šviesos adaptacijos veikimas pagrindžiamas dokumentais ir tikrinamas pagal paraiškos pateikėjo aprašymą. Turi būti pareikštas prieštaravimas, jeigu esama akivaizdžių gedimų (pvz., pernelyg didelis kampinis judėjimas arba mirksėjimas).

6.22.9.3.   Tolimosios šviesos adaptacija

6.22.9.3.1.   Jutiklių sistema, naudojama tolimosios šviesos adaptacijai valdyti, kaip aprašyta 6.1.7.1 punkte, turi atitikti šiuos reikalavimus:

| 6.22.9.3.1.1. | šios taisyklės 6.1.9.3.1.1 punkte nurodyti kampai apibrėžia mažiausių laukų, kuriuose jutikliai gali aptikti kitų transporto priemonių spinduliuojamą šviesą, kaip apibrėžta 6.22.7.1.2 punkte, ribas; |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.1.

šios taisyklės 6.1.9.3.1.1 punkte nurodyti kampai apibrėžia mažiausių laukų, kuriuose jutikliai gali aptikti kitų transporto priemonių spinduliuojamą šviesą, kaip apibrėžta 6.22.7.1.2 punkte, ribas;

| 6.22.9.3.1.2. | jutiklių sistemos jautrumas turi atitikti šios taisyklės 6.1.9.3.1.2 punkto reikalavimus; |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.2.

jutiklių sistemos jautrumas turi atitikti šios taisyklės 6.1.9.3.1.2 punkto reikalavimus;

| 6.22.9.3.1.3. | adaptyvioji tolimoji šviesa išjungiama, kai aplinkos apšvietimo sąlygų sukuriama apšvieta viršija 7 000 lx.
  Paraiškos pateikėjas įrodo atitiktį šiam reikalavimui naudodamas modeliavimą ar kitą patvirtinimo metodą, kurį pripažįsta tipo patvirtinimo institucija. Prireikus apšvieta matuojama horizontaliame paviršiuje su pagal kosinusą pakoreguotu jutikliu tokiame pačiame aukštyje kaip ir jutiklio montavimo padėtis transporto priemonėje. Tai gamintojas gali įrodyti pateikdamas visus reikiamus dokumentus arba kitomis priemonėmis, kurias pripažįsta tipo patvirtinimo institucija. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.3.

adaptyvioji tolimoji šviesa išjungiama, kai aplinkos apšvietimo sąlygų sukuriama apšvieta viršija 7 000 lx.

Paraiškos pateikėjas įrodo atitiktį šiam reikalavimui naudodamas modeliavimą ar kitą patvirtinimo metodą, kurį pripažįsta tipo patvirtinimo institucija. Prireikus apšvieta matuojama horizontaliame paviršiuje su pagal kosinusą pakoreguotu jutikliu tokiame pačiame aukštyje kaip ir jutiklio montavimo padėtis transporto priemonėje. Tai gamintojas gali įrodyti pateikdamas visus reikiamus dokumentus arba kitomis priemonėmis, kurias pripažįsta tipo patvirtinimo institucija.

6.22.9.4.   Bendras didžiausias apšvietimo modulių, kuriuos galima įjungti vienu metu, siekiant įjungti tolimąją šviesą arba jos režimus, jei yra, ryškumas turi būti ne didesnis kaip 430 000 cd; tai atitinka atskaitos vertę 100.

Šis didžiausias ryškumas pasiekiamas sudedant atskiras atskaitos žymas, nurodytas ant kelių montavimo modulių, kurie vienu metu naudojami tolimajai šviesai išgauti.

6.22.9.5.   Naudotojo vadove turi būti išsamiai paaiškintos priemonės pagal Taisyklės Nr. 123 5.8 punkto nuostatas, leidžiančios transporto priemonę laikinai naudoti teritorijoje, kurioje eismas vyksta kita puse, palyginti su ta, dėl kurios siekiama patvirtinimo.

6.23.   Avarinio stabdymo signalas

6.23.1.   Įrengimas

Neprivalomas

Avarinio stabdymo signalas perduodamas vienu metu veikiant visiems stabdymo ir posūkio rodiklio žibintams, įtaisytiems pagal 6.23.7 punkto nuostatas.

6.23.2.   Skaičius

Kaip nurodyta 6.5.2 arba 6.7.2 punkte.

6.23.3.   Išdėstymas

Kaip nurodyta 6.5.3 arba 6.7.3 punkte.

6.23.4.   Vieta

Kaip nurodyta 6.5.4 arba 6.7.4 punkte.

6.23.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Kaip nurodyta 6.5.5 arba 6.7.5 punkte.

6.23.6.   Orientavimas

Kaip nurodyta 6.5.6 arba 6.7.6 punkte.

6.23.7.   Elektros jungtys

6.23.7.1.   Visi avarinio stabdymo signalo žibintai turi sinchroniškai mirksėti 4,0 ± 1,0 Hz dažniu.

6.23.7.1.1.   Tačiau jeigu kuriuose nors galiniuose transporto priemonės avarinio stabdymo žibintuose naudojami kaitinamieji šviesos šaltiniai, dažnis turi būti 4,0 + 0,0/-1,0 Hz.

6.23.7.2.   Avarinio stabdymo signalas turi veikti atskirai nuo kitų žibintų.

6.23.7.3.   Avarinio stabdymo signalas įjungiamas ir išjungiamas automatiškai.

6.23.7.3.1.   Avarinio stabdymo signalas įjungiamas tik tada, kai transporto priemonės greitis didesnis kaip 50 km/h ir stabdymo sistema pateikia avarinio stabdymo loginį signalą, apibrėžtą taisyklėse Nr. 13 ir Nr. 13-H.

6.23.7.3.2.   Avarinio stabdymo signalas automatiškai išjungiamas, jei taisyklėse Nr. 13 ir Nr. 13-H apibrėžtas avarinio stabdymo logikos signalas daugiau nėra pateikiamas arba jei įjungiamas įspėjamasis pavojaus signalas.

6.23.8.   Signalinis įtaisas

Neprivalomas

6.23.9.   Kiti reikalavimai

6.23.9.1.   Išskyrus 6.23.9.2 punkto nuostatas, jei variklinė transporto priemonė yra pritaikyta vilkti priekabą, variklinėje transporto priemonėje taip pat turi būti avarinio stabdymo signalo valdiklis, skirtas valdyti priekabos avarinio stabdymo signalą.

Kai variklinė transporto priemonė yra elektriniu būdu sujungta su priekaba, junginio avarinio stabdymo signalo veikimo dažnis turi būti ne didesnis, nei nurodyta 6.23.7.1.1 punkte. Tačiau jei variklinė transporto priemonė gali nustatyti, kad kaitinamieji šviesos šaltiniai priekaboje nenaudojami avarinio stabdymo signalui, dažnis gali būti toks, kaip nurodyta 6.23.7.1 punkte.

6.23.9.2.   Jei variklinė transporto priemonė pritaikyta vilkti priekabą su nenutrūkstamo arba pusiau nenutrūkstamo tipo darbinių stabdžių sistema, kaip nustatyta Taisyklėje Nr. 13, būtina užtikrinti, kad per elektros jungtį priekabos stabdymo žibintams būtų nuolat tiekiama energija, kai naudojami darbiniai stabdžiai.

Kiekvienos tokios priekabos avarinio stabdymo signalas gali veikti atskirai nuo vilkiko, ir nereikalaujama, kad veiktų tokiu pačiu dažniu kaip vilkiko signalas arba sinchroniškai.

6.24.   Papildomas išorinis žibintas

6.24.1.   Įrengimas

Neprivalomas variklinėse transporto priemonėse.

6.24.2.   Skaičius

Tačiau leidžiami keli papildomi išoriniai žibintai, skirti laipteliams ir (arba) durų rankenoms apšviesti. Kiekvieną durų rankeną arba laiptelį turi apšviesti ne daugiau kaip vienas žibintas.

6.24.3.   Išdėstymas

Specialių reikalavimų nėra, bet taikomi 6.24.9.3 punkto reikalavimai.

6.24.4.   Vieta

Specialių reikalavimų nenustatyta.

6.24.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Specialių reikalavimų nenustatyta.

6.24.6.   Orientavimas

Specialių reikalavimų nenustatyta.

6.24.7.   Elektros jungtys

Nėra specialių reikalavimų.

6.24.8.   Signalinis įtaisas

Nėra specialių reikalavimų.

6.24.9.   Kiti reikalavimai

6.24.9.1.   Papildomas išorinis žibintas įjungiamas, kai transporto priemonė stovi ir tenkinama viena arba kelios iš toliau nurodytų sąlygų:

| a) | variklis yra išjungtas arba |
| --- | --- |

a)

variklis yra išjungtas arba

| b) | vairuotojo arba keleivio durys yra atidarytos, arba |
| --- | --- |

b)

vairuotojo arba keleivio durys yra atidarytos, arba

| c) | krovinių skyriaus durys yra atidarytos. |
| --- | --- |

c)

krovinių skyriaus durys yra atidarytos.

5.10 punkto nuostatų turi būti laikomasi visada, kad ir kokia būtų nustatyta naudojimo padėtis.

6.24.9.2.   Papildomų žibintų funkcijai atlikti gali būti aktyvuoti baltą spalvą spinduliuojantys patvirtinti žibintai, išskyrus tolimosios šviesos priekinius žibintus, dieninius žibintus ir atbulinės eigos žibintus. Jie taip gali būti aktyvuoti kartu su papildomais išoriniais žibintais, ir negali būti taikomos 5.11 ir 5.12 punktuose nustatytos sąlygos.

6.24.9.3.   Techninė tarnyba tipo patvirtinimo institucijai priimtinu būdu atlieka vizualųjį bandymą siekdama patikrinti, ar joks papildomų išorinių žibintų tariamasis paviršius nėra tiesiogiai matomas, kai stebėtojas žiūri judėdamas palei ribas, apibrėžiančias sritį skersinėje plokštumoje 10 m atstumu nuo transporto priemonės priekio, skersinėje plokštumoje 10 m atstumu nuo transporto priemonės galo ir dviejose išilginėse plokštumose 10 m atstumu nuo kiekvienos transporto priemonės pusės; šios keturios plokštumos tęsiasi nuo 1 iki 3 m virš žemės ir statmenai žemei, kaip parodyta 14 priede.

Paraiškos pateikėjo prašymu ir gavus techninės tarnybos sutikimą, siekiant patikrinti, ar laikomasi šio reikalavimo, galima naudoti brėžinį arba modeliavimą.

6.25.   Įspėjimo apie galinį susidūrimą signalas

6.25.1.   Įrengimas

Neprivalomas

Įspėjimo apie galinį susidūrimą signalas perduodamas vienu metu veikiant visiems posūkio rodiklio žibintams, įtaisytiems pagal 6.25.7 punkto nuostatas.

6.25.2.   Skaičius

Kaip nurodyta 6.5.2 punkte.

6.25.3.   Išdėstymas

Kaip nurodyta 6.5.3 punkte.

6.25.4.   Vieta

Kaip nurodyta 6.5.4 punkte.

6.25.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Kaip nurodyta 6.5.5 punkte.

6.25.6.   Orientavimas

Kaip nurodyta 6.5.6 punkte.

6.25.7.   Elektros jungtys. Paraiškos pateikėjas įrodo atitiktį šiems reikalavimams naudodamas modeliavimą ar kitą patvirtinimo metodą, kurį pripažįsta už tipo patvirtinimą atsakinga technikos tarnyba.

6.25.7.1.   Visi įspėjimo apie galinį susidūrimą signalo žibintai turi sinchroniškai mirksėti 4,0 +/– 1,0 Hz dažniu.

6.25.7.1.1.   Tačiau jeigu kuriuose nors įspėjimo apie galinį susidūrimą signalo žibintuose naudojami kaitinamieji šviesos šaltiniai, dažnis turi būti 4,0 + 0,0/–1,0 Hz.

6.25.7.2.   Įspėjimo apie galinį susidūrimą signalas turi veikti atskirai nuo kitų žibintų.

6.25.7.3.   Įspėjimo apie galinį susidūrimą signalas įjungiamas ir išjungiamas automatiškai.

6.25.7.4.   Įspėjimo apie galinį susidūrimą signalas neįjungiamas, jeigu įjungtas posūkio rodiklio žibintas, įspėjamasis pavojaus signalas arba avarinio stabdymo signalas.

6.25.7.5.   Įspėjimo apie galinį susidūrimą signalas gali būti įjungiamas tik esant šioms sąlygoms:

| Vr | įjungimas |
| --- | --- |
| Vr > 30 km/h | TTC ≤ 1,4 |
| Vr ≤ 30 km/h | TTC ≤ 1,4/30 × Vr |

Vr

įjungimas

Vr > 30 km/h

TTC ≤ 1,4

Vr ≤ 30 km/h

TTC ≤ 1,4/30 × Vr

Vr (santykinis greitis)– skirtumas tarp transporto priemonės su įspėjimo apie galinį susidūrimą signalu greičio ir gretimos transporto priemonės toje pačioje eismo juostoje greičio.

Vr (santykinis greitis)

TTC (laikas iki susidūrimo)– apskaičiuotas laikas iki transporto priemonės, kurioje įsijungia įspėjimo apie galinį susidūrimą signalas, ir gretimos transporto priemonės susidūrimo, laikant, kad santykinis greitis apskaičiavimo metu lieka pastovus.

TTC (laikas iki susidūrimo)

6.25.7.6.   Įspėjimo apie galinį susidūrimą signalo įjungimo laikas neturi būti ilgesnis nei 3 sekundės.

6.25.8.   Signalinis įtaisas

Neprivalomas

6.26.   Manevravimo žibintai (Taisyklė Nr. 23)

6.26.1.   Įrengimas

Neprivalomas variklinėse transporto priemonėse.

6.26.2.   Skaičius

Vienas arba du (po vieną kiekvienoje pusėje)

6.26.3.   Išdėstymas

Specialių reikalavimų nenustatyta, bet taikomi 6.26.9 punkto reikalavimai.

6.26.4.   Vieta

Specialių reikalavimų nenustatyta.

6.26.5.   Geometrinis apžvelgiamumas

Specialių reikalavimų nenustatyta.

6.26.6.   Orientavimas

Žemyn, tačiau taikomi 6.26.9 punkto reikalavimai.

6.26.7.   Elektros jungtys

Manevravimo žibintai turi būti prijungti taip, kad jų nebūtų galima įjungti, jei tuo pačiu metu NĖRA ĮJUNGTI tolimosios šviesos žibintai arba artimosios šviesos žibintai.

Manevravimo žibintas (-ai) įjungiamas (-i) automatiškai, kai manevrai atliekami lėtai važiuojant iki 10 km/h greičiu, jeigu įvykdoma viena iš šių sąlygų:

| a) | kiekvieną kartą, kai rankiniu būdu pirmą kartą įjungiama varomoji sistema, prieš tai, kai transporto priemonė pajuda, arba |
| --- | --- |

a)

kiekvieną kartą, kai rankiniu būdu pirmą kartą įjungiama varomoji sistema, prieš tai, kai transporto priemonė pajuda, arba

| b) | kai yra įjungta atbulinės eigos pavara, arba |
| --- | --- |

b)

kai yra įjungta atbulinės eigos pavara, arba

| c) | kai yra įjungta sistema su vaizdo kamera, padedanti pastatyti transporto priemonę. |
| --- | --- |

c)

kai yra įjungta sistema su vaizdo kamera, padedanti pastatyti transporto priemonę.

Manevravimo žibintai turi būti automatiškai išjungiami, jeigu transporto priemonės priekinės eigos greitis didesnis kaip 10 km/h, ir turi likti išjungti, kol vėl imamos tenkinti įjungimo sąlygos.

6.26.8.   Signalinis įtaisas

Specialių reikalavimų nenustatyta.

6.26.9.   Kiti reikalavimai

6.26.9.1.   Techninė tarnyba tipo patvirtinimo institucijai priimtinu būdu atlieka vizualųjį bandymą siekdama patikrinti, ar joks šių žibintų tariamasis paviršius nėra tiesiogiai matomas, jei stebėtojas žiūri judėdamas palei ribas, apibrėžiančias sritį skersinėje plokštumoje 10 m atstumu nuo transporto priemonės priekio, skersinėje plokštumoje 10 m atstumu nuo transporto priemonės galo, ir dviejose išilginėse plokštumose 10 m atstumu nuo kiekvienos transporto priemonės pusės; šios keturios plokštumos tęsiasi nuo 1 m iki 3 m virš žemės ir lygiagrečiai su žeme, kaip parodyta 14 priede.

6.26.9.2.   Paraiškos pateikėjo prašymu ir gavus techninės tarnybos sutikimą, siekiant patikrinti, ar laikomasi 6.26.9.1 punkto reikalavimo, galima naudoti brėžinį arba modeliavimą, arba reikalavimas laikomas įvykdytu, jeigu įrengimo sąlygos atitinka Taisyklės Nr. 23 6.2.3 punktą, kaip nurodyta 1 priedo 9 dalies pranešime.

7.   TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPO ARBA JO APŠVIETIMO IR ŠVIESOS SIGNALINIŲ ĮTAISŲ PATVIRTINIMO PAKEITIMAS IR PATVIRTINTO TIPO IŠPLĖTIMAS

7.1.   Apie kiekvieną transporto priemonės tipo, apšvietimo ar šviesos signalinių įtaisų arba 3.2.2 punkte išvardytų įtaisų įrengimo pakeitimą panešama to transporto priemonės tipo patvirtinimą suteikusiai tipo patvirtinimo institucijai. Tada institucija gali:

| 7.1.1. | manyti, kad pakeitimai greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju transporto priemonė vis tiek atitinka reikalavimus, arba |
| --- | --- |

7.1.1.

manyti, kad pakeitimai greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju transporto priemonė vis tiek atitinka reikalavimus, arba

| 7.1.2. | reikalauti iš technikos tarnybos, atsakingos už bandymus, kitos bandymo ataskaitos. |
| --- | --- |

7.1.2.

reikalauti iš technikos tarnybos, atsakingos už bandymus, kitos bandymo ataskaitos.

7.2.   Apie patvirtinto tipo išplėtimą arba tipo nepatvirtinimą, nurodant pakeitimus, šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims pranešama 4.3 punkte aprašyta tvarka.

7.3.   Patvirtintą tipą išplečianti tipo patvirtinimo institucija suteikia išplėtimo serijos numerį ir praneša apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims, naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo formą.

8.   GAMYBOS ATITIKTIS

Gamybos atitikties kontrolės procedūros turi atitikti nustatytąsias Susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2); turi būti laikomasi šių reikalavimų:

| 8.1. | kiekviena pagal šią taisyklę patvirtinta transporto priemonė turi būti pagaminta taip, kad atitiktų tipą, patvirtintą pagal pirmiau 5 ir 6 dalyse nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

8.1.

kiekviena pagal šią taisyklę patvirtinta transporto priemonė turi būti pagaminta taip, kad atitiktų tipą, patvirtintą pagal pirmiau 5 ir 6 dalyse nustatytus reikalavimus.

| 8.2. | Visų pirma patvirtinimo turėtojas turi:






  8.2.1. | užtikrinti, kad visais atžvilgiais pagal 5 ir 6 dalių reikalavimus būtų taikomos veiksmingos transporto priemonės kokybės kontrolės procedūros; |
| --- | --- | --- |

8.2.

Visų pirma patvirtinimo turėtojas turi:

8.2.1.

užtikrinti, kad visais atžvilgiais pagal 5 ir 6 dalių reikalavimus būtų taikomos veiksmingos transporto priemonės kokybės kontrolės procedūros;

| 8.2.2. | užtikrinti, kad kiekvienam transporto priemonių tipui būtų atlikti bent šios taisyklės 9 priede nurodyti bandymai arba fizinės patikros, per kurias būtų galima gauti lygiaverčius rezultatus. |
| --- | --- |

8.2.2.

užtikrinti, kad kiekvienam transporto priemonių tipui būtų atlikti bent šios taisyklės 9 priede nurodyti bandymai arba fizinės patikros, per kurias būtų galima gauti lygiaverčius rezultatus.

| 8.3. | Tipo patvirtinimo institucija gali atlikti bet kurį šioje taisyklėje nurodytą bandymą. Šie bandymai bus atliekami su atsitiktine tvarka atrinktais pavyzdžiais, nekliudant gamintojui laikytis tiekimo įsipareigojimų. |
| --- | --- |

8.3.

Tipo patvirtinimo institucija gali atlikti bet kurį šioje taisyklėje nurodytą bandymą. Šie bandymai bus atliekami su atsitiktine tvarka atrinktais pavyzdžiais, nekliudant gamintojui laikytis tiekimo įsipareigojimų.

| 8.4. | Tipo patvirtinimo institucija turi siekti, kad patikros būtų atliekamos kartą per metus. Tačiau dėl to tipo patvirtinimo institucija sprendžia savo nuožiūra ir atsižvelgdama į priemones, skirtas veiksmingai gamybos atitikties kontrolei užtikrinti. Jei nustatomi nepatenkinami rezultatai, tipo patvirtinimo institucija turi užtikrinti, kad kuo greičiau būtų imtasi visų veiksmų, reikalingų gamybos atitikčiai atkurti. |
| --- | --- |

8.4.

Tipo patvirtinimo institucija turi siekti, kad patikros būtų atliekamos kartą per metus. Tačiau dėl to tipo patvirtinimo institucija sprendžia savo nuožiūra ir atsižvelgdama į priemones, skirtas veiksmingai gamybos atitikties kontrolei užtikrinti. Jei nustatomi nepatenkinami rezultatai, tipo patvirtinimo institucija turi užtikrinti, kad kuo greičiau būtų imtasi visų veiksmų, reikalingų gamybos atitikčiai atkurti.

9.   SANKCIJOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

9.1.   Pagal šią taisyklę transporto priemonių tipui suteiktas patvirtinimas gali būti panaikintas, jei nesilaikoma reikalavimų arba jei patvirtinimo ženklą turinti transporto priemonė neatitinka patvirtinto tipo.

9.2.   Jeigu šią taisyklę taikanti Susitarimo šalis panaikina savo anksčiau suteiktą patvirtinimą, ji apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims nedelsdama praneša naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo formą.

10.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jei patvirtinimo turėtojas visiškai nutraukia pagal šią taisyklę patvirtinto tipo transporto priemonių gamybą, jis apie tai informuoja tipą patvirtinusią instituciją. Tokį pranešimą gavusi institucija apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims, naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo formą.

11.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNIKOS TARNYBŲ IR TIPO PATVIRTINIMO INSTITUCIJŲ PAVADINIMAI BEI ADRESAI

Šią taisyklę taikančios 1958 m. Susitarimo šalys Jungtinių Tautų sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų, kurioms siunčiami kitose šalyse išduodamo patvirtinimo ar patvirtinto tipo išplėtimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą ar patvirtinimo panaikinimo formos, pavadinimus ir adresus.

12.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

12.1   Bendroji informacija

12.1.1.   Nuo naujausios serijos pakeitimų įsigaliojimo oficialios datos jokia šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti patvirtinimo pagal šią taisyklę su naujausios serijos pakeitimais.

12.1.2.   Nuo naujausios serijos pakeitimų įsigaliojimo oficialios datos jokia šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti transporto priemonės, kurios tipas patvirtintas pagal šią taisyklę su naujausios serijos pakeitimais, nacionalinio arba regioninio tipo patvirtinimo.

12.1.3.   Nuo naujausios serijos pakeitimų oficialios įsigaliojimo datos iki jų privalomo taikymo naujiems tipo patvirtinimams šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys toliau suteikia patvirtinimus transporto priemonių tipams, kurie atitinka šios taisyklės reikalavimus su visais taikomais ankstesnių serijų pakeitimais.

12.1.4.   Esami patvirtinimai, suteikti pagal ši taisyklę prieš naujausios serijos pakeitimų privalomo taikymo datą, toliau galioja neribotą laiką, o šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys toliau juos pripažįsta ir negali atsisakyti suteikti patvirtinto tipo išplėtimų (išskyrus 12.1.6 punkte nurodytus atvejus).

12.1.5.   Kai pagal bet kurios ankstesnės serijos pakeitimus patvirtintas transporto priemonių tipas atitinka šios taisyklės reikalavimus su naujausios serijos pakeitimais, patvirtinimą suteikusi susitariančioji šalis praneša apie tai šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims.

12.1.6.   Nepaisant 12.1.4 punkto nuostatų, susitariančiosios šalys, kurios šią taisyklę pradeda taikyti po naujausios pakeitimų serijos įsigaliojimo datos, nėra įpareigotos pripažinti patvirtinimų, kurie buvo suteikti pagal šios taisyklės kurios nors ankstesnės serijos pakeitimus.

12.1.7.   Kol Jungtinių Tautų Generaliniam sekretoriui nepranešama kitaip, Japonija paskelbia, kad apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimo M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse atveju ji bus saistoma tik Susitarimo, prie kurio pridedama ši taisyklė, įpareigojimų.

1

1

12.2.   Pereinamojo laikotarpio nuostatos, taikomos 03 serijos pakeitimams

Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys:

| a) | nuo 2007 m. spalio 10 d. (praėjus 12 mėnesių nuo įsigaliojimo) suteikia patvirtinimus tik jei tvirtintinas transporto priemonių tipas atitinka šios taisyklės su 03 serijos pakeitimais reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

nuo 2007 m. spalio 10 d. (praėjus 12 mėnesių nuo įsigaliojimo) suteikia patvirtinimus tik jei tvirtintinas transporto priemonių tipas atitinka šios taisyklės su 03 serijos pakeitimais reikalavimus;

| b) | iki 2009 m. spalio 9 d. (36 mėnesius po įsigaliojimo datos) neturi atsisakyti suteikti transporto priemonės, kurios tipas buvo patvirtintas pagal šios taisyklės bet kurios ankstesnės serijos pakeitimus, nacionalinio arba regioninio tipo patvirtinimo; |
| --- | --- |

b)

iki 2009 m. spalio 9 d. (36 mėnesius po įsigaliojimo datos) neturi atsisakyti suteikti transporto priemonės, kurios tipas buvo patvirtintas pagal šios taisyklės bet kurios ankstesnės serijos pakeitimus, nacionalinio arba regioninio tipo patvirtinimo;

| c) | nuo 2009 m. spalio 10 d. (36 mėnesiai po įsigaliojimo) gali atsisakyti leisti pradėti eksploatuoti nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu N2 (kai didžiausia masė didesnė kaip 7,5 tonos), N3, O3 ir O4 kategorijų transporto priemones, kurių plotis didesnis kaip 2 100 mm (galinių ženklų atveju), o ilgis didesnis kaip 6 000 mm (šoninių ženklų atveju), išskyrus puspriekabių vilkikus ir nesukomplektuotas transporto priemones, kurios neatitinka šios taisyklės su 03 serijos pakeitimais reikalavimų; |
| --- | --- |

c)

nuo 2009 m. spalio 10 d. (36 mėnesiai po įsigaliojimo) gali atsisakyti leisti pradėti eksploatuoti nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu N2 (kai didžiausia masė didesnė kaip 7,5 tonos), N3, O3 ir O4 kategorijų transporto priemones, kurių plotis didesnis kaip 2 100 mm (galinių ženklų atveju), o ilgis didesnis kaip 6 000 mm (šoninių ženklų atveju), išskyrus puspriekabių vilkikus ir nesukomplektuotas transporto priemones, kurios neatitinka šios taisyklės su 03 serijos pakeitimais reikalavimų;

2

3

3

4

| d) | nepaisant 12.1.4 punkto, nuo 2011 m. spalio 10 d. (60 mėnesių po įsigaliojimo) nebepripažįsta N2 (kai didžiausia masė didesnė kaip 7,5 tonos), N3, O3 ir O4 kategorijų transporto priemonių, kurių plotis didesnis kaip 2 100 mm (galinių ženklų atveju), o ilgis didesnis kaip 6 000 mm (šoninių ženklų atveju), išskyrus puspriekabių vilkikus ir nesukomplektuotas transporto priemones, tipų patvirtinimų, suteiktų pagal šią taisyklę su jau nebegaliojančiais bet kurios ankstesnės serijos pakeitimais; |
| --- | --- |

d)

nepaisant 12.1.4 punkto, nuo 2011 m. spalio 10 d. (60 mėnesių po įsigaliojimo) nebepripažįsta N2 (kai didžiausia masė didesnė kaip 7,5 tonos), N3, O3 ir O4 kategorijų transporto priemonių, kurių plotis didesnis kaip 2 100 mm (galinių ženklų atveju), o ilgis didesnis kaip 6 000 mm (šoninių ženklų atveju), išskyrus puspriekabių vilkikus ir nesukomplektuotas transporto priemones, tipų patvirtinimų, suteiktų pagal šią taisyklę su jau nebegaliojančiais bet kurios ankstesnės serijos pakeitimais;

2

3

3

4

| e) | nuo 2010 m. birželio 12 d. (36 mėnesiai nuo 03 serijos pakeitimų 3 papildymo įsigaliojimo) suteikia patvirtinimus tik tada, jei tvirtintinas transporto priemonių tipas atitinka šios taisyklės reikalavimus su pakeitimais, padarytais 03 serijos pakeitimų 3 papildymu; |
| --- | --- |

e)

nuo 2010 m. birželio 12 d. (36 mėnesiai nuo 03 serijos pakeitimų 3 papildymo įsigaliojimo) suteikia patvirtinimus tik tada, jei tvirtintinas transporto priemonių tipas atitinka šios taisyklės reikalavimus su pakeitimais, padarytais 03 serijos pakeitimų 3 papildymu;

| f) | iki 2010 m. sausio 11 d. (18 mėnesių po 03 serijos pakeitimų 4 papildymo oficialios įsigaliojimo datos) toliau suteikia patvirtinimus naujiems transporto priemonių tipams, kurie neatitinka reikalavimų dėl vertikaliojo priekinių rūko žibintų orientavimo (6.3.6.1.1 punktas) ir (arba) posūkio rodiklių žibintų veikimo signalinio įtaiso reikalavimų (6.5.8 punktas), ir (arba) dieninių žibintų išsijungimo reikalavimų (6.19.7.3 punktas); |
| --- | --- |

f)

iki 2010 m. sausio 11 d. (18 mėnesių po 03 serijos pakeitimų 4 papildymo oficialios įsigaliojimo datos) toliau suteikia patvirtinimus naujiems transporto priemonių tipams, kurie neatitinka reikalavimų dėl vertikaliojo priekinių rūko žibintų orientavimo (6.3.6.1.1 punktas) ir (arba) posūkio rodiklių žibintų veikimo signalinio įtaiso reikalavimų (6.5.8 punktas), ir (arba) dieninių žibintų išsijungimo reikalavimų (6.19.7.3 punktas);

| g) | iki 2011 m. spalio 10 d. (60 mėnesių po oficialios įsigaliojimo datos) toliau suteikia patvirtinimus naujų transporto priemonių tipams, kurie neatitinka reikalavimų dėl matomumo ženklinimo bendro ilgio (6.21.4.1.3 punktas). (27) |
| --- | --- |

g)

iki 2011 m. spalio 10 d. (60 mėnesių po oficialios įsigaliojimo datos) toliau suteikia patvirtinimus naujų transporto priemonių tipams, kurie neatitinka reikalavimų dėl matomumo ženklinimo bendro ilgio (6.21.4.1.3 punktas). (27)

27

12.3.   Pereinamojo laikotarpio nuostatos, taikomos 04 serijos pakeitimams

Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys:

| a) | nuo 2011 m. vasario 7 d., jeigu tai yra M1 ir N1 kategorijų transporto priemonės, ir nuo 2012 m. rugpjūčio 7 d., jeigu tai yra kitų kategorijų transporto priemonės (praėjus atitinkamai 30 ir 48 mėnesiams nuo 04 serijos pakeitimų įsigaliojimo oficialios datos), suteikia patvirtinimus tik tada, jei tvirtintinas transporto priemonių tipas atitinka šios taisyklės su 04 serijos pakeitimais reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

nuo 2011 m. vasario 7 d., jeigu tai yra M1 ir N1 kategorijų transporto priemonės, ir nuo 2012 m. rugpjūčio 7 d., jeigu tai yra kitų kategorijų transporto priemonės (praėjus atitinkamai 30 ir 48 mėnesiams nuo 04 serijos pakeitimų įsigaliojimo oficialios datos), suteikia patvirtinimus tik tada, jei tvirtintinas transporto priemonių tipas atitinka šios taisyklės su 04 serijos pakeitimais reikalavimus;

1

1

| b) | po 2009 m. liepos 22 d. (04 serijos pakeitimų 2 papildymo įsigaliojimo data) toliau suteikia patvirtinimus transporto priemonių tipams, kurie neatitinka 5.2.1 punkto reikalavimų su pakeitimais, padarytais 04 serijos pakeitimų 2 papildymu, jeigu jose įtaisyti priekiniai žibintai yra patvirtinti pagal Taisyklę Nr. 98 (prieš 9 papildymą) arba Taisyklę Nr. 112 (prieš 8 papildymą); |
| --- | --- |

b)

po 2009 m. liepos 22 d. (04 serijos pakeitimų 2 papildymo įsigaliojimo data) toliau suteikia patvirtinimus transporto priemonių tipams, kurie neatitinka 5.2.1 punkto reikalavimų su pakeitimais, padarytais 04 serijos pakeitimų 2 papildymu, jeigu jose įtaisyti priekiniai žibintai yra patvirtinti pagal Taisyklę Nr. 98 (prieš 9 papildymą) arba Taisyklę Nr. 112 (prieš 8 papildymą);

| c) | nuo 2012 m. spalio 24 d. (praėjus 36 mėnesiams nuo 04 serijos pakeitimų 3 papildymo įsigaliojimo) suteikia patvirtinimus tik jei tvirtintinas transporto priemonių tipas atitinka šios taisyklės su pakeitimais, padarytais 04 serijos pakeitimų 3 papildymu, 3.2.7 ir 5.27–5.27.4 punktų reikalavimus dėl įtampos ribojimo; |
| --- | --- |

c)

nuo 2012 m. spalio 24 d. (praėjus 36 mėnesiams nuo 04 serijos pakeitimų 3 papildymo įsigaliojimo) suteikia patvirtinimus tik jei tvirtintinas transporto priemonių tipas atitinka šios taisyklės su pakeitimais, padarytais 04 serijos pakeitimų 3 papildymu, 3.2.7 ir 5.27–5.27.4 punktų reikalavimus dėl įtampos ribojimo;

| d) | iki 2011 m. vasario 7 d., jeigu tai yra M1 ir N1 kategorijų transporto priemonės, ir iki 2012 m. rugpjūčio 7 d., jeigu tai yra kitų kategorijų transporto priemonės (praėjus atitinkamai 30 ir 48 mėnesiams nuo 04 serijos pakeitimų įsigaliojimo oficialios dienos) toliau suteikia patvirtinimus naujiems transporto priemonių tipams, kurie neatitinka reikalavimų dėl dieninių žibintų, tarpusavyje sujungtų su priekiniais posūkio rodiklio žibintais, IŠJUNGIMO (6.19.7.6 punktas). |
| --- | --- |

d)

iki 2011 m. vasario 7 d., jeigu tai yra M1 ir N1 kategorijų transporto priemonės, ir iki 2012 m. rugpjūčio 7 d., jeigu tai yra kitų kategorijų transporto priemonės (praėjus atitinkamai 30 ir 48 mėnesiams nuo 04 serijos pakeitimų įsigaliojimo oficialios dienos) toliau suteikia patvirtinimus naujiems transporto priemonių tipams, kurie neatitinka reikalavimų dėl dieninių žibintų, tarpusavyje sujungtų su priekiniais posūkio rodiklio žibintais, IŠJUNGIMO (6.19.7.6 punktas).

1

1

12.3.1.   Nepaisant pirmiau nurodytų pereinamojo laikotarpio nuostatų, susitariančiosios šalys, kurios Taisyklę Nr. 112 pradeda taikyti po 2008 m. rugpjūčio 7 d. (šios taisyklės 04 serijos pakeitimų įsigaliojimo data), nėra įpareigotos pripažinti patvirtinimų, jeigu tvirtintinas transporto priemonės tipas neatitinka reikalavimų, nustatytų šios taisyklės su 04 serijos pakeitimais 6.1.2 ir 6.2.2 punktuose, atsižvelgiant į Taisyklę Nr. 112.

12.4.   Pereinamojo laikotarpio nuostatos, taikomos 05 serijos pakeitimams.

Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys:

| a) | nuo 2015 m. sausio 30 d. (praėjus 48 mėnesiams nuo oficialios įsigaliojimo datos) suteikia patvirtinimus tik jei tvirtintinas transporto priemonių tipas atitinka šios taisyklės su 05 serijos pakeitimais reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

nuo 2015 m. sausio 30 d. (praėjus 48 mėnesiams nuo oficialios įsigaliojimo datos) suteikia patvirtinimus tik jei tvirtintinas transporto priemonių tipas atitinka šios taisyklės su 05 serijos pakeitimais reikalavimus;

| b) | iki 2016 m. liepos 30 d., jeigu tai yra M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių nauji tipai, ir iki 2018 m. sausio 30 d., jeigu tai yra kitų kategorijų transporto priemonių nauji tipai (praėjus atitinkamai 66 ir 84 mėnesiams nuo įsigaliojimo oficialios datos), suteikia patvirtinimus, jeigu tvirtintinas naujas transporto priemonių tipas, užuot atitikęs šios taisyklės su 05 serijos pakeitimais 6.2.7.6.1 punkto reikalavimus, atitinka bet kuriame arba bet kuriuose iš šių punktų pateiktus reikalavimus: 6.2.7.6.2 arba 6.2.7.6.3–6.2.7.6.3.3 punktai. |
| --- | --- |

b)

iki 2016 m. liepos 30 d., jeigu tai yra M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių nauji tipai, ir iki 2018 m. sausio 30 d., jeigu tai yra kitų kategorijų transporto priemonių nauji tipai (praėjus atitinkamai 66 ir 84 mėnesiams nuo įsigaliojimo oficialios datos), suteikia patvirtinimus, jeigu tvirtintinas naujas transporto priemonių tipas, užuot atitikęs šios taisyklės su 05 serijos pakeitimais 6.2.7.6.1 punkto reikalavimus, atitinka bet kuriame arba bet kuriuose iš šių punktų pateiktus reikalavimus: 6.2.7.6.2 arba 6.2.7.6.3–6.2.7.6.3.3 punktai.

1

1

12.5.   Pereinamojo laikotarpio nuostatos, taikomos 06 serijos pakeitimams.

Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys:

nuo 2017 m. lapkričio 18 d. (praėjus 60 mėnesių nuo įsigaliojimo datos) suteikia patvirtinimus tik jei tvirtintinas transporto priemonių tipas atitinka šios taisyklės su 06 serijos pakeitimais reikalavimus.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3). dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, para. 2, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Galinio valstybinio numerio ženklo apšvietimo įtaisų ir 5 ir 6 kategorijos posūkio rodiklių žibintų atveju, naudojamas „šviesą spinduliuojantis paviršius“.

2

(3)  Pavyzdžiai, kuriais remiantis galima priimti sprendimą dėl žibintų sujungimo tarpusavyje, pateikiami 3 priedo 7 dalyje.

3

(4)  
  CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer.

4

CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer

(5)  
  CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer.

5

CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer

(6)  
  CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer.

6

CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer

(7)  
  CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer.

7

CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer

(8)  
  CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer.

8

CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer

(9)  
  CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer.

9

CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer

(10)  Skiriamieji 1958 m. Susitarimo šalių numeriai yra nurodyti Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 3 priede, dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

10

(11)  Tai netaikytina susijusiems objektams, kurie gali būti pritvirtinti prie priekinio žibinto išorės.

11

(12)  Žibinto spinduliuojamos šviesos pagrindinių spalvių koordinačių matavimo nuostatos nėra įtrauktos į šią taisyklę.

12

(13)  Taip pat žinomas kaip baltos spalvos arba bespalvis šviesogrąžis atšvaitas.

13

(14)  Nė viena šios taisyklės nuostata nekliudo šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims savo teritorijose ant galinių dalių naudoti baltos spalvos matomumo ženklinimo.

14

(15)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3). dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, para. 2, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

15

(16)  Susitariančiosios šalys pagal atitinkamas taisykles gali vis dar drausti naudoti mechanines valymo sistemas, kai naudojami priekiniai žibintai su plastikiniais sklaidytuvais, paženklintais raidėmis „PL“.

16

(17)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3). dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, para. 2, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

17

(18)  Šios nuostatos neatitinkantys nauji transporto priemonių tipai gali būti toliau tvirtinami, kol nuo 03 serijos pakeitimų 4 papildymo įsigaliojimo nepraeis 18 mėnesių.

18

(19)  Šios nuostatos neatitinkantys nauji transporto priemonių tipai gali būti toliau tvirtinami, kol nuo 03 serijos pakeitimų 4 papildymo įsigaliojimo nepraeis 18 mėnesių.

19

(20)  Šios nuostatos neatitinkantys nauji transporto priemonių tipai gali būti toliau tvirtinami, kol nuo 03 serijos pakeitimų 4 papildymo įsigaliojimo nepraeis 18 mėnesių.

20

(21)  Taisyklės Nr. 87 netaikančios susitariančiosios šalys, remdamosi nacionalinėmis taisyklėmis, gali uždrausti naudoti dieninį žibintą (kaip nustatyta 5.22 punkte).

21

(22)  Šios nuostatos neatitinkantys nauji transporto priemonių tipai gali būti toliau tvirtinami, kol nuo 03 serijos pakeitimų 4 papildymo įsigaliojimo nepraeis 18 mėnesių.

22

(23)  Papildomų dviejų simetriškai įtaisytų apšvietimo modulių atveju horizontalusis atstumas gali būti 200 mm (pav. – C).

23

(24)  Eismo kryptys atskirtos kelio konstrukcijomis arba nurodomas tam tikras atstumas iki priešingos krypties eismo. Tai sumažina pernelyg didelį priešinga kryptimi važiuojančių transporto priemonių sukeliamą akinimą.

24

(25)  Ši nuostata netaikoma artimajai šviesai, kai posūkių apšvietimas sukuriamas darant posūkį į dešinę, kai eismas vyksta dešiniąja puse (darant posūkį į kairę, kai eismas vyksta kairiąja puse).

25

(26)  Susitariančiosios šalys pagal atitinkamas taisykles gali vis dar drausti naudoti mechanines valymo sistemas, kai naudojami priekiniai žibintai su plastikiniais sklaidytuvais, paženklintais raidėmis PL.

26

(27)  Sekretoriato pastaba: 6.21.4.1.3 punktą žr. 03 serijos pakeitimų tekste, kuris pateiktas dokumente E/ECE/324/Rev.1/Add.47/Rev.6 – E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.47/Rev.6.

27

---

1 PRIEDAS

Image 87

PRANEŠIMAS

(didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

(1)

pateiktas: administracijos pavadinimas:

dėl transporto priemonių tipo (2): patvirtinimo

patvirtinto tipo išplėtimo

nepatvirtinimo

patvirtinimo panaikinimo

visiško gamybos nutraukimo,

atsižvelgiant į apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimą pagal Taisyklę Nr. 48.

Patvirtinimo Nr.: Išplėtimo Nr.:

1. Transporto priemonės prekybinis pavadinimas arba ženklas:

2. Transporto priemonės tipui gamintojo suteiktas pavadinimas:

3. Gamintojo pavadinimas ir adresas:

4. Gamintojo atstovo, jei toks yra, pavadinimas ir adresas:

5. Pateikta tvirtinti:

6. Už patvirtinimo bandymus atsakinga technikos tarnyba:

7. Bandymo ataskaitos data:

8. Bandymo ataskaitos numeris:

9. Glaustas aprašas:

Apšvietimo ir šviesos signaliniai įtaisai transporto priemonėje:

9.1. Tolimosios šviesos žibintai: yra / nėra (2)

9.2. Artimosios šviesos žibintai: yra / nėra (2)

9.3. Priekiniai rūko žibintai: yra / nėra (2)

Pastabos: Tarpusavyje sujungti priekiniame žibinte: yra / nėra (2)

9.4. Atbulinės eigos žibintai: yra / nėra (2)

9.5. Priekiniai posūkio rodiklių žibintai: yra / nėra (2)

9.6. Galiniai posūkio rodiklių žibintai: yra / nėra (2)

9.7. Šoniniai posūkio rodiklių žibintai: yra / nėra (2)

9.8. Įspėjamasis pavojaus signalas: yra / nėra (2)

Image 88

9.9. Stabdymo žibintai: yra / nėra (2)

9.10. Galinio valstybinio numerio ženklo

apšvietimo įtaisas: yra / nėra (2)

9.11. Priekiniai gabaritiniai žibintai: yra / nėra (2)

9.12. Galiniai gabaritiniai žibintai: yra / nėra (2)

9.13. Galiniai rūko žibintai: yra / nėra (2)

9.14. Stovėjimo žibintai: yra / nėra (2)

9.15. Galinio kontūro gabaritiniai žibintai: yra / nėra (2)

9.16. Galiniai šviesogrąžiai atšvaitai,

netrikampiai: yra / nėra (2)

9.17. Galiniai šviesogrąžiai atšvaitai, trikampiai: yra / nėra (2)

9.18. Priekiniai šviesogrąžiai atšvaitai,

netrikampiai: yra / nėra (2)

9.19. Šoniniai šviesogrąžiai atšvaitai,

netrikampiai: yra / nėra (2)

9.20. Šoniniai gabaritiniai žibintai: yra / nėra (2)

9.21. Dieniniai žibintai: yra / nėra (2)

9.22. Adaptyvioji priekinio apšvietimo sistema (AFS): yra / nėra (2)

9.23. Posūkio apšvietimo žibintai: yra / nėra (2)

9.24. Matomumo ženklinimas: gale šone

9.24.1. Ištisinis gabaritų ženklinimas: yra / nėra (2) yra / nėra (2)

9.24.2. Dalinis gabaritų ženklinimas: yra / nėra (2) yra / nėra (2)

9.24.3. Linijinis ženklinimas: yra / nėra (2) yra / nėra (2)

9.24.4. Išimtis dėl matomumo ženklinimo pagal 6.21.1.2.5 punktą.

Gale

yra / nėra (2)

Pastabos:

Šone

yra / nėra (2)

Pastabos

9.25. Avarinio stabdymo signalas: yra / nėra (2)

9.26. Manevravimo žibintas: yra / nėra (2)

9.27. Papildomi išoriniai žibintai: yra / nėra (2)

9.28. Lygiaverčiai žibintai: yra / nėra (2)

9.29. Didžiausia bagažinėje leidžiamo vežti krovinio masė:

Image 89

10. Pastabos:

10.1. Pastabos apie judamąsias dalis:

10.2. Tariamojo paviršiaus apibrėžimo būdas:

a) šviečiamojo paviršiaus riba (2) arba

b) šviesą spinduliuojantis paviršius (2)

10.3. Kitos pastabos (tinkamumas transporto priemonėms su vairu dešinėje arba kairėje pusėje):

10.4. Pastabos dėl AFS (pagal šios taisyklės 3.2.6 ir 6.22.7.4 punktus):

10.5. Pastabos dėl matomumo ženklinimo apimties, jeigu ji mažesnė nei mažiausia 70 % vertė, privaloma pagal šios taisyklės 6.21.4.1.2 ir 6.21.4.2.2 punktus.

10.6. M ir N kategorijų transporto priemonių atveju pastabos apie elektros tiekimo sąlygas (pagal šios taisyklės 3.2.7 ir 5.27 punktus).

10.7. Pastabos dėl matomumo ženklinimo (pagal taisyklės 6.21.1.2.5 ir 6.21.4.3.1 punktus):

10.8. Pastabos dėl matomumo ženklinimo (nesukomplektuota transporto priemonė arba baigta komplektuoti transporto priemonė pagal šios taisyklės 6.21.1.2.1 ir 6.21.1.2.2.1 punktus):

Nesukomplektuotos transporto priemonės: taip / ne (2)

Baigtos komplektuoti transporto priemonės: taip / ne (2)

Sukomplektuotos transporto priemonės: taip / ne (2)

11. Patvirtinimo ženklo vieta:

12. Išplėtimo priežastis (-ys) (jei taikoma):

13. Tipas patvirtintas / nepatvirtintas/ patvirtintas tipas išplėstas / patvirtinimas panaikintas (2)

14. Vieta:

15. Data:

16. Parašas:

17. Paprašius galima gauti nurodytus dokumentus su pirmiau pateiktu patvirtinimo numeriu:

(1) Tipą patvirtinusios / patvirtintą tipą išplėtusios / tipo nepatvirtinusios / tipo patvirtinimą panaikinusios (žr. taisyklės nuostatas) šalies skiriamasis numeris.

(2) Išbraukti, kas netaikoma.

---

2 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS

A PAVYZDYS

(žr. šios taisyklės 4.4 punktą)

Image 90

Pavaizduotas prie transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad tam tikras transporto priemonių tipas, atsižvelgiant į apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimą, buvo patvirtintas Nyderlanduose (E 4) pagal Taisyklę Nr. 48 su 06 serijos pakeitimais. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal Taisyklės Nr. 48 reikalavimus su 06 serijos pakeitimais.

B PAVYZDYS

(žr. šios taisyklės 4.5 punktą)

Image 91

Pavaizduotas prie transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad tam tikras transporto priemonių tipas buvo patvirtintas Nyderlanduose (E 4) pagal Taisyklę Nr. 48 su 06 serijos pakeitimais ir Taisyklę Nr. 33 (1).Patvirtinimo numeris rodo, kad, suteikiant atitinkamus patvirtinimus, Taisyklė Nr. 48 buvo iš dalies pakeista 06 serijos pakeitimais, o Taisyklė Nr. 33 buvo pradinės redakcijos.

---

(1)  Antrasis numeris pateiktas tik kaip pavyzdys.

---

3 PRIEDAS

ŽIBINTŲ PAVIRŠIŲ, ATSKAITOS AŠIŲ IR CENTRŲ IR GEOMETRINIO APŽVELGIAMUMO KAMPŲ PAVYZDŽIAI

Šiuose pavyzdžiuose pateikta keletas išdėstymo būdų, kad būtų lengviau suprasti nuostatas, ir jais nesiekiama nustatyti modelio apribojimų.

Visų šio priedo pavyzdžių paaiškinimai

| 1. | Šviečiamasis paviršius |
| --- | --- |

1.

Šviečiamasis paviršius

| 2. | Atskaitos ašis |
| --- | --- |

2.

Atskaitos ašis

| 3. | Atskaitos centras |
| --- | --- |

3.

Atskaitos centras

| 4. | Geometrinio apžvelgiamumo kampas |
| --- | --- |

4.

Geometrinio apžvelgiamumo kampas

| 5. | Šviesą spinduliuojantis paviršius |
| --- | --- |

5.

Šviesą spinduliuojantis paviršius

| 6. | Tariamasis paviršius, nustatytas remiantis šviečiamuoju paviršiumi |
| --- | --- |

6.

Tariamasis paviršius, nustatytas remiantis šviečiamuoju paviršiumi

| 7a. | Tariamasis paviršius, nustatytas remiantis šviesą spinduliuojančiu paviršiumi pagal 2.8 punkto a papunktį (su išoriniu sklaidytuvu) |
| --- | --- |

7a.

Tariamasis paviršius, nustatytas remiantis šviesą spinduliuojančiu paviršiumi pagal 2.8 punkto a papunktį (su išoriniu sklaidytuvu)

| 7b. | Tariamasis paviršius, nustatytas remiantis šviesą spinduliuojančiu paviršiumi pagal 2.8 punkto b papunktį (be išorinio sklaidytuvo). |
| --- | --- |

7b.

Tariamasis paviršius, nustatytas remiantis šviesą spinduliuojančiu paviršiumi pagal 2.8 punkto b papunktį (be išorinio sklaidytuvo).

| 8. | Matomumo kryptis |
| --- | --- |

8.

Matomumo kryptis

| IO | Vidinė optinė dalis |
| --- | --- |
| LG | Šviesolaidis |
| L | Išorinis sklaidytuvas |
| R | Atšvaitas |
| S | Šviesos šaltinis |
| X | Nepriklauso šiai funkcijai |
| F1 | 1 funkcija |
| F2 | 2 funkcija |

IO

Vidinė optinė dalis

LG

Šviesolaidis

L

Išorinis sklaidytuvas

R

Atšvaitas

S

Šviesos šaltinis

X

Nepriklauso šiai funkcijai

F1

1 funkcija

F2

2 funkcija

1 DALIS

Šviesos signalinio įtaiso, išskyrus šviesogrąžį atšvaitą, šviesą spinduliuojantis paviršius

Image 92

Tariamasis paviršius, nustatytas remiantis šviesą spinduliuojančiu paviršiumi

2 DALIS

Šviesos signalinio įtaiso, išskyrus šviesogrąžį atšvaitą, šviečiamasis paviršius

Šviesos signalinio įtaiso, išskyrus šviesogrąžį atšvaitą, šviečiamasis paviršius

Image 93

Gautas šviečiamasis paviršius virš visų įmanomų ekrano padėčių, pvz., siekiant nustatyti didžiausią ir mažiausią plotą.

Šviečiamasis paviršius

Ekranai; galimos ir kitos ekranų padėtys

3 DALIS

Tariamojo paviršiaus, nustatyto remiantis šviečiamuoju paviršiumi skirtingomis geometrinio apžvelgiamumo kryptimis, pavyzdžiai

Tariamojo paviršiaus, nustatyto remiantis šviečiamuoju paviršiumi skirtingomis geometrinio apžvelgiamumo kryptimis, pavyzdžiai

Image 94

Tariamasis paviršius, nustatytas remiantis šviesą spinduliuojančiu paviršiumi

Tariamasis paviršius, nustatytas remiantis šviesą spinduliuojančiu paviršiumi

Image 95

Tariamasis paviršius, nustatytas remiantis šviesą spinduliuojančiu paviršiumi

4 DALIS

Tariamojo paviršiaus, nustatyto remiantis šviesą spinduliuojančiu paviršiumi skirtingomis geometrinio apžvelgiamumo kryptimis, pavyzdžiai

Tariamojo paviršiaus, nustatyto remiantis šviesą spinduliuojančiu paviršiumi skirtingomis geometrinio apžvelgiamumo kryptimis, pavyzdžiai

Image 96

Tariamasis paviršius, nustatytas remiantis šviesą spinduliuojančiu paviršiumi

Image 97

Tariamasis paviršius, nustatytas remiantis šviesą spinduliuojančiu paviršiumi

5 DALIS

Šviečiamojo paviršiaus, palyginti su šviesą spinduliuojančiu paviršiumi „vienafunkcio žibinto“ atveju, pavyzdžiai (žr. šios taisyklės 2.8 ir 2.9 punktus)

Šviečiamojo paviršiaus, palyginti su šviesą spinduliuojančiu paviršiumi „vienafunkcio žibinto“ atveju, pavyzdžiai (žr. šios taisyklės 2.8 ir 2.9 punktus)

Šviesos šaltinio su atšvaito optine sistema už išorinio sklaidytuvo pavyzdžiai:

| 1 pavyzdys | 2 pavyzdys |
| --- | --- |
| | |
| (Įskaitant išorinį sklaidytuvą) | (Išskyrus netekstūruotą sklaidytuvą) |

1 pavyzdys

1 pavyzdys

2 pavyzdys

2 pavyzdys

Image 98

Image 99

(Įskaitant išorinį sklaidytuvą)

(Išskyrus netekstūruotą sklaidytuvą)

Šviesos šaltinio su atšvaito optine sistema, turinčia vidinį sklaidytuvą už išorinio sklaidytuvo, pavyzdžiai:

| 3 pavyzdys | 4 pavyzdys |
| --- | --- |
| | |
| (Įskaitant išorinį sklaidytuvą) | (Išskyrus netekstūruotą išorinį sklaidytuvą) |

3 pavyzdys

3 pavyzdys

4 pavyzdys

4 pavyzdys

Image 100

Image 101

(Įskaitant išorinį sklaidytuvą)

(Išskyrus netekstūruotą išorinį sklaidytuvą)

Šviesos šaltinio su atšvaito optine sistema, turinčia dalinį vidinį sklaidytuvą už išorinio sklaidytuvo, pavyzdžiai:

| 5 pavyzdys | 6 pavyzdys |
| --- | --- |
| | |
| (Įskaitant išorinį sklaidytuvą) | (Išskyrus netekstūruotą išorinį sklaidytuvą) |

5 pavyzdys

5 pavyzdys

6 pavyzdys

6 pavyzdys

Image 102

Image 103

(Įskaitant išorinį sklaidytuvą)

(Išskyrus netekstūruotą išorinį sklaidytuvą)

Šviesolaidžio optinės sistemos už išorinio sklaidytuvo pavyzdys:

7 pavyzdys

7 pavyzdys

Image 104

Jeigu nėra netekstūruoto išorinio sklaidytuvo, „7b“ yra tariamasis paviršius pagal 2.8 punkto b papunktį.

Pjūvis

Šviesolaidžio optinės sistemos arba atšvaito optinės sistemos už išorinio sklaidytuvo pavyzdys:

8 pavyzdys

8 pavyzdys

Image 105

LG, R ir F1

Jeigu nėra netekstūruoto išorinio sklandytuvo, „7b“ yra tariamasis paviršius pagal 2.8 punkto b papunktį, o F1 neturi būti skaidrus F2 atžvilgiu.

Pjūvis

Šviesos šaltinio su atšvaito optine sistema kartu su sritimi, kuri nepriklauso šią funkciją atliekančiam įtaisui, už išorinio sklaidytuvo

9 pavyzdys

9 pavyzdys

Image 106

Jeigu nėra netekstūruoto išorinio sklaidytuvo, „7b“ yra tariamasis paviršius pagal 2.8 punkto b papunktį.

6 DALIS

Pavyzdžiai, kuriuose pavaizduota, kaip remiantis šviečiamuoju paviršiumi nustatomas šviesą spinduliuojantis paviršius (žr. šios taisyklės 2.8 ir 2.9 punktus)

Pavyzdžiai, kuriuose pavaizduota, kaip remiantis šviečiamuoju paviršiumi nustatomas šviesą spinduliuojantis paviršius (žr. šios taisyklės 2.8 ir 2.9 punktus)

Pastaba. Atspindėta šviesa galėtų / gali padėti nustatyti šviesą spinduliuojantį paviršių

Pastaba.

A pavyzdys

A pavyzdys

Image 107

PROJEKTUOJAMAS VAIZDAS

Dėl patogumo sklaidytuvo paviršius vaizduojamas plokščias

NURODYTA ATSKAITOS AŠIS

| | Šviečiamasis paviršius | Nurodytas šviesą spinduliuojantis paviršius pagal 2.8 punkto a papunktį. |
| --- | --- | --- |
| Kraštai | a ir b | c ir d |

Šviečiamasis paviršius

Nurodytas šviesą spinduliuojantis paviršius pagal 2.8 punkto a papunktį.

Kraštai

a ir b

c ir d

B pavyzdys

B pavyzdys

Image 108

Dėl patogumo sklaidytuvo paviršius vaizduojamas plokščias

PROJEKTUOJAMAS VAIZDAS

NURODYTA ATSKAITOS AŠIS

| | Šviečiamasis paviršius | Nurodytas šviesą spinduliuojantis paviršius pagal 2.8 punkto a papunktį. |
| --- | --- | --- |
| Kraštai | a ir b | c ir d |

Šviečiamasis paviršius

Nurodytas šviesą spinduliuojantis paviršius pagal 2.8 punkto a papunktį.

Kraštai

a ir b

c ir d

C pavyzdys

C pavyzdys

Pavyzdys, kaip nustatyti šviečiamąjį paviršių kartu su sritimi, kuri nepriklauso šią funkciją atliekančiam įtaisui:

Image 109

X nepriklauso šiai funkcijai

Dėl patogumo sklaidytuvo paviršius vaizduojamas plokščias

PROJEKTUOJAMAS VAIZDAS

NURODYTA ATSKAITOS AŠIS

| | Šviečiamasis paviršius |
| --- | --- |
| Kraštai | a ir b |

Šviečiamasis paviršius

Kraštai

a ir b

D pavyzdys

D pavyzdys

Pavyzdys, kaip nustatyti šviesą spinduliuojantį paviršių pagal 2.8 punkto a papunktį kartu su sritimi, kuri nepriklauso šią funkciją atliekančiam įtaisui:

Image 110

X nepriklauso šiai funkcijai

Dėl patogumo sklaidytuvo paviršius vaizduojamas plokščias

PROJEKTUOJAMAS VAIZDAS

NURODYTA ATSKAITOS AŠIS

| | Nurodytas šviesą spinduliuojantis paviršius pagal 2.8 punkto a papunktį. |
| --- | --- |
| Kraštai | c-d ir e-f |

Nurodytas šviesą spinduliuojantis paviršius pagal 2.8 punkto a papunktį.

Kraštai

c-d ir e-f

E pavyzdys

E pavyzdys

Pavyzdys, kaip nustatyti tariamąjį paviršių kartu su sritimi, kuri nepriklauso šią funkciją atliekančiam įtaisui, ir netekstūruotu išoriniu sklaidytuvu (pagal 2.8 punkto b papunktį):

Image 111

Dėl patogumo sklaidytuvo paviršius vaizduojamas plokščias

X nepriklauso šiai funkcijai

PROJEKTUOJAMAS VAIZDAS

NURODYTA ATSKAITOS AŠIS

| | Nurodytas šviesą spinduliuojantis paviršius pagal 2.8 punkto b papunktį, pvz. |
| --- | --- |
| Kraštai | c'-d' ir e'-f' |

Nurodytas šviesą spinduliuojantis paviršius pagal 2.8 punkto b papunktį, pvz.

Kraštai

c'-d' ir e'-f'

7 DALIS

Pavyzdžiai, kuriais remiantis galima priimti sprendimą dėl dviejų įtaisų sujungimo tarpusavyje

Pavyzdžiai, kuriais remiantis galima priimti sprendimą dėl dviejų įtaisų sujungimo tarpusavyje

Jeigu yra tekstūruotas išorinis sklaidytuvas ir tarp jų yra pertvara:

Image 112

7a skirtas F1

7a skirtas F2

Tarpusavyje nesujungti

Jeigu yra tekstūruotas išorinis sklaidytuvas:

Image 113

7a skirtas F2

7a skirtas F1

Tarpusavyje sujungti

Jeigu nėra netekstūruoto išorinio sklaidytuvo:

Image 114

Tarpusavyje nesujungti

Jeigu nėra netekstūruoto išorinio sklaidytuvo:

Image 115

LG ir F1

LG ir F1

Tarpusavyje nesujungti

Tarpusavyje nesujungti

Jeigu yra išorinis sklaidytuvas (tekstūruotas arba ne):

Image 116

Tarpusavyje sujungti

LG ir F1

LG ir F1

Tarpusavyje sujungti

Jeigu yra išorinis sklaidytuvas (tekstūruotas arba ne):

Image 117

LG, R ir F1

Tarpusavyje sujungti

Jeigu nėra netekstūruoto sklaidytuvo, „7b“ yra tariamasis paviršius pagal 2.8 punktą, o F1 neturi būti skaidrus F2 atžvilgiu:

Image 118

F1 ir F2 nėra tarpusavyje sujungti

LG, R ir F1

Jeigu nėra netekstūruoto išorinio sklaidytuvo arba jis yra:

Image 119

Tarpusavyje sujungti

LG ir F1

---

4 PRIEDAS

RAUDONOS SPALVOS ŽIBINTO MATOMUMAS PRIEKYJE IR BALTOS SPALVOS ŽIBINTO MATOMUMAS GALE

(žr. šios taisyklės 5.10.1 ir 5.10.2 punktus)

1 pav.

Image 120

1 sritis

Raudonos spalvos žibinto matomumas iš priekio

2 pav.

2 pav.

Image 121

Baltos spalvos žibinto matomumas iš galo

2 sritis

---

5 PRIEDAS

APKROVOS SĄLYGOS, Į KURIAS REIKIA ATSIŽVELGTI NUSTATANT ARTIMOSIOS ŠVIESOS PRIEKINIŲ ŽIBINTŲ VERTIKALAUS PAKREIPIMO VARIANTUS

Ašių apkrovos sąlygos, nurodytos 6.2.6.1 ir 6.2.6.3.1 punktuose.

1.   Atliekant nurodytus bandymus ir apskaičiuojant keleivių masę, laikoma, kad vienas asmuo sveria 75 kg.

2.   Skirtingų transporto priemonių tipų apkrovos sąlygos:

| 2.1. | M1 kategorijos transporto priemonės (1)







  2.1.1. | Artimosios šviesos žibintų atveju šviesos pluošto kampas nustatomas šiomis apkrovos sąlygomis:






  2.1.1.1. | kai vairuotojo vietoje sėdi vienas asmuo; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.

M1 kategorijos transporto priemonės (1)

2.1.1.

Artimosios šviesos žibintų atveju šviesos pluošto kampas nustatomas šiomis apkrovos sąlygomis:

2.1.1.1.

kai vairuotojo vietoje sėdi vienas asmuo;

| 2.1.1.2. | kai yra vairuotojas ir vienas keleivis ant priekinės sėdynės, esančios toliausiai nuo vairuotojo; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

kai yra vairuotojas ir vienas keleivis ant priekinės sėdynės, esančios toliausiai nuo vairuotojo;

| 2.1.1.3. | kai yra vairuotojas, vienas keleivis ant priekinės sėdynės, esančios toliausiai nuo vairuotojo ir užimtos visos toliausiai gale esančios sėdynės; |
| --- | --- |

2.1.1.3.

kai yra vairuotojas, vienas keleivis ant priekinės sėdynės, esančios toliausiai nuo vairuotojo ir užimtos visos toliausiai gale esančios sėdynės;

| 2.1.1.4. | kai užimtos visos sėdynės; |
| --- | --- |

2.1.1.4.

kai užimtos visos sėdynės;

| 2.1.1.5. | kai užimtos visos sėdynės, bagažinėje tolygiai paskirstytas krovinys, kad leidžiama apkrova veiktų galinę ašį arba priekinę ašį, jei bagažinė yra priekyje. Jei transporto priemonėje bagažinė yra priekyje ir gale, papildoma apkrova turi būti tinkamai paskirstyta, kad ašis veiktų leidžiama apkrova. Tačiau jei didžiausia leistina pakrautos transporto priemonės masė pasiekiama, kai viena iš ašių dar nėra reikiamai apkrauta, bagažinės (-ių) apkrova turi būti apribota iki tokios vertės, kuri leidžia pasiekti tą masę; |
| --- | --- |

2.1.1.5.

kai užimtos visos sėdynės, bagažinėje tolygiai paskirstytas krovinys, kad leidžiama apkrova veiktų galinę ašį arba priekinę ašį, jei bagažinė yra priekyje. Jei transporto priemonėje bagažinė yra priekyje ir gale, papildoma apkrova turi būti tinkamai paskirstyta, kad ašis veiktų leidžiama apkrova. Tačiau jei didžiausia leistina pakrautos transporto priemonės masė pasiekiama, kai viena iš ašių dar nėra reikiamai apkrauta, bagažinės (-ių) apkrova turi būti apribota iki tokios vertės, kuri leidžia pasiekti tą masę;

| 2.1.1.6. | vairuotojas ir tolygiai paskirstyta bagažinės apkrova, kad būtų pasiekta tam tikros ašies leistina apkrova.
  Tačiau jei didžiausia leistina pakrautos transporto priemonės masė pasiekiama, kai ašis dar nėra reikiamai apkrauta, bagažinės (-ių) apkrova turi būti apribota iki tokios vertės, kuri leidžia pasiekti tą masę. |
| --- | --- |

2.1.1.6.

vairuotojas ir tolygiai paskirstyta bagažinės apkrova, kad būtų pasiekta tam tikros ašies leistina apkrova.

Tačiau jei didžiausia leistina pakrautos transporto priemonės masė pasiekiama, kai ašis dar nėra reikiamai apkrauta, bagažinės (-ių) apkrova turi būti apribota iki tokios vertės, kuri leidžia pasiekti tą masę.

| 2.1.2. | Nustatant pirmiau aprašytas apkrovos sąlygas, turi būti atsižvelgiama į visus gamintojo nustatytus apkrovos apribojimus. |
| --- | --- |

2.1.2.

Nustatant pirmiau aprašytas apkrovos sąlygas, turi būti atsižvelgiama į visus gamintojo nustatytus apkrovos apribojimus.

| 2.2. | M2 ir O3 kategorijų transporto priemonės (1).
  Artimosios šviesos žibintų atveju šviesos pluošto kampas nustatomas šiomis apkrovos sąlygomis:






  2.2.1. | kai transporto priemonė yra nepakrauta ir vairuotojo vietoje yra vienas asmuo; |
| --- | --- | --- |

2.2.

M2 ir O3 kategorijų transporto priemonės (1).

Artimosios šviesos žibintų atveju šviesos pluošto kampas nustatomas šiomis apkrovos sąlygomis:

2.2.1.

kai transporto priemonė yra nepakrauta ir vairuotojo vietoje yra vienas asmuo;

| 2.2.2. | kai transporto priemonės yra pakrautos taip, kad kiekvieną ašį veiktų didžiausia techniškai leistina apkrova, arba būtų pasiekiama didžiausia leistina transporto priemonės masė proporcingai apkraunant priekinę ir galinę ašis iki jų didžiausios techniškai leistinos apkrovos. |
| --- | --- |

2.2.2.

kai transporto priemonės yra pakrautos taip, kad kiekvieną ašį veiktų didžiausia techniškai leistina apkrova, arba būtų pasiekiama didžiausia leistina transporto priemonės masė proporcingai apkraunant priekinę ir galinę ašis iki jų didžiausios techniškai leistinos apkrovos.

| 2.3. | N kategorijos transporto priemonės, turinčios paviršių kroviniui krauti






  2.3.1. | Artimosios šviesos žibintų atveju šviesos pluošto kampas nustatomas šiomis apkrovos sąlygomis:






  2.3.1.1. | kai transporto priemonė yra nepakrauta ir vairuotojo vietoje yra vienas asmuo; |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.

N kategorijos transporto priemonės, turinčios paviršių kroviniui krauti

2.3.1.

Artimosios šviesos žibintų atveju šviesos pluošto kampas nustatomas šiomis apkrovos sąlygomis:

2.3.1.1.

kai transporto priemonė yra nepakrauta ir vairuotojo vietoje yra vienas asmuo;

| 2.3.1.2. | kai yra vairuotojas, o krovinys paskirstytas taip, kad galinę ašį arba ašis veiktų didžiausia techniškai leistina apkrova arba didžiausia leistina transporto priemonės masė (nelygu, kas įvyksta pirmiau), neviršijant priekinės ašies apkrovos, kuri apskaičiuojama sudedant nepakrautos transporto priemonės priekinės ašies apkrovą ir 25 % didžiausios leidžiamos priekinės ašies naudingosios apkrovos. Ir atvirkščiai, kai apkrovos platforma yra priekyje, visa tai taikoma priekinei ašiai. |
| --- | --- |

2.3.1.2.

kai yra vairuotojas, o krovinys paskirstytas taip, kad galinę ašį arba ašis veiktų didžiausia techniškai leistina apkrova arba didžiausia leistina transporto priemonės masė (nelygu, kas įvyksta pirmiau), neviršijant priekinės ašies apkrovos, kuri apskaičiuojama sudedant nepakrautos transporto priemonės priekinės ašies apkrovą ir 25 % didžiausios leidžiamos priekinės ašies naudingosios apkrovos. Ir atvirkščiai, kai apkrovos platforma yra priekyje, visa tai taikoma priekinei ašiai.

| 2.4. | N kategorijos transporto priemonės, neturinčios paviršiaus kroviniui krauti:






  2.4.1. | puspriekabių vilkikai:






  2.4.1.1. | nepakrauta transporto priemonė be sukabintuvą veikiančios apkrovos, kai vairuotojo vietoje yra vienas asmuo; |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.

N kategorijos transporto priemonės, neturinčios paviršiaus kroviniui krauti:

2.4.1.

puspriekabių vilkikai:

2.4.1.1.

nepakrauta transporto priemonė be sukabintuvą veikiančios apkrovos, kai vairuotojo vietoje yra vienas asmuo;

| 2.4.1.2. | kai vairuotojo vietoje yra vienas asmuo; techniškai leidžiama sukabintuvo apkrova, sukabintuvui esant padėtyje, atitinkančioje didžiausią galinės ašies apkrovą. |
| --- | --- |

2.4.1.2.

kai vairuotojo vietoje yra vienas asmuo; techniškai leidžiama sukabintuvo apkrova, sukabintuvui esant padėtyje, atitinkančioje didžiausią galinės ašies apkrovą.

| 2.4.2. | Priekabų vilkikai:






  2.4.2.1. | kai transporto priemonė yra nepakrauta ir vairuotojo vietoje yra vienas asmuo |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

Priekabų vilkikai:

2.4.2.1.

kai transporto priemonė yra nepakrauta ir vairuotojo vietoje yra vienas asmuo

| 2.4.2.2. | kai vairuotojo vietoje yra vienas asmuo, o visos kitos kabinos vietos užimtos. |
| --- | --- |

2.4.2.2.

kai vairuotojo vietoje yra vienas asmuo, o visos kitos kabinos vietos užimtos.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3). dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, para. 2, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

---

6 PRIEDAS

ARTIMOSIOS ŠVIESOS POKRYPIO MATAVIMAS, ATSIŽVELGIANT Į APKROVĄ

1.   TAIKYMO SRITIS

Šiame priede apibrėžiamas variklinės transporto priemonės artimosios šviesos pokrypio kitimo matavimo metodas, atsižvelgiant į pradinį pokrypį; šviesos pokrypio priežastis – transporto priemonės padėties pokyčiai, atsirandantys dėl apkrovos.

2.   APIBRĖŽTYS

2.1.   Pradinis pokrypis

2.1.1.   Nustatytas pradinis pokrypis

Artimosios šviesos pradinio pokrypio vertė, kurią nustato variklinės transporto priemonės gamintojas, yra atskaitos vertė, taikoma skaičiuojant leistinus pokyčius.

2.1.2.   Išmatuotas pradinis pokrypis

Ši vidutinė artimosios šviesos pokrypio vertė arba transporto priemonės pokrypis yra išmatuoti bandomos kategorijos transporto priemonei taikant pirmąją sąlygą, kaip apibrėžta 5 priede. Vertinant šviesos pluošto pokrypio pokyčius kintant apkrovai, ši vertė laikoma atskaitine.

2.2.   Artimosios šviesos pokrypis

Jis gali būti apibrėžtas taip:

| | kaip miliradianais išreikštas kampas tarp horizontalios plokštumos ir šviesos pluošto krypties, einančios link būdingojo taško, esančio priekinio žibinto šviesos pasiskirstymo ribinės linijos horizontalioje dalyje, |
| --- | --- |

kaip miliradianais išreikštas kampas tarp horizontalios plokštumos ir šviesos pluošto krypties, einančios link būdingojo taško, esančio priekinio žibinto šviesos pasiskirstymo ribinės linijos horizontalioje dalyje,

| | arba to kampo tangentu, išreikštu procentiniu pokrypiu, nes kampai yra maži (mažų kampų atveju 1 % yra lygus 10 mrad). |
| --- | --- |

arba to kampo tangentu, išreikštu procentiniu pokrypiu, nes kampai yra maži (mažų kampų atveju 1 % yra lygus 10 mrad).

Jei pokrypis išreikštas procentiniu pokrypiu, jis gali būti apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Formula

kur:

| h1 | yra pirmiau paminėto būdingojo taško aukštis virš žemės milimetrais, išmatuotas vertikaliame ekrane, kuris statmenas transporto priemonės išilginei vidurio plokštumai, esančiai horizontaliu atstumu L; |
| --- | --- |
| h2 | yra atskaitos centro aukštis virš žemės milimetrais (jis laikomas būdingojo taško, pasirinkto h1, pradžia); |
| L | yra atstumas milimetrais nuo ekrano iki atskaitos centro. |

h1

yra pirmiau paminėto būdingojo taško aukštis virš žemės milimetrais, išmatuotas vertikaliame ekrane, kuris statmenas transporto priemonės išilginei vidurio plokštumai, esančiai horizontaliu atstumu L;

h2

yra atskaitos centro aukštis virš žemės milimetrais (jis laikomas būdingojo taško, pasirinkto h1, pradžia);

L

yra atstumas milimetrais nuo ekrano iki atskaitos centro.

Neigiamos vertės rodo pokrypį žemyn (žr. 1 pav.).

Teigiamos vertės rodo pokrypį aukštyn.

1 pav.

M1 kategorijos transporto priemonės artimosios šviesos pokrypis žemyn

Image 122

Pastabos

| 1. | Šiame pavyzdyje parodyta M1 kategorijos transporto priemonė, bet pavaizduotas principas taikomas ir kitų kategorijų transporto priemonėms. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kai transporto priemonėje nėra žibintų reguliavimo sistemos, artimosios šviesos pokrypis sutampa su pačios transporto priemonės pokrypiu. |
| --- | --- |

2.

3.   MATAVIMO SĄLYGOS

3.1.   Jei atliekama artimosios šviesos pluošto struktūros ekrane apžiūra arba taikomas fotometrinis metodas, turi būti matuojama pakankamo ploto tamsioje aplinkoje (pvz., tamsiame kambaryje), kad transporto priemonė ir ekranas būtų išdėstyti taip, kaip parodyta 1 paveiksle. Priekinių žibintų atskaitos centrai turi būti bent 10 m atstumu nuo ekrano.

3.2.   Pagrindas, ant kurio atliekami matavimai, turi būti kuo lygesnis, kad būtų galima užtikrinti artimosios šviesos pokrypio atkuriamumą ± 0,5 mrad tikslumu (± 0,05 % pokrypis).

3.3.   Jei naudojamas ekranas, jo ženklinimas, vieta ir įrengimas žemės ir transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos atžvilgiu turi būti toks, kad būtų galima užtikrinti artimosios šviesos pokrypio atkuriamumą ± 0,5 mrad tikslumu (± 0,05 % pokrypis).

3.4.   Matuojant aplinkos temperatūra turi būti 10–30 °C.

4.   TRANSPORTO PRIEMONĖS PARENGIMAS

4.1.   Matavimai turi būti atliekami su transporto priemone, kuri būtų nuvažiavusi 1 000–10 000 km, geriausia – 5 000 km.

4.2.   Padangos turi būti pripūstos iki transporto priemonės gamintojo nurodyto didžiausios apkrovos slėgio. Transporto priemonės talpos (degalų, vandens, alyvos) turi būti visiškai pripildytos, joje turi būti visi gamintojo nustatyti priedai ir įrankiai. Degalų bako pripildymas reiškia, kad pripildoma ne mažiau kaip 90 % degalų bako.

4.3.   Transporto priemonės stovėjimo stabdis turi būti išjungtas ir turi būti įjungta neutrali pavara.

4.4.   Transporto priemonė kondicionuojama bent 8 val. pirmiau 3.4 punkte nustatytoje temperatūroje.

4.5.   Jei naudojamas fotometrinis metodas arba atliekama apžiūra, bandomoje transporto priemonėje turėtų būti įtaisyti priekiniai žibintai su gerai apibrėžta artimosios šviesos pluošto ribinė linija, kad būtų lengviau atlikti matavimus. Siekiant gauti tikslesnius rodmenis, leidžiama taikyti kitas priemones (pvz., pašalinti priekinių žibintų sklaidytuvus).

5.   BANDYMAS

5.1.   Bendroji informacija

Artimosios šviesos pluošto arba transporto priemonės pokrypio kitimai, atsižvelgiant į pasirinktą metodą, kiekvienoje transporto priemonės pusėje matuojami atskirai. Visomis 5 priede nustatytomis apkrovos sąlygomis gauti kairės ir dešinės pusės žibintų rezultatai turi nepažeisti 5.5 punkte nustatytų ribų. Apkrova turi būti taikoma laipsniškai, transporto priemonė neturi būti pernelyg kratoma.

5.1.1.   Kai įtaisyta AFS, matavimai atliekami AFS esant neutralioje padėtyje.

5.2.   Išmatuotojo pradinio pokrypio nustatymas

Transporto priemonė parengiama taip, kaip pirmiau nustatyta 4 dalyje, ir pakraunama, kaip apibrėžta 5 priede (pirmoji atitinkamos transporto priemonių kategorijos apkrovos sąlyga). Prieš kiekvieną matavimą transporto priemonė turi būti pasiūbuojama, kaip nustatyta 5.4 punkte. Matuojama tris kartus.

5.2.1.   Jeigu nė vienas iš trijų išmatuotų rezultatų nesiskiria nuo aritmetinio rezultatų vidurkio daugiau kaip 2 mrad (0,2 % pokrypis), tai šis vidurkis yra galutinis rezultatas.

5.2.2.   Jeigu kurio nors matavimo rezultatas nuo aritmetinio rezultatų vidurkio skiriasi daugiau kaip 2 mrad (0,2 % pokrypis), turi būti papildomai atliekama 10 matavimų – jų aritmetinis vidurkis bus galutinis rezultatas.

5.3.   Matavimo metodai

Pokrypio kitimams matuoti gali būti taikomas bet koks matavimo būdas, jei tik gaunami ±0,2 mrad (± 0,02 % pokrypis) tikslumo rodmenys.

5.4.   Transporto priemonės parengimas visomis apkrovos sąlygomis

Transporto priemonės pakaba ir bet kuri kita dalis, galinti veikti artimosios šviesos pokrypį, turi būti suaktyvinta taikant toliau aprašytus metodus.

Tačiau technikos tarnybos ir gamintojai kartu gali siūlyti kitus metodus (arba eksperimentinius, arba pagrįstus apskaičiavimais), ypač kai bandymas sukelia tam tikrų problemų, jei tik tokie apskaičiavimai yra pagrįsti.

5.4.1.   M1 kategorijos transporto priemonės su įprasta pakaba

Transporto priemonei stovint matavimo vietoje ir, jei būtina, atrėmus ratus į slankias platformas (platformos naudojamos, jeigu joms nesant būtų apribotas pakabos judėjimas, galintis paveikti matavimų rezultatus), transporto priemonė nenutrūkstamai pasiūbuojama bent tris visos apimties ciklus: per kiekvieną ciklą žemyn paspaudžiamas transporto priemonės galas, tada – priekis.

Siūbavimo seka baigiama pasibaigus ciklui. Prieš matuojant, transporto priemonei leidžiama savaime nustoti siūbuoti. Jei nenaudojamos slankios platformos, tokį patį poveikį galima pasiekti pastumiant transporto priemonę atgal ir pirmyn bent per vieną rato sūkį.

5.4.2.   M2, M3 ir N kategorijų transporto priemonės su įprasta pakaba

5.4.2.1.   Jei 5.4.1 punkte aprašytas M1 kategorijos transporto priemonių parengimo metodas negalimas, gali būti taikomas 5.4.2.2 arba 5.4.2.3 punkte aprašytas metodas.

5.4.2.2.   Transporto priemonei stovint matavimo vietoje, ratams remiantis į žemę, pasiūbuokite transporto priemonę laikinai kaitaliodami apkrovą.

5.4.2.3.   Transporto priemonei stovint matavimo vietoje, ratams remiantis į žemę, naudodami vibravimo įrangą suaktyvinkite transporto priemonės pakabą ir visas kitas dalis, kurios gali veikti artimosios šviesos pokrypį. Tai gali būti vibravimo platforma, į kurią remiasi ratai.

5.4.3.   Transporto priemonės su neįprasta pakaba, kai variklis turi veikti.

Prieš matuojant reikia palaukti, kol nusistovės transporto priemonės galutinė padėtis, varikliui esant užvestam.

5.5.   Matavimai

Artimosios šviesos pokrypio kitimas turi būti įvertinamas visomis apkrovos sąlygomis, atsižvelgiant į išmatuotą pradinį pokrypį, nustatytą pagal 5.2 punktą.

Jei transporto priemonėje įrengta neautomatinė priekinių žibintų reguliavimo sistema, ji turi būti nustatyta į padėtis, gamintojo apibrėžtas pateiktoms apkrovos sąlygoms (pagal 5 priedą).

5.5.1.   Iš pradžių atliekama po vieną matavimą, esant kiekvienai apkrovos būsenai. Reikalavimai įvykdyti, jei visomis apkrovos sąlygomis pokrypio pokytis yra apskaičiuotose ribose (pvz., tarp nustatyto pirminio pokrypio ir apatinės bei viršutinės patvirtinimui nustatytų ribų), kai saugos atsarga yra 4 mrad (0,4 % pokrypis).

5.5.2.   Jei bet kurio (-ių) matavimo (-ų) rezultatas (-ai) pažeidžia 5.5.1 punkte nurodytos saugos atsargos ribas arba viršija ribines vertes, atliekami trys papildomi matavimai tą (tuos) rezultatą (-us) atitinkančiomis apkrovos sąlygomis, kaip nurodyta 5.5.3 punkte.

5.5.3.   Kiekvienos iš pirmiau nurodytų apkrovų sąlygomis:

5.5.3.1.   Jeigu nė vienas iš trijų išmatuotų rezultatų nuo aritmetinio rezultatų vidurkio nesiskiria daugiau kaip 2 mrad (0,2 % pokrypis), tai šis vidurkis yra galutinis rezultatas.

5.5.3.2.   Jeigu kurio nors matavimo rezultatas nuo aritmetinio rezultatų vidurkio skiriasi daugiau kaip 2 mrad (0,2 % pokrypis), turi būti papildomai atliekama 10 matavimų – jų aritmetinis vidurkis bus galutinis rezultatas.

5.5.3.3.   Jei transporto priemonėje įrengta automatinė priekinių žibintų reguliavimo sistema su neatsiejama histerezės kilpa, kaip svarbios vertės laikomi vidutiniai rezultatai ties histerezės kilpos viršumi ir apačia.

Visi šie matavimai atliekami pagal 5.5.3.1 ir 5.5.3.2 punktus.

5.5.4.   Reikalavimai įvykdomi, jei visomis apkrovos sąlygomis skirtumas tarp išmatuoto pirminio pokrypio, nustatyto pagal 5.2 punktą, ir pokrypio, išmatuoto kiekvienos apkrovos sąlygomis, yra mažesnis už 5.5.1 punkte apskaičiuotas vertes (be saugos atsargos).

5.5.5.   Jei viršijama tik viena iš apskaičiuotųjų viršutinės arba apatinės ribų, gamintojui leidžiama pasirinkti kitą nurodytojo pirminio pokrypio vertę patvirtinimui nustatytose ribose.

---

7 PRIEDAS

ARTIMOSIOS ŠVIESOS ŽIBINTŲ RIBINĖS LINIJOS POKRYPIO ŽEMYN, NURODYTO ŠIOS TAISYKLĖS 6.2.6.1.1 PUNKTE, IR PRIEKINIŲ RŪKO ŽIBINTŲ RIBINĖS LINIJOS POKRYPIO ŽEMYN, NURODYTO 6.3.6.1.2 PUNKTE, ŽYMĖJIMAS

1 pavyzdys

Simbolio ir rašmenų dydį gamintojui leidžiama nustatyti savo nuožiūra.

Užfiksuoto pradinio nustatymo vertė

Artimosios šviesos žibinto standartinis simbolis

2 pavyzdys

Simbolio ir rašmenų dydį gamintojui leidžiama nustatyti savo nuožiūra.

Pokrypio žemyn vertė

Priekinio rūko žibinto standartinis simbolis

---

8 PRIEDAS

PRIEKINIŲ ŽIBINTŲ REGULIAVIMO ĮTAISŲ VALDIKLIAI, NURODYTI ŠIOS TAISYKLĖS 6.2.6.2.2 PUNKTE

1.   SPECIFIKACIJA

1.1.   Artimosios šviesos pluoštas žemyn visada pakreipiamas vienu iš šių būdų:

| a) | pastumiant valdiklį žemyn arba į kairę; |
| --- | --- |

a)

pastumiant valdiklį žemyn arba į kairę;

| b) | pasukant valdiklį prieš laikrodžio rodyklę; |
| --- | --- |

b)

pasukant valdiklį prieš laikrodžio rodyklę;

| c) | nuspaudžiant mygtuką (svirtelę). |
| --- | --- |

c)

nuspaudžiant mygtuką (svirtelę).

Jei šviesos pluoštui reguliuoti naudojama keletas mygtukų, mygtukas, kuriuo nustatomas didžiausias pokrypis žemyn, įrengiamas į kairę arba žemiau kito artimosios šviesos reguliavimo mygtuko (-ų).

Sukamasis valdiklis, kurio ašis yra horizontali arba kurio matoma tik briauna, turi būti valdomas pagal a arba c punktuose nurodytus principus.

1.1.1.   Ant šio valdiklio turi būti simboliai, aiškiai rodantys judesius, atitinkančius artimosios šviesos pokrypį žemyn ir aukštyn.

1.2.   Padėtis „0“ atitinka pradinį pokrypį pagal šios taisyklės 6.2.6.1.1 punktą.

1.3.   Padėtis „0“, kuri pagal šios taisyklės 6.2.6.2.2 punktą turi būti „sustabdymo padėtis“, nebūtinai turi būti skalės pabaigoje.

1.4.   Ant valdiklio naudojami ženklai turi būti paaiškinti naudotojo vadove.

1.5.   Tik tokie simboliai gali būti naudojami valdikliams nurodyti:

ir

arba dviejų simbolių derinys

Gali būti naudojami ne keturių, bet penkių linijų simboliai

1 pavyzdys

2 pavyzdys

3 pavyzdys

---

9 PRIEDAS

GAMYBOS ATITIKTIES KONTROLĖ

1.   BANDYMAI

1.1.   Žibintų vieta

Žibintų vieta, kaip nustatyta šios taisyklės 2.7 punkte, pločio, aukščio ir ilgio atžvilgiu tikrinama pagal bendruosius šios taisyklės 2.8–2.10, 2.14 ir 5.4 punktų reikalavimus.

Išmatuotosios atstumo vertės turi būti tokios, kad būtų įvykdyti kiekvienam žibintui taikomi specialieji reikalavimai.

1.2.   Žibintų matomumas

1.2.1.   Geometrinio apžvelgiamumo kampai tikrinami pagal šios taisyklės 2.13 punktą.

Išmatuotos kampų vertės turi būti tokios, kad būtų įvykdyti kiekvienam žibintui taikomi specialieji reikalavimai, išskyrus tai, kad kampų ribos gali kisti iki ± 3°, kaip leidžiama pagal 5.3 punktą, montuojant šviesos signalinius įtaisus.

1.2.2.   Raudonos spalvos šviesos matomumas iš priekio ir baltos spalvos šviesos matomumas iš galo tikrinamas pagal šios taisyklės 5.10 punktą.

1.3.   Artimosios šviesos žibintų ir F3 klasės priekinių rūko žibintų reguliavimas į priekį

1.3.1.   Pradinis pokrypis žemyn

Artimosios šviesos ir F3 klasės priekinių rūko žibintų šviesos pluošto ribinės linijos pradinis pokrypis žemyn nustatomas pagal pateiktą skaičių, kaip reikalaujama ir parodyta 7 priede.

Tačiau gamintojas gali nustatyti pradinę vertę pagal skaičių, kuris skiriasi nuo pateiktojo, kai bandant pagal 6 priede ir ypač 4.1 punkte nurodytą tvarką gali būti įrodyta, kad tas skaičius tinka patvirtintam tipui.

1.3.2.   Pokrypio kitimas, atsižvelgiant į apkrovą

Artimosios šviesos pokrypio žemyn kitimas dėl šiame skyriuje apibrėžtų apkrovos sąlygų neturi peržengti intervalo ribų:

| | nuo 0,2 % iki 2,8 %, kai priekinių žibintų įrengimo aukštis h < 0,8; |
| --- | --- |

nuo 0,2 % iki 2,8 %, kai priekinių žibintų įrengimo aukštis h < 0,8;

| | nuo 0,2 % iki 2,8 %, kai priekinių žibintų įrengimo aukštis; 0,8 < h < 1,0; arba |
| --- | --- |

nuo 0,2 % iki 2,8 %, kai priekinių žibintų įrengimo aukštis; 0,8 < h < 1,0; arba

| | nuo 0,7 % iki 3,3 % (pagal tvirtinimo metu gamintojo pasirinktą nustatymo intervalą); |
| --- | --- |

nuo 0,7 % iki 3,3 % (pagal tvirtinimo metu gamintojo pasirinktą nustatymo intervalą);

| | nuo 0,7 % iki 3,3 %, kai priekinių žibintų įrengimo aukštis 1,0 < h ≤ 1,2 m; |
| --- | --- |

nuo 0,7 % iki 3,3 %, kai priekinių žibintų įrengimo aukštis 1,0 < h ≤ 1,2 m;

| | nuo 1,2 % iki 3,8 %, kai priekinių žibintų įrengimo aukštis h > 1,2 m; |
| --- | --- |

nuo 1,2 % iki 3,8 %, kai priekinių žibintų įrengimo aukštis h > 1,2 m;

F3 klasės priekinio rūko žibinto, kurio šviesos šaltinio (-ių) bendrasis etaloninis šviesos srautas didesnis kaip 2 000 liumenų, atveju, pokrypio žemyn kitimas dėl šiame skirsnyje apibrėžtų apkrovos sąlygų neturi viršyti pateiktų intervalų:

| | nuo 0,7 % iki 3,3 %, kai priekinio rūko žibinto įrengimo aukštis h ≤ 0,8; |
| --- | --- |

nuo 0,7 % iki 3,3 %, kai priekinio rūko žibinto įrengimo aukštis h ≤ 0,8;

| | nuo 1,2 % iki 3,8 %, kai priekinio rūko žibinto įrengimo aukštis h > 0,8 m. |
| --- | --- |

nuo 1,2 % iki 3,8 %, kai priekinio rūko žibinto įrengimo aukštis h > 0,8 m.

Kiekvienai atitinkamai nustatytai sistemai taikomos šios taisyklės 5 priede nurodytos apkrovos sąlygos.

1.3.2.1.   M1 kategorijos transporto priemonės:

| | 2.1.1.1 punktas |
| --- | --- |

2.1.1.1 punktas

| | Atsižvelgiama į 2.1.1.6 punktą |
| --- | --- |

Atsižvelgiama į 2.1.1.6 punktą

| | 2.1.2 punktas |
| --- | --- |

2.1.2 punktas

1.3.2.2.   M2 ir M3 kategorijų transporto priemonės.

| | 2.2.1 punktas |
| --- | --- |

2.2.1 punktas

| | 2.2.2 punktas |
| --- | --- |

2.2.2 punktas

1.3.2.3.   N kategorijos transporto priemonės, turinčios paviršių kroviniui krauti:

| | 2.3.1.1 punktas |
| --- | --- |

2.3.1.1 punktas

| | 2.3.1.2 punktas |
| --- | --- |

2.3.1.2 punktas

1.3.2.4.   N kategorijos transporto priemonės, neturinčios paviršių kroviniui krauti:

1.3.2.4.1.   puspriekabių vilkikai:

| | 2.4.1.1 punktas |
| --- | --- |

2.4.1.1 punktas

| | 2.4.1.2 punktas |
| --- | --- |

2.4.1.2 punktas

1.3.2.4.2.   Priekabų vilkikai:

| | 2.4.2.1 punktas |
| --- | --- |

2.4.2.1 punktas

| | 2.4.2.2 punktas |
| --- | --- |

2.4.2.2 punktas

1.4.   Elektros jungtys ir signaliniai įtaisai

Elektros jungtys tikrinamos įjungiant kiekvieną prie transporto priemonės elektros sistemos prijungtą žibintą.

Žibintai ir signaliniai įtaisai turi veikti pagal šios taisyklės 5.11–5.14 punktų sąlygas ir kiekvienam žibintui taikomas specifikacijas.

1.5.   Šviesos ryškumas

1.5.1.   Tolimosios šviesos žibintai:

Bendras didžiausias tolimosios šviesos žibintų ryškumas tikrinamas šios taisyklės 6.1.9.2 punkte aprašyta tvarka. Gauta vertė turi būti tokia, kad atitiktų šios taisyklės 6.1.9.1 punkto reikalavimą.

1.6.   Žibintų įrengimas, skaičius, spalva, išdėstymas ir, kai taikoma, kategorija tikrinami apžiūrint žibintus ir jų ženklinimą.

Visi išvardyti punktai turi atitikti 5.15 ir 5.16 punktų reikalavimus, taip pat turi būti įvykdyti atskiri kiekvienam žibintui taikomi specialieji reikalavimai.

---

10 PRIEDAS

REZERVUOTAS

---

11 PRIEDAS

MATOMUMO ŽENKLINIMO PASTEBIMUMAS IŠ TRANSPORTO PRIEMONĖS GALO, PRIEKIO IR IŠ ŠONO

(žr. šios taisyklės 6.21.5 punktą)

1a pav.

Gale

Image 129

Stebėjimo plokštuma

25 m

1b pav.

1b pav.

Priekyje (tik priekabos)

Priekyje (tik priekabos)

Image 130

25 m

Stebėjimo plokštuma

2 pav.

2 pav.

Šone

Šone

Image 131

Stebėjimo plokštuma

25 m

---

12 PRIEDAS

BANDOMASIS VAŽIAVIMAS

1.   Bandomojo važiavimo specifikacijos, skirtos tolimosios šviesos priekinių žibintų automatiniam valdymui

1.1.   Bandomasis važiavimas vykdomas giedro oro sąlygomis (1), o priekiniai žibintai turi būti švarūs.

1.2.   1 lentelėje aprašytos bandymo trasą sudarančių bandomųjų atkarpų eismo sąlygos ir konkretų kelio tipą atitinkantis greitis:

1 lentelė

| Bandomoji
  atkarpa | Eismo sąlygos | Kelio tipas |
| --- | --- | --- |
| Miesto vietovė | Daugiajuostis kelias, pvz., greitkelis | Užmiesčio kelias |
| Greitis | 50 ± 10 km/h | 100 ± 20 km/h | 80 ± 20 km/h |
| Vidutinė % dalis nuo bendro bandymo trasos ilgio | 10 % | 20 % | 70 % |
| A | Viena transporto priemonė artėja iš priekio arba viena transporto priemonė važiuoja iš paskos tokiu dažnumu, kad tolimoji šviesa spėtų ĮSIJUNGTI ir IŠSIJUNGTI | | X | X |
| B | Situacijos, kai vienos transporto priemonės artėja iš priekio, o kitos atvažiuoja iš paskos tokiu dažnumu, kad tolimoji šviesa spėtų ĮSIJUNGTI ir IŠSIJUNGTI | | X | X |
| C | Aktyvaus ir pasyvaus lenkimo manevrai, atliekami tokiu dažnumu, kad tolimoji šviesa spėtų ĮSIJUNGTI ir IŠSIJUNGTI | | X | X |
| D | Iš priekio artėja dviratis, kaip aprašyta 6.1.9.3.1.2 punkte. | | | X |
| E | Situacijos, kai vienos transporto priemonės artėja iš priekio, o kitos atvažiuoja iš paskos | X | | |

Bandomoji

atkarpa

Eismo sąlygos

Kelio tipas

Miesto vietovė

Daugiajuostis kelias, pvz., greitkelis

Užmiesčio kelias

Greitis

50 ± 10 km/h

100 ± 20 km/h

80 ± 20 km/h

Vidutinė % dalis nuo bendro bandymo trasos ilgio

10 %

20 %

70 %

A

Viena transporto priemonė artėja iš priekio arba viena transporto priemonė važiuoja iš paskos tokiu dažnumu, kad tolimoji šviesa spėtų ĮSIJUNGTI ir IŠSIJUNGTI

X

X

B

Situacijos, kai vienos transporto priemonės artėja iš priekio, o kitos atvažiuoja iš paskos tokiu dažnumu, kad tolimoji šviesa spėtų ĮSIJUNGTI ir IŠSIJUNGTI

X

X

C

Aktyvaus ir pasyvaus lenkimo manevrai, atliekami tokiu dažnumu, kad tolimoji šviesa spėtų ĮSIJUNGTI ir IŠSIJUNGTI

X

X

D

Iš priekio artėja dviratis, kaip aprašyta 6.1.9.3.1.2 punkte.

X

E

Situacijos, kai vienos transporto priemonės artėja iš priekio, o kitos atvažiuoja iš paskos

X

1.3.   Miesto vietovėse turi būti kelių su apšvietimu ir be jo.

1.4.   Užmiesčio kelius turi sudaryti dvijuostės atkarpos ir atkarpos, sudarytos iš keturių arba daugiau juostų, keliuose turi būti sankirtų, įkalnių ir (arba) nuokalnių, kelio bangų ir vingių.

1.5.   Daugiajuosčius kelius (pvz., greitkelius) ir užmiesčio kelius turi sudaryti atkarpos, turinčios ilgesnes kaip 600 m tiesias lygias dalis. Be to, juos turi sudaryti atkarpos su vingiais į dešinę ir į kairę.

1.6.   Atsižvelgiama į intensyvias eismo sąlygas.

2.   Bandomojo važiavimo specifikacijos adaptyviesiems tolimosios šviesos priekiniams žibintams

2.1.   Bandomasis važiavimas vykdomas giedro oro sąlygomis (1), o priekiniai žibintai turi būti švarūs.

2.2.   2 lentelėje aprašytos bandymo trasą sudarančių bandomųjų atkarpų eismo sąlygos ir konkretų kelio tipą atitinkantis greitis:

2 lentelė

| Bandomoji
  atkarpa | Eismo sąlygos | Kelio tipas |
| --- | --- | --- |
| Miesto vietovė | Daugiajuostis kelias, pvz., greitkelis | Užmiesčio kelias |
| Greitis | 50 ± 10 km/h | 100 ± 20 km/h | 80 ± 20 km/h |
| Vidutinė % dalis nuo bendro bandymo trasos ilgio | 10 % | 20 % | 70 % |
| A | Viena transporto priemonė artėja iš priekio arba viena transporto priemonė važiuoja iš paskos tokiu dažnumu, kad adaptyvioji tolimoji šviesa spėtų sureaguoti ir taip būtų patvirtinta, kad adaptacijos procesas vyksta. | | X | X |
| B | Situacijos, kai vienos transporto priemonės artėja iš priekio, o kitos atvažiuoja iš paskos tokiu dažnumu, kad adaptyvioji tolimoji šviesa spėtų sureaguoti ir taip būtų parodomas adaptacijos procesas. | | X | X |
| C | Aktyvaus ir pasyvaus lenkimo manevrai tokiu dažnumu, kad adaptyvioji tolimoji šviesa spėtų sureaguoti ir taip būtų parodomas adaptacijos procesas. | | X | X |
| D | Iš priekio artėja dviratis, kaip aprašyta 6.22.9.3.1.2 punkte. | | | X |
| E | Situacijos, kai vienos transporto priemonės artėja iš priekio, o kitos atvažiuoja iš paskos | X | | |

Bandomoji

atkarpa

Eismo sąlygos

Kelio tipas

Miesto vietovė

Daugiajuostis kelias, pvz., greitkelis

Užmiesčio kelias

Greitis

50 ± 10 km/h

100 ± 20 km/h

80 ± 20 km/h

Vidutinė % dalis nuo bendro bandymo trasos ilgio

10 %

20 %

70 %

A

Viena transporto priemonė artėja iš priekio arba viena transporto priemonė važiuoja iš paskos tokiu dažnumu, kad adaptyvioji tolimoji šviesa spėtų sureaguoti ir taip būtų patvirtinta, kad adaptacijos procesas vyksta.

X

X

B

Situacijos, kai vienos transporto priemonės artėja iš priekio, o kitos atvažiuoja iš paskos tokiu dažnumu, kad adaptyvioji tolimoji šviesa spėtų sureaguoti ir taip būtų parodomas adaptacijos procesas.

X

X

C

Aktyvaus ir pasyvaus lenkimo manevrai tokiu dažnumu, kad adaptyvioji tolimoji šviesa spėtų sureaguoti ir taip būtų parodomas adaptacijos procesas.

X

X

D

Iš priekio artėja dviratis, kaip aprašyta 6.22.9.3.1.2 punkte.

X

E

Situacijos, kai vienos transporto priemonės artėja iš priekio, o kitos atvažiuoja iš paskos

X

2.3.   Miesto vietovėse turi būti kelių su apšvietimu ir be jo.

2.4.   Užmiesčio kelius turi sudaryti dvijuostės atkarpos ir atkarpos, sudarytos iš keturių arba daugiau juostų, keliuose turi būti sankirtų, įkalnių ir (arba) nuokalnių, kelio bangų ir vingių.

2.5.   Daugiajuosčius kelius (pvz., greitkeliuose) ir užmiesčio kelius turi sudaryti atkarpos, turinčios ilgesnes kaip 600 m tiesias lygias dalis. Be to, juos turi sudaryti atkarpos su vingiais į dešinę ir į kairę.

2.6.   Atsižvelgiama į intensyvias eismo sąlygas.

2.7.   Bandymus atliekantys inžinieriai lentelėje nurodytose bandomosiose atkarpose A ir B įvertina, ar tinkamai vyksta adaptacijos procesas, atsižvelgiant į iš priekio artėjančius ir iš paskos važiuojančius eismo dalyvius, ir tai užregistruoja. Tai reiškia, kad bandymus atliekantys inžinieriai turi sėdėti bandomoje transporto priemonėje, taip pat iš priekio artėjančiose ir iš paskos atvažiuojančiose transporto priemonėse.

---

(1)  Geras matomumas (meteorologinis optinis nuotolis (MOR) didesnis nei 2 000 m, kaip apibrėžta WMO leidinyje „
  Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation
  “, šeštasis leidimas, ISBN: 92-63-16008-2, p 1. 9. 1–1. 9. 11, Ženeva, 1996).

---

13 PRIEDAS

ARTIMOSIOS ŠVIESOS ŽIBINTŲ AUTOMATINIO JUNGIMO SĄLYGOS

Artimosios šviesos žibintų automatinio jungimo sąlygos
   (1)

| Aplinkos šviesa ne transporto priemonėje (2) | Artimosios šviesos žibintai | Atsako laikas |
| --- | --- | --- |
| mažiau nei 1 000 lux | ĮJUNGTA | ne daugiau kaip 2 sekundės |
| 1 000 –7 000 lux | gamintojo nuožiūra | gamintojo nuožiūra |
| daugiau nei 7 000 lux | IŠJUNGTA | daugiau nei 5 sekundės, bet ne daugiau nei 300 sekundžių |

Aplinkos šviesa ne transporto priemonėje (2)

Artimosios šviesos žibintai

Atsako laikas

mažiau nei 1 000 lux

ĮJUNGTA

ne daugiau kaip 2 sekundės

1 000 –7 000 lux

gamintojo nuožiūra

gamintojo nuožiūra

daugiau nei 7 000 lux

IŠJUNGTA

daugiau nei 5 sekundės, bet ne daugiau nei 300 sekundžių

---

(1)  Paraiškos pateikėjas įrodo atitiktį šioms sąlygoms naudodamas modeliavimą ar kitą patvirtinimo metodą, kurį pripažįsta tipo patvirtinimo institucija.

(2)  Apšvieta matuojama horizontaliame paviršiuje su pagal kosinusą pakoreguotu jutikliu tokiame pačiame aukštyje kaip ir jutiklio montavimo padėtis transporto priemonėje. Tai gamintojas gali įrodyti pateikdamas visus reikiamus dokumentus arba kitomis priemonėmis, kurias pripažįsta tipo patvirtinimo institucija.

---

14 PRIEDAS

STEBĖJIMO SRITIS PRIE MANEVRAVIMO IR PAPILDOMŲ ŽIBINTŲ TARIAMOJO PAVIRŠIAUS

Stebėjimo sritys

Brėžinyje pavaizduota sritis iš vienos pusės, kitos sritys rodo transporto priemonės priekį, galą ir kitą pusę.

Image 132

Sričių ribos

Image 133

---

15 PRIEDAS

GONIO(FOTO)METRINĖ SISTEMA, NAUDOJAMA FOTOMETRINIAMS MATAVIMAMS ATLIKTI, KAIP APIBRĖŽTA ŠIOS TAISYKLĖS 2.34 PUNKTE.

Image 134

Fotometras

---