# Uradni list L 272/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 272 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 597. oktober 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 272

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 597. oktober 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obvestilo o začasni uporabi vmesnega Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Slonokoščeno obalo na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2016/1776 z dne 6. oktobra 2016 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede uporabe sukraloze (E 955) kot ojačevalca arome v žvečilnih gumijih z dodanimi sladkorji ali polioli (
  1
  ) | 2 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1777 z dne 6. oktobra 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih debelih pločevin iz nelegiranega jekla ali drugih legiranih jekel s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 5 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1778 z dne 6. oktobra 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 33 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1779 z dne 6. oktobra 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 70 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2016/1780 z dne 29. septembra 2016 o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s Sporazumom med Evropsko unijo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov, glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje tega sporazuma | 72 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1781 z dne 5. oktobra 2016 o spremembi Priloge II k Odločbi 2007/777/ES glede vnosa za Saint Pierre in Miquelon na seznam tretjih držav ali delov tretjih držav, iz katerih je dovoljen vnos mesnih izdelkov in obdelanih želodcev, mehurjev in črev v Unijo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 6287)

   (
  1
  ) | 88 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1782 z dne 5. oktobra 2016 o spremembi Odločbe 2008/185/ES glede vključitve Litve na seznam držav članic, v katerih se izvaja odobreni nacionalni program nadzora bolezni Aujeszkega, in posodobitve seznama nacionalnih ustanov v Prilogi III
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 6288)

   (
  1
  ) | 90 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Obvestilo o začasni uporabi vmesnega Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Slonokoščeno obalo na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani

1

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2016/1776 z dne 6. oktobra 2016 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede uporabe sukraloze (E 955) kot ojačevalca arome v žvečilnih gumijih z dodanimi sladkorji ali polioli (
  1
  )

1

2

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1777 z dne 6. oktobra 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih debelih pločevin iz nelegiranega jekla ali drugih legiranih jekel s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

5

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1778 z dne 6. oktobra 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

33

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1779 z dne 6. oktobra 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

70

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2016/1780 z dne 29. septembra 2016 o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s Sporazumom med Evropsko unijo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov, glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje tega sporazuma

72

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1781 z dne 5. oktobra 2016 o spremembi Priloge II k Odločbi 2007/777/ES glede vnosa za Saint Pierre in Miquelon na seznam tretjih držav ali delov tretjih držav, iz katerih je dovoljen vnos mesnih izdelkov in obdelanih želodcev, mehurjev in črev v Unijo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 6287)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 6287)

1

88

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1782 z dne 5. oktobra 2016 o spremembi Odločbe 2008/185/ES glede vključitve Litve na seznam držav članic, v katerih se izvaja odobreni nacionalni program nadzora bolezni Aujeszkega, in posodobitve seznama nacionalnih ustanov v Prilogi III
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 6288)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 6288)

1

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 7.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 272/1

---

Obvestilo o začasni uporabi vmesnega Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Slonokoščeno obalo na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani

Evropska unija in Republika Slonokoščena obala sta sporočili, da sta zaključili postopke, potrebne za začasno uporabo vmesnega Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Slonokoščeno obalo na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (1), v skladu s členom 75 Sporazuma. Zato se ta sporazum med Evropsko unijo in Republiko Slonokoščeno obalo začasno uporablja od 3. septembra 2016.

1

Pogodbenici sta se dogovorili, da bosta do začetka uporabe nove recipročne skupne ureditve iz člena 14(2) Sporazuma uporabljali določbe iz Priloge II k Uredbi (EU) 2016/1076 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 v zvezi z opredelitvijo pojma „izdelki s poreklom“ in načini upravnega sodelovanja.

---

(1)  
  UL L 59, 3.3.2009, str. 1.

1

---

UREDBE

| 7.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 272/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 272/2

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1776

z dne 6. oktobra 2016

o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede uporabe sukraloze (E 955) kot ojačevalca arome v žvečilnih gumijih z dodanimi sladkorji ali polioli

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (1) in zlasti člena 10(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 so določeni seznam Unije aditivov za živila, odobrenih za uporabo v živilih, in pogoji njihove uporabe. |
| --- | --- |

(1)

V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 so določeni seznam Unije aditivov za živila, odobrenih za uporabo v živilih, in pogoji njihove uporabe.

| (2) | Navedeni seznam se lahko na pobudo Komisije ali na podlagi zahtevka posodobi v skladu s skupnim postopkom iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(2)

Navedeni seznam se lahko na pobudo Komisije ali na podlagi zahtevka posodobi v skladu s skupnim postopkom iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (3) | Dne 19. januarja 2015 je bil vložen zahtevek za odobritev uporabe sukraloze (E 955) kot ojačevalca arome v žvečilnih gumijih z dodanimi sladkorji ali polioli. Zahtevek je bil pozneje dan na voljo državam članicam v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1331/2008. |
| --- | --- |

(3)

Dne 19. januarja 2015 je bil vložen zahtevek za odobritev uporabe sukraloze (E 955) kot ojačevalca arome v žvečilnih gumijih z dodanimi sladkorji ali polioli. Zahtevek je bil pozneje dan na voljo državam članicam v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1331/2008.

| (4) | Sukralozo je leta 2000 ocenil Znanstveni odbor za hrano (SCF) Evropske unije, ki je določil, da sprejemljivi dnevni vnos (ADI) znaša 15 mg/kg telesne teže/dan (3). |
| --- | --- |

(4)

Sukralozo je leta 2000 ocenil Znanstveni odbor za hrano (SCF) Evropske unije, ki je določil, da sprejemljivi dnevni vnos (ADI) znaša 15 mg/kg telesne teže/dan (3).

| (5) | Uporaba sukraloze (E 955) kot ojačevalca arome v žvečilnih gumijih z dodanimi sladkorji ali polioli poveča splošno intenzivnost arome žvečilnega gumija in to intenzivnost med žvečenjem ohrani dlje kot druge sestave aditivov za živila. Povečanje intenzivnosti in dolgotrajnosti arome tako potrošniku med žvečenjem zagotavlja boljšo splošno izkušnjo. |
| --- | --- |

(5)

Uporaba sukraloze (E 955) kot ojačevalca arome v žvečilnih gumijih z dodanimi sladkorji ali polioli poveča splošno intenzivnost arome žvečilnega gumija in to intenzivnost med žvečenjem ohrani dlje kot druge sestave aditivov za živila. Povečanje intenzivnosti in dolgotrajnosti arome tako potrošniku med žvečenjem zagotavlja boljšo splošno izkušnjo.

| (6) | Z odobritvijo sukraloze v količini 1 200 mg/kg v žvečilnih gumijih z dodanimi sladkorji ali polioli bi se vnos E 955 povečal v okviru naslednjih mejnih vrednosti: med 0 % in 0,1 % sprejemljivega dnevnega vnosa v primeru povprečne ravni uživanja ter med 0 % in 4,3 % sprejemljivega dnevnega vnosa v primeru visoke ravni uživanja. To se šteje za manjšo dodatno izpostavljenost potrošnikov, zato ne predstavlja tveganja za varnost. |
| --- | --- |

(6)

Z odobritvijo sukraloze v količini 1 200 mg/kg v žvečilnih gumijih z dodanimi sladkorji ali polioli bi se vnos E 955 povečal v okviru naslednjih mejnih vrednosti: med 0 % in 0,1 % sprejemljivega dnevnega vnosa v primeru povprečne ravni uživanja ter med 0 % in 4,3 % sprejemljivega dnevnega vnosa v primeru visoke ravni uživanja. To se šteje za manjšo dodatno izpostavljenost potrošnikov, zato ne predstavlja tveganja za varnost.

| (7) | V skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 1331/2008 se mora Komisija za posodobitev seznama Unije aditivov za živila iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 posvetovati z Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija), razen če navedena posodobitev nima učinka na zdravje ljudi. Odobritev uporabe sukraloze (E 955) kot ojačevalca arome v žvečilnih gumijih z dodanimi sladkorji ali polioli pomeni posodobitev navedenega seznama, ki ne bo imela učinka na zdravje ljudi, zato Agencije ni treba zaprositi za mnenje. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 1331/2008 se mora Komisija za posodobitev seznama Unije aditivov za živila iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 posvetovati z Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija), razen če navedena posodobitev nima učinka na zdravje ljudi. Odobritev uporabe sukraloze (E 955) kot ojačevalca arome v žvečilnih gumijih z dodanimi sladkorji ali polioli pomeni posodobitev navedenega seznama, ki ne bo imela učinka na zdravje ljudi, zato Agencije ni treba zaprositi za mnenje.

| (8) | Zato je primerno, da se odobri uporaba sukraloze (E 955) kot ojačevalca arome pri najvišji dovoljeni vsebnosti 1 200 mg/kg v žvečilnih gumijih z dodanimi sladkorji ali polioli (podkategorija živil 5.3). |
| --- | --- |

(8)

Zato je primerno, da se odobri uporaba sukraloze (E 955) kot ojačevalca arome pri najvišji dovoljeni vsebnosti 1 200 mg/kg v žvečilnih gumijih z dodanimi sladkorji ali polioli (podkategorija živil 5.3).

| (9) | Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. oktobra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 354, 31.12.2008, str. 16.

1

(2)  Uredba (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila (UL L 354, 31.12.2008, str. 1).

2

(3)  Mnenje Znanstvenega odbora za hrano o sukralozi (ki ga je odbor sprejel 7. septembra 2000) je na voljo na spletu: http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out68_en.pdf.

3

---

PRILOGA

Del E Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 se spremeni:

| 1. | Kategorija živil 5.3 „Žvečilni gumi“ se spremeni:






  (a) | za vnosom za E 951 se vstavi naslednji vnos: | „E 955 | sukraloza | 1 200 | (12) | samo z dodanim sladkorjem ali polioli, kot ojačevalec arome“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Kategorija živil 5.3 „Žvečilni gumi“ se spremeni:

(a)

za vnosom za E 951 se vstavi naslednji vnos:

„E 955

sukraloza

1 200

(12)

samo z dodanim sladkorjem ali polioli, kot ojačevalec arome“

| (b) | opomba (12) se spremeni:






  „(12) | Če se E 950, E 951, E 955, E 957, E 959 in E 961 v žvečilnem gumiju uporabljajo v kombinaciji, se najvišja dovoljena vsebnost vsakega aditiva sorazmerno zmanjša.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

opomba (12) se spremeni:

„(12)

---

| 7.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 272/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 272/5

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1777

z dne 6. oktobra 2016

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih debelih pločevin iz nelegiranega jekla ali drugih legiranih jekel s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Začetek

Začetek

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 13. februarja 2016 na podlagi člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (2) („osnovna uredba“) začela protidampinško preiskavo uvoza ploščatih izdelkov iz nelegiranega ali legiranega jekla (razen nerjavnega jekla, silicijevega jekla za elektropločevine, orodnega jekla in hitroreznega jekla), vroče valjanih, neplatiranih, neprevlečenih in neprekritih, ne v kolobarjih, debeline več kot 10 mm in širine 600 mm ali več ali debeline 4,75 mm ali več, vendar ne več kot 10 mm, in širine 2 050 mm ali več („debela pločevina“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) v Evropsko unijo („Unija“). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 13. februarja 2016 na podlagi člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (2) („osnovna uredba“) začela protidampinško preiskavo uvoza ploščatih izdelkov iz nelegiranega ali legiranega jekla (razen nerjavnega jekla, silicijevega jekla za elektropločevine, orodnega jekla in hitroreznega jekla), vroče valjanih, neplatiranih, neprevlečenih in neprekritih, ne v kolobarjih, debeline več kot 10 mm in širine 600 mm ali več ali debeline 4,75 mm ali več, vendar ne več kot 10 mm, in širine 2 050 mm ali več („debela pločevina“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) v Evropsko unijo („Unija“).

2

| (2) | Komisija je v Uradnem listu Evropske unije (3) objavila obvestilo o začetku („obvestilo o začetku“). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v Uradnem listu Evropske unije (3) objavila obvestilo o začetku („obvestilo o začetku“).

Uradnem listu Evropske unije

3

| (3) | Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 4. januarja 2016 vložilo združenje evropskih jeklarjev Eurofer („Eurofer“ ali „pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje debelih pločevin v Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 4. januarja 2016 vložilo združenje evropskih jeklarjev Eurofer („Eurofer“ ali „pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje debelih pločevin v Uniji.

| (4) | Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave. |
| --- | --- |

(4)

Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave.

1.2   Registracija

Registracija

| (5) | Komisija je 10. avgusta 2016 na podlagi zahtevka pritožnika, utemeljenega z zahtevanimi dokazi, objavila Izvedbeno uredbo (EU) 2016/1357 (4) o obvezni registraciji uvoza debele pločevine s poreklom iz LRK („uredba o registraciji“), ki se uporablja od 11. avgusta 2016. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 10. avgusta 2016 na podlagi zahtevka pritožnika, utemeljenega z zahtevanimi dokazi, objavila Izvedbeno uredbo (EU) 2016/1357 (4) o obvezni registraciji uvoza debele pločevine s poreklom iz LRK („uredba o registraciji“), ki se uporablja od 11. avgusta 2016.

4

1.3   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (6) | Komisija je v obvestilu o začetku pozvala zainteresirane strani, naj se javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je Komisija o začetku posebej obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, organe LRK, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v obvestilu o začetku pozvala zainteresirane strani, naj se javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je Komisija o začetku posebej obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, organe LRK, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju.

| (7) | Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(7)

Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (8) | Komisija je o začetku obvestila tudi proizvajalce v Avstraliji, Braziliji, Kanadi, Indiji, na Japonskem, v Republiki Koreji, Maleziji, Mehiki, Rusiji, nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, Ukrajini in Združenih državah Amerike ter jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je o začetku obvestila tudi proizvajalce v Avstraliji, Braziliji, Kanadi, Indiji, na Japonskem, v Republiki Koreji, Maleziji, Mehiki, Rusiji, nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, Ukrajini in Združenih državah Amerike ter jih povabila k sodelovanju.

| (9) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe uporabiti Združene države Amerike. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe uporabiti Združene države Amerike.

| (10) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o primernosti izbrane primerljive države in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(10)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o primernosti izbrane primerljive države in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.4   Vzorčenje

Vzorčenje

| (11) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec proizvajalcev izvoznikov, proizvajalcev Unije in nepovezanih uvoznikov v Uniji v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec proizvajalcev izvoznikov, proizvajalcev Unije in nepovezanih uvoznikov v Uniji v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.4.1   Vzorčenje proizvajalcev Unije

Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (12) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je vzorec izbrala na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje podobnega izdelka v obdobju preiskave, pri čemer je zagotovila geografsko porazdelitev. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je vzorec izbrala na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje podobnega izdelka v obdobju preiskave, pri čemer je zagotovila geografsko porazdelitev.

| (13) | Začasni vzorec je vključeval tri proizvajalce Unije iz treh različnih držav članic in predstavljal več kot 26 % celotne prodaje debele pločevine proizvajalcev Unije, ki so se odzvali na ugotavljanje reprezentativnosti. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. |
| --- | --- |

(13)

Začasni vzorec je vključeval tri proizvajalce Unije iz treh različnih držav članic in predstavljal več kot 26 % celotne prodaje debele pločevine proizvajalcev Unije, ki so se odzvali na ugotavljanje reprezentativnosti. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca.

| (14) | Pritožnik in vzorčena družba sama sta predložila, da ni primerno v vzorec vključiti družbe Metinvest Trametal Spa („Trametal“), saj ta družba ni integrirani obrat, ampak valjarna za ponovno valjanje plošč, ki jih nabavi od povezane družbe v Ukrajini, in zato domnevno ni reprezentativna za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(14)

Pritožnik in vzorčena družba sama sta predložila, da ni primerno v vzorec vključiti družbe Metinvest Trametal Spa („Trametal“), saj ta družba ni integrirani obrat, ampak valjarna za ponovno valjanje plošč, ki jih nabavi od povezane družbe v Ukrajini, in zato domnevno ni reprezentativna za industrijo Unije.

| (15) | Industrija Unije vključuje tako integrirane obrate kot tudi valjarne za ponovno valjanje in obe vrsti proizvajalcev Unije sta med pritožniki. Vendar veliko večino debelih pločevin, ki jih proizvede industrija Unije, proizvedejo integrirani obrati. |
| --- | --- |

(15)

Industrija Unije vključuje tako integrirane obrate kot tudi valjarne za ponovno valjanje in obe vrsti proizvajalcev Unije sta med pritožniki. Vendar veliko večino debelih pločevin, ki jih proizvede industrija Unije, proizvedejo integrirani obrati.

| (16) | Komisija je poleg tega ugotovila, da Trametal plošče, glavni vhodni material, ki običajno predstavlja približno 70 % skupnih stroškov, dobi od povezane družbe v Ukrajini. Zato predvsem na kazalnike, ki so povezani s stroški in dobičkonosnostjo, neposredno vpliva ta odnos ter uspešnost in situacija povezane Ukrajinske družbe, ki plošče dobavlja. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je poleg tega ugotovila, da Trametal plošče, glavni vhodni material, ki običajno predstavlja približno 70 % skupnih stroškov, dobi od povezane družbe v Ukrajini. Zato predvsem na kazalnike, ki so povezani s stroški in dobičkonosnostjo, neposredno vpliva ta odnos ter uspešnost in situacija povezane Ukrajinske družbe, ki plošče dobavlja.

| (17) | Vendar Komisija ugotavlja, da se situacija obeh vrst proizvajalcev Unije, integriranih obratov in valjarn za ponovno valjanje, v celoti odraža v makroekonomskih kazalnikih, ki so opisani v uvodnih izjavah od 105 do 124. |
| --- | --- |

(17)

Vendar Komisija ugotavlja, da se situacija obeh vrst proizvajalcev Unije, integriranih obratov in valjarn za ponovno valjanje, v celoti odraža v makroekonomskih kazalnikih, ki so opisani v uvodnih izjavah od 105 do 124.

| (18) | Zaradi razlogov, naštetih v uvodnih izjavah od 14 do 16, pa Komisija začasno meni, da poseben položaj Trametala ni reprezentativen za industrijo Unije in da ne bi smel vplivati na mikroekonomske kazalnike, ki so opisani v uvodnih izjavah od 125 do 138.. |
| --- | --- |

(18)

Zaradi razlogov, naštetih v uvodnih izjavah od 14 do 16, pa Komisija začasno meni, da poseben položaj Trametala ni reprezentativen za industrijo Unije in da ne bi smel vplivati na mikroekonomske kazalnike, ki so opisani v uvodnih izjavah od 125 do 138..

| (19) | Komisija je ugotovila, da je pripomba upravičena, in potem ko je proučila razpoložljive predhodne informacije o škodi, Trametal v vzorcu zamenjala z družbo Ilsenburger Grobblech GmbH, drugim največjim proizvajalcem Unije glede na obseg prodaje EU v obdobju preiskave, kot je opredeljen v uvodni izjavi 28. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je ugotovila, da je pripomba upravičena, in potem ko je proučila razpoložljive predhodne informacije o škodi, Trametal v vzorcu zamenjala z družbo Ilsenburger Grobblech GmbH, drugim največjim proizvajalcem Unije glede na obseg prodaje EU v obdobju preiskave, kot je opredeljen v uvodni izjavi 28.

| (20) | 7. marca 2016 je Komisija zainteresiranim stranem predložila opombo, ki pojasnjuje razloge za spremembo vzorca in navaja družbe, vključene v revidiranem vzorcu. Nobena zainteresirana stran ni predložila pripomb glede končnega vzorca. |
| --- | --- |

(20)

7. marca 2016 je Komisija zainteresiranim stranem predložila opombo, ki pojasnjuje razloge za spremembo vzorca in navaja družbe, vključene v revidiranem vzorcu. Nobena zainteresirana stran ni predložila pripomb glede končnega vzorca.

1.4.2   Vzorčenje uvoznikov

Vzorčenje uvoznikov

| (21) | Komisija je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec.

| (22) | Šest uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Od teh so bili vzorčeni trije. |
| --- | --- |

(22)

Šest uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Od teh so bili vzorčeni trije.

1.4.3   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz LRK

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz LRK

| (23) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike iz LRK pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je pozvala misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji, naj opredeli proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi. |
| --- | --- |

(23)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike iz LRK pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je pozvala misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji, naj opredeli proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.

| (24) | Zahtevane informacije je predložilo štirinajst proizvajalcev izvoznikov iz LRK, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec treh družb na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila o izboru vzorca opravljena posvetovanja z vsemi znanimi proizvajalci izvozniki in organi LRK. Komisija ni prejela nobenih pripomb, zato je bil vzorec potrjen. |
| --- | --- |

(24)

Zahtevane informacije je predložilo štirinajst proizvajalcev izvoznikov iz LRK, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec treh družb na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila o izboru vzorca opravljena posvetovanja z vsemi znanimi proizvajalci izvozniki in organi LRK. Komisija ni prejela nobenih pripomb, zato je bil vzorec potrjen.

1.5   Posamezna preiskava

Posamezna preiskava

| (25) | Sedem proizvajalcev izvoznikov iz LRK je navedlo, da želijo zaprositi za posamezno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. Vendar nobeden od njih ni izpolnil vprašalnika, tako da Komisija ni prejela nobenih zahtevkov za posamezne preiskave. |
| --- | --- |

(25)

Sedem proizvajalcev izvoznikov iz LRK je navedlo, da želijo zaprositi za posamezno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. Vendar nobeden od njih ni izpolnil vprašalnika, tako da Komisija ni prejela nobenih zahtevkov za posamezne preiskave.

1.6   Izpolnjeni vprašalniki

Izpolnjeni vprašalniki

| (26) | Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku. Izpolnjene vprašalnike so predložili trije proizvajalci Unije, šest nepovezanih uvoznikov, deset uporabnikov, skupina storitvenih centrov za jeklarstvo, trije vzorčeni proizvajalci izvozniki iz LRK in dva proizvajalca iz različnih primerljivih držav. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku. Izpolnjene vprašalnike so predložili trije proizvajalci Unije, šest nepovezanih uvoznikov, deset uporabnikov, skupina storitvenih centrov za jeklarstvo, trije vzorčeni proizvajalci izvozniki iz LRK in dva proizvajalca iz različnih primerljivih držav.

1.7   Preveritveni obiski

Preveritveni obiski

| (27) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:






  — | Združenje:






  — | Eurofer, Bruselj, Belgija. |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:

—

Združenje:

—

Eurofer, Bruselj, Belgija.

| — | Proizvajalci Unije:






  — | Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Nemčija; |
| --- | --- | --- |

—

Proizvajalci Unije:

—

Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Nemčija;

| — | Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Nemčija; |
| --- | --- |

—

Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Nemčija;

| — | Tata Steel UK Ltd (5), Scunthorpe, Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Ltd (5), Scunthorpe, Združeno kraljestvo.

5

| — | Proizvajalci izvozniki v LRK:






  — | Nanjing Iron and Steel Co., Ltd; |
| --- | --- | --- |

—

Proizvajalci izvozniki v LRK:

—

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd;

| — | Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd;

| — | Wuyang Iron and Steel Co., Ltd in Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd in Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd.

| — | Proizvajalec v primerljivi državi:






  — | Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Avstralija. |
| --- | --- | --- |

—

Proizvajalec v primerljivi državi:

—

Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Avstralija.

1.8   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (28) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 („obdobje preiskave“ ali „OP“). |
| --- | --- |

(28)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 („obdobje preiskave“ ali „OP“).

| (29) | Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(29)

Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (30) | Zadevni izdelek zajema ploščate izdelke iz nelegiranega ali legiranega jekla (razen nerjavnega jekla, silicijevega jekla za elektropločevine, orodnega jekla in hitroreznega jekla), vroče valjane, neplatirane, neprevlečene in neprekrite, ne v kolobarjih, debeline več kot 10 mm in širine 600 mm ali več ali debeline 4,75 mm ali več, vendar ne več kot 10 mm, in širine 2 050 mm ali več, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 in ex 7225 99 00 („debela pločevina“), ter s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(30)

Zadevni izdelek zajema ploščate izdelke iz nelegiranega ali legiranega jekla (razen nerjavnega jekla, silicijevega jekla za elektropločevine, orodnega jekla in hitroreznega jekla), vroče valjane, neplatirane, neprevlečene in neprekrite, ne v kolobarjih, debeline več kot 10 mm in širine 600 mm ali več ali debeline 4,75 mm ali več, vendar ne več kot 10 mm, in širine 2 050 mm ali več, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 in ex 7225 99 00 („debela pločevina“), ter s poreklom iz LRK.

| (31) | Debela pločevina se uporablja pri izdelavi gradbene, rudarske in drvarske opreme; v tlačnih posodah; v naftovodih in plinovodih; v ladjedelništvu ter mostovih in zgradbah. |
| --- | --- |

(31)

Debela pločevina se uporablja pri izdelavi gradbene, rudarske in drvarske opreme; v tlačnih posodah; v naftovodih in plinovodih; v ladjedelništvu ter mostovih in zgradbah.

2.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (32) | Preiskava je pokazala, da imajo enake fizične značilnosti in enake osnovne uporabe naslednji izdelki:






  (a) | zadevni izdelek; |
| --- | --- | --- |

(32)

Preiskava je pokazala, da imajo enake fizične značilnosti in enake osnovne uporabe naslednji izdelki:

(a)

zadevni izdelek;

| (b) | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Avstralije; |
| --- | --- |

(b)

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Avstralije;

| (c) | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

(c)

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (33) | Komisija se je zato začasno odločila, da so navedeni izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(33)

Komisija se je zato začasno odločila, da so navedeni izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3   Trditve glede obsega izdelka

Trditve glede obsega izdelka

| (34) | Ena zainteresirana stran je trdila, da je obseg izdelka opredeljen preveč široko. Trdi zlasti, da bi moral biti obseg izdelka omejen na tako imenovane „blagovne debele pločevine“, medtem ko bi morale tako imenovane „posebne debele pločevine“ biti izključene iz opredelitve izdelka. Za podporo svoje trditve se sklicuje zlasti na dva argumenta. |
| --- | --- |

(34)

Ena zainteresirana stran je trdila, da je obseg izdelka opredeljen preveč široko. Trdi zlasti, da bi moral biti obseg izdelka omejen na tako imenovane „blagovne debele pločevine“, medtem ko bi morale tako imenovane „posebne debele pločevine“ biti izključene iz opredelitve izdelka. Za podporo svoje trditve se sklicuje zlasti na dva argumenta.

| (35) | Prvič, trdi, da se informacije v pritožbi v glavnem nanašajo na „blagovne debele pločevine“, ki predstavljajo večino izvoza iz LRK. Drugič, trdi, da je obseg izdelka širši kot opredelitev podobnega izdelka v členu 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Prvič, trdi, da se informacije v pritožbi v glavnem nanašajo na „blagovne debele pločevine“, ki predstavljajo večino izvoza iz LRK. Drugič, trdi, da je obseg izdelka širši kot opredelitev podobnega izdelka v členu 1(4) osnovne uredbe.

| (36) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je v fazi pritožbe treba predložiti samo zadostne dokaze o dampingu, škodi in vzročni zvezi. Zato se ne zahteva, da se v tej fazi predložijo informacije o popolnem izboru izdelkov. Omejitev analize na najpogosteje prodane razrede, ki se izvažajo, ne pomeni, da mora biti opredelitev izdelka omejena na te vrste izdelkov. |
| --- | --- |

(36)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je v fazi pritožbe treba predložiti samo zadostne dokaze o dampingu, škodi in vzročni zvezi. Zato se ne zahteva, da se v tej fazi predložijo informacije o popolnem izboru izdelkov. Omejitev analize na najpogosteje prodane razrede, ki se izvažajo, ne pomeni, da mora biti opredelitev izdelka omejena na te vrste izdelkov.

| (37) | Drugič, v členu 1(4) osnovne uredbe je določeno, da mora biti podoben izdelek enak ali zelo podoben obravnavanemu izdelku. Vendar se to ne nanaša na opredelitev obravnavanega izdelka kot take. Različne vrste obravnavanega izdelka morajo imeti skupne samo osnovne lastnosti, kar drži, kot je opisano v uvodni izjavi 32. |
| --- | --- |

(37)

Drugič, v členu 1(4) osnovne uredbe je določeno, da mora biti podoben izdelek enak ali zelo podoben obravnavanemu izdelku. Vendar se to ne nanaša na opredelitev obravnavanega izdelka kot take. Različne vrste obravnavanega izdelka morajo imeti skupne samo osnovne lastnosti, kar drži, kot je opisano v uvodni izjavi 32.

| (38) | Parametri, ki domnevno „posebne debele pločevine“ razlikujejo od blagovnih debelih pločevin, so kemična sestava, mehanska/tehnološka sestava, stanje ob dostavi, debelina ter certificiranje in pregledovanje za namene ladjedelništva. |
| --- | --- |

(38)

Parametri, ki domnevno „posebne debele pločevine“ razlikujejo od blagovnih debelih pločevin, so kemična sestava, mehanska/tehnološka sestava, stanje ob dostavi, debelina ter certificiranje in pregledovanje za namene ladjedelništva.

| (39) | Razen debeline noben od teh parametrov ne zadeva osnovnih lastnosti izdelka. Zainteresirana stran trdi, da bi morali biti vsi izdelki z debelino > 50,8 mm izključeni iz obsega izdelka. Edini argument zainteresirane strani za podkrepitev omejitve debeline je, da je pritožba domnevno usmerjena zgolj na debele pločevine z debelino < 50,8 mm, ker so dokazi prima facie, ki so predloženi v eni prilogi pritožbe v zvezi z izračunom dampinga, omejeni na takšne izdelke. |
| --- | --- |

(39)

Razen debeline noben od teh parametrov ne zadeva osnovnih lastnosti izdelka. Zainteresirana stran trdi, da bi morali biti vsi izdelki z debelino > 50,8 mm izključeni iz obsega izdelka. Edini argument zainteresirane strani za podkrepitev omejitve debeline je, da je pritožba domnevno usmerjena zgolj na debele pločevine z debelino < 50,8 mm, ker so dokazi prima facie, ki so predloženi v eni prilogi pritožbe v zvezi z izračunom dampinga, omejeni na takšne izdelke.

prima facie

| (40) | Vendar je jasno, da opredelitev izdelka v pritožbi zajema tudi izdelke z debelino > 50,8 mm, ker v opredelitvi izdelka ni zgornje meje za debelino. Kot je navedeno zgoraj, zgolj dejstvo, da dokazi prima facie o dampingu zajemajo samo najpogosteje izvožene vrste izdelkov, še ne pomeni, da je opredelitev izdelka omejena na te vrste. |
| --- | --- |

(40)

Vendar je jasno, da opredelitev izdelka v pritožbi zajema tudi izdelke z debelino > 50,8 mm, ker v opredelitvi izdelka ni zgornje meje za debelino. Kot je navedeno zgoraj, zgolj dejstvo, da dokazi prima facie o dampingu zajemajo samo najpogosteje izvožene vrste izdelkov, še ne pomeni, da je opredelitev izdelka omejena na te vrste.

prima facie

| (41) | Komisija zato začasno sklene, da ostane opredelitev izdelka nespremenjena. |
| --- | --- |

(41)

Komisija zato začasno sklene, da ostane opredelitev izdelka nespremenjena.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1   Normalna vrednost

Normalna vrednost

3.1.1   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (42) | Kot je določeno v členu 2(7)(b) osnovne uredbe, če proizvajalec izvoznik v LRK izpolnjuje merila iz člena 2(7)(c) in se mu zato odobri TGO, komisija za to družbo določi normalno vrednost v skladu s členom 2(1) do (6). |
| --- | --- |

(42)

Kot je določeno v členu 2(7)(b) osnovne uredbe, če proizvajalec izvoznik v LRK izpolnjuje merila iz člena 2(7)(c) in se mu zato odobri TGO, komisija za to družbo določi normalno vrednost v skladu s členom 2(1) do (6).

| (43) | Komisija je vsem vzorčenim proizvajalcem izvoznikom poslala obrazec zahtevka za TGO, da bi lahko zahtevali odobritev TGO. Nobeden od njih ni vrnil izpolnjenega obrazca zahtevka in zato ni bilo mogoče nobeni od družb odobriti TGO. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je vsem vzorčenim proizvajalcem izvoznikom poslala obrazec zahtevka za TGO, da bi lahko zahtevali odobritev TGO. Nobeden od njih ni vrnil izpolnjenega obrazca zahtevka in zato ni bilo mogoče nobeni od družb odobriti TGO.

3.1.2   Primerljiva država

Primerljiva država

| (44) | Normalna vrednost je bila zato določena na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom, kot je določeno v členu 2(7)(a) osnovne uredbe. V ta namen je bilo treba izbrati primerljivo državo. |
| --- | --- |

(44)

Normalna vrednost je bila zato določena na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom, kot je določeno v členu 2(7)(a) osnovne uredbe. V ta namen je bilo treba izbrati primerljivo državo.

| (45) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava kot primerljivo državo uporabiti Združene države Amerike, in pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava kot primerljivo državo uporabiti Združene države Amerike, in pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb.

| (46) | Vprašalniki so bili poslani vsem znanim proizvajalcem debelih pločevin v državah, navedenih v uvodni izjavi 8 in izpolnjena vprašalnika sta vrnila dva: enega proizvajalec v Avstraliji in enega proizvajalec v Združenih državah Amerike. |
| --- | --- |

(46)

Vprašalniki so bili poslani vsem znanim proizvajalcem debelih pločevin v državah, navedenih v uvodni izjavi 8 in izpolnjena vprašalnika sta vrnila dva: enega proizvajalec v Avstraliji in enega proizvajalec v Združenih državah Amerike.

| (47) | Izpolnjen vprašalnik proizvajalca v Združenih državah Amerike je vseboval dokaze o proizvodnji in prodaji na domačem trgu ZDA. |
| --- | --- |

(47)

Izpolnjen vprašalnik proizvajalca v Združenih državah Amerike je vseboval dokaze o proizvodnji in prodaji na domačem trgu ZDA.

| (48) | V svojem izpolnjenem vprašalniku je proizvajalec v ZDA Komisijo obvestil o tem, da je normalna carina v ZDA za uvoze debele pločevine enaka nič. Za uvoze iz LRK veljajo protidampinške dajatve, za uvoze iz Indije, Indonezije in Republike Koreje pa tako protidampinške kot tudi protisubvencijske dajatve. |
| --- | --- |

(48)

V svojem izpolnjenem vprašalniku je proizvajalec v ZDA Komisijo obvestil o tem, da je normalna carina v ZDA za uvoze debele pločevine enaka nič. Za uvoze iz LRK veljajo protidampinške dajatve, za uvoze iz Indije, Indonezije in Republike Koreje pa tako protidampinške kot tudi protisubvencijske dajatve.

| (49) | Na domačem trgu ZDA je 7 proizvajalcev ZDA ter uvoz iz Republike Koreje, Nemčije, Francije in Kanade s tržnim deležem 20 %. |
| --- | --- |

(49)

Na domačem trgu ZDA je 7 proizvajalcev ZDA ter uvoz iz Republike Koreje, Nemčije, Francije in Kanade s tržnim deležem 20 %.

| (50) | Izpolnjen vprašalnik Avstralskega proizvajalca je vseboval dokaze o proizvodnji in prodaji na domačem trgu Avstralije ter o tem, da je edini proizvajalec v Avstraliji. Vendar je tržni delež uvozov v Avstralijo 35 %. Protidampinške dajatve veljajo za uvoze iz LRK, Indonezije, Japonske, Republike Koreje in Tajvana, vendar so te dajatve nizke in za nekatere družbe enake nič. |
| --- | --- |

(50)

Izpolnjen vprašalnik Avstralskega proizvajalca je vseboval dokaze o proizvodnji in prodaji na domačem trgu Avstralije ter o tem, da je edini proizvajalec v Avstraliji. Vendar je tržni delež uvozov v Avstralijo 35 %. Protidampinške dajatve veljajo za uvoze iz LRK, Indonezije, Japonske, Republike Koreje in Tajvana, vendar so te dajatve nizke in za nekatere družbe enake nič.

| (51) | Domači trg Avstralije se lahko obravnava kot bolj konkurenčen, ker uvoz zavzema večji tržni delež in so dajatve na uvoz nižje. |
| --- | --- |

(51)

Domači trg Avstralije se lahko obravnava kot bolj konkurenčen, ker uvoz zavzema večji tržni delež in so dajatve na uvoz nižje.

| (52) | Komisija je zato v tej fazi sklenila, da je Avstralija primerna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(52)

Komisija je zato v tej fazi sklenila, da je Avstralija primerna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

3.1.3   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (53) | Informacije, prejete od sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi, so se v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe uporabile kot podlaga za določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena. |
| --- | --- |

(53)

Informacije, prejete od sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi, so se v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe uporabile kot podlaga za določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena.

| (54) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je bil celoten obseg domače prodaje sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi reprezentativen. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je bil celoten obseg domače prodaje sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi reprezentativen.

| (55) | Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka proizvajalca iz primerljive države neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo vsakega vzorčenega proizvajalca izvoznika v LRK. |
| --- | --- |

(55)

Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka proizvajalca iz primerljive države neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo vsakega vzorčenega proizvajalca izvoznika v LRK.

| (56) | Na podlagi tega je bilo za sodelujočega proizvajalca ugotovljeno, da je bil celotni obseg njegove prodaje podobnega izdelka na domačem trgu primerljive države reprezentativen. |
| --- | --- |

(56)

Na podlagi tega je bilo za sodelujočega proizvajalca ugotovljeno, da je bil celotni obseg njegove prodaje podobnega izdelka na domačem trgu primerljive države reprezentativen.

| (57) | Komisija je naknadno ugotovila, katere vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, ki so jih za izvoz v Unijo prodajali vzorčeni proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je naknadno ugotovila, katere vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, ki so jih za izvoz v Unijo prodajali vzorčeni proizvajalci izvozniki.

| (58) | Komisija je nato v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali je domača prodaja proizvajalca iz primerljive države na njegovem domačem trgu reprezentativna za posamezne vrste izdelka, ki so enake vrstam izdelka, ki jih je za izvoz v Unijo prodajal vsak proizvajalec izvoznik v LRK, ali primerljive z njimi. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je nato v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali je domača prodaja proizvajalca iz primerljive države na njegovem domačem trgu reprezentativna za posamezne vrste izdelka, ki so enake vrstam izdelka, ki jih je za izvoz v Unijo prodajal vsak proizvajalec izvoznik v LRK, ali primerljive z njimi.

| (59) | Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali primerljive vrste izdelka v Unijo vsakega vzorčenega proizvajalca izvoznika v LRK. |
| --- | --- |

(59)

Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali primerljive vrste izdelka v Unijo vsakega vzorčenega proizvajalca izvoznika v LRK.

| (60) | Komisija je ugotovila, da so bile nekatere vrste izdelkov na tej podlagi reprezentativne, nekatere pa ne, bodisi zaradi majhnih količin bodisi ker izvožene vrste izdelka proizvajalec iz primerljive države ni prodajal na domačem trgu. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je ugotovila, da so bile nekatere vrste izdelkov na tej podlagi reprezentativne, nekatere pa ne, bodisi zaradi majhnih količin bodisi ker izvožene vrste izdelka proizvajalec iz primerljive države ni prodajal na domačem trgu.

| (61) | Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo.

| (62) | Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila navedena prodaja dobičkonosna ali ne:






  (1) | če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, zajemal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka ter |
| --- | --- | --- |

(62)

Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila navedena prodaja dobičkonosna ali ne:

(1)

če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, zajemal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka ter

| (2) | če je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka ali višja od proizvodnih stroškov na enoto. |
| --- | --- |

(2)

če je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka ali višja od proizvodnih stroškov na enoto.

| (63) | V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(63)

V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave.

| (64) | Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave:






  (1) | če obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali |
| --- | --- | --- |

(64)

Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave:

(1)

če obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali

| (2) | če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto. |
| --- | --- |

(2)

če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto.

| (65) | Če proizvajalec iz primerljive države vrste izdelka na domačem trgu ni prodajal v reprezentativnih količinah oziroma sploh ne ali pa jo je prodajal z izgubo, je Komisija konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(65)

Če proizvajalec iz primerljive države vrste izdelka na domačem trgu ni prodajal v reprezentativnih količinah oziroma sploh ne ali pa jo je prodajal z izgubo, je Komisija konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.

| (66) | Za vsako vrsto izdelka, ki se na domačem trgu ni prodala v reprezentativnih količinah, se je normalna vrednost konstruirala tako, da so se njihovim povprečnim stroškom proizvodnje prišteli povprečni prodajni, splošni in administrativni stroški („PSA“) ter dobiček od transakcij na domačem trgu v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(66)

Za vsako vrsto izdelka, ki se na domačem trgu ni prodala v reprezentativnih količinah, se je normalna vrednost konstruirala tako, da so se njihovim povprečnim stroškom proizvodnje prišteli povprečni prodajni, splošni in administrativni stroški („PSA“) ter dobiček od transakcij na domačem trgu v običajnem poteku trgovine.

| (67) | Za vrste izdelkov, ki se na domačem trgu sploh niso prodajale ali pa so se prodajale z izgubo, se je normalna vrednost konstruirala tako, da so se povprečnim stroškom proizvodnje vsake vrste prišteli povprečni prodajni, splošni in administrativni stroški („PSA“) ter dobiček na domačem trgu v običajnem poteku trgovine podobnega izdelka. |
| --- | --- |

(67)

Za vrste izdelkov, ki se na domačem trgu sploh niso prodajale ali pa so se prodajale z izgubo, se je normalna vrednost konstruirala tako, da so se povprečnim stroškom proizvodnje vsake vrste prišteli povprečni prodajni, splošni in administrativni stroški („PSA“) ter dobiček na domačem trgu v običajnem poteku trgovine podobnega izdelka.

| (68) | V primeru, ko se vrsta izdelka na domačem trgu primerljive države sploh ni prodajala, se je stroške proizvodnje določilo na podlagi stroškov najbližje cenejše vrste. |
| --- | --- |

(68)

V primeru, ko se vrsta izdelka na domačem trgu primerljive države sploh ni prodajala, se je stroške proizvodnje določilo na podlagi stroškov najbližje cenejše vrste.

3.2   Izvozna cena

Izvozna cena

| (69) | Izvozna cena se je preverila za vsakega vzorčenega proizvajalca med preveritvenim obiskom. Ko je bil neposredno ali prek povezane trgovske družbe opravljen izvoz v Unijo prvi nepovezani stranki, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek, ko je prodan za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(69)

Izvozna cena se je preverila za vsakega vzorčenega proizvajalca med preveritvenim obiskom. Ko je bil neposredno ali prek povezane trgovske družbe opravljen izvoz v Unijo prvi nepovezani stranki, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek, ko je prodan za izvoz v Unijo.

| (70) | Eden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je izvažal debele pločevine prek povezanega uvoznika v Uniji. Izvozna cena za te prodaje je bila določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(70)

Eden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je izvažal debele pločevine prek povezanega uvoznika v Uniji. Izvozna cena za te prodaje je bila določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe.

3.3   Primerjava

Primerjava

| (71) | Komisija je normalno vrednost za proizvajalca iz primerljive države in izvozno ceno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(71)

Komisija je normalno vrednost za proizvajalca iz primerljive države in izvozno ceno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna.

| (72) | Če je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so se izvedle za stroške prevoza, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in druge tozadevne stroške, posredne davke, provizije, stroške kredita in bančne stroške. |
| --- | --- |

(72)

Če je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so se izvedle za stroške prevoza, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in druge tozadevne stroške, posredne davke, provizije, stroške kredita in bančne stroške.

| (73) | Za tiste vzorčene proizvajalce izvoznike, ki so v Unijo prodajali prek povezanih trgovinskih družb, katerih funkcije so podobne funkcijam zastopnika, ki dela na podlagi provizije, se je opravila prilagoditev v skladu s členom 2(10)(i) osnovne ureditve. |
| --- | --- |

(73)

Za tiste vzorčene proizvajalce izvoznike, ki so v Unijo prodajali prek povezanih trgovinskih družb, katerih funkcije so podobne funkcijam zastopnika, ki dela na podlagi provizije, se je opravila prilagoditev v skladu s členom 2(10)(i) osnovne ureditve.

3.4   Stopnje dampinga

Stopnje dampinga

| (74) | Komisija je za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(74)

Komisija je za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (75) | Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF (stroškov, zavarovanja in prevoznine) na ravni meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

  Preglednica 1


  Stopnje dampinga – vzorec







  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd in Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % |

(75)

Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF (stroškov, zavarovanja in prevoznine) na ravni meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Preglednica 1

Preglednica 1

Stopnje dampinga – vzorec

Stopnje dampinga – vzorec

Družba

Začasna stopnja dampinga

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd in Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

| (76) | Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili vzorčeni, je Komisija tehtano povprečno stopnjo dampinga vzorčenih proizvajalcev izvoznikov izračunala v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(76)

Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili vzorčeni, je Komisija tehtano povprečno stopnjo dampinga vzorčenih proizvajalcev izvoznikov izračunala v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe.

| (77) | Začasna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso vključeni v vzorec, tako znaša 125,5 %. |
| --- | --- |

(77)

Začasna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso vključeni v vzorec, tako znaša 125,5 %.

| (78) | Za vse druge proizvajalce izvoznike v LRK je Komisija stopnjo dampinga določila na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(78)

Za vse druge proizvajalce izvoznike v LRK je Komisija stopnjo dampinga določila na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

| (79) | Komisija je najprej določila stopnjo sodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz LRK. Stopnja sodelovanja temelji na obsegu izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo kot odstotku celotnega obsega izvoza, kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu, iz LRK v Unijo. |
| --- | --- |

(79)

Komisija je najprej določila stopnjo sodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz LRK. Stopnja sodelovanja temelji na obsegu izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo kot odstotku celotnega obsega izvoza, kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu, iz LRK v Unijo.

| (80) | Stopnja sodelovanja je v tem primeru visoka, ker je izvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal približno 87 % celotnega izvoza v Unijo v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo stopnjo dampinga za vse ostale družbe določila na ravni vzorčene družbe z najvišjo stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(80)

Stopnja sodelovanja je v tem primeru visoka, ker je izvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal približno 87 % celotnega izvoza v Unijo v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo stopnjo dampinga za vse ostale družbe določila na ravni vzorčene družbe z najvišjo stopnjo dampinga.

| (81) | Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF na ravni meja Unije brez plačane dajatve, so:

  Preglednica 2


  Stopnje dampinga – vsi







  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd in Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % |
| Druge sodelujoče družbe, ki niso bile vzorčene | 125,5 % |
| Vse druge družbe | 127,6 % |

(81)

Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF na ravni meja Unije brez plačane dajatve, so:

Preglednica 2

Preglednica 2

Stopnje dampinga – vsi

Stopnje dampinga – vsi

Družba

Začasna stopnja dampinga

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd in Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

Druge sodelujoče družbe, ki niso bile vzorčene

125,5 %

Vse druge družbe

127,6 %

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (82) | Podobni izdelek je v obdobju preiskave v Uniji izdelovalo 30 proizvajalcev. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(82)

Podobni izdelek je v obdobju preiskave v Uniji izdelovalo 30 proizvajalcev. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (83) | 26 od njih je sodelovalo pri vzorčenju. Ti sodelujoči proizvajalci Unije predstavljajo približno 94 % celotne proizvodnje industrije Unije in celotne prodaje industrije Unije podobnega izdelka v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(83)

26 od njih je sodelovalo pri vzorčenju. Ti sodelujoči proizvajalci Unije predstavljajo približno 94 % celotne proizvodnje industrije Unije in celotne prodaje industrije Unije podobnega izdelka v obdobju preiskave.

| (84) | Celotna proizvodnja podobnega izdelka v Uniji v obdobju preiskave je približno 10,3 milijona ton. Komisija je znesek določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so pritožba, preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije in preverjen predloženi dokument Eurofera. |
| --- | --- |

(84)

Celotna proizvodnja podobnega izdelka v Uniji v obdobju preiskave je približno 10,3 milijona ton. Komisija je znesek določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so pritožba, preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije in preverjen predloženi dokument Eurofera.

| (85) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 1, so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, ki so predstavljali približno 28,5 % celotne prodaje industrije Unije in celotnega obsega proizvodnje Unije podobnega izdelka v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(85)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 1, so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, ki so predstavljali približno 28,5 % celotne prodaje industrije Unije in celotnega obsega proizvodnje Unije podobnega izdelka v obdobju preiskave.

4.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (86) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu in preverjenih podatkih industrije Unije o prodaji. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu in preverjenih podatkih industrije Unije o prodaji.

| (87) | Potrošnja debelih pločevin Unije se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 3


  Potrošnja Unije (v tonah) | 2012 | 2013 | 2014 | OP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna potrošnja v EU (v tonah) | 8 991 777 | 8 423 747 | 8 820 363 | 9 467 177 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 94 | 98 | 105 |
| Vir: Eurostat, preverjen predloženi dokument Eurofera in izpolnjeni vprašalniki |

(87)

Potrošnja debelih pločevin Unije se je gibala na naslednji način:

Preglednica 3

Preglednica 3

Potrošnja Unije (v tonah)

Potrošnja Unije (v tonah)

2012

2013

2014

OP (2015)

Skupna potrošnja v EU (v tonah)

8 991 777

8 423 747

8 820 363

9 467 177

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

94

94

98

98

105

105

Vir: Eurostat, preverjen predloženi dokument Eurofera in izpolnjeni vprašalniki

Vir:

| (88) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 5 %. Letna analiza kaže, da se je med letoma 2012 in 2013 najprej zmanjšala za 6 %, nato pa leta 2014 in v obdobju preiskave okrevala in se povečala za 11 odstotnih točk oziroma več kot 1 milijon ton. |
| --- | --- |

(88)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 5 %. Letna analiza kaže, da se je med letoma 2012 in 2013 najprej zmanjšala za 6 %, nato pa leta 2014 in v obdobju preiskave okrevala in se povečala za 11 odstotnih točk oziroma več kot 1 milijon ton.

| (89) | Uporaba za lastno potrebo proizvajalcev Unije je zanemarljiva, saj znaša manj kot 0,5 % potrošnje Unije v obravnavanem obdobju. Kazalniki škode se zato ocenijo za celoten trg Unije, vključno s količinami, ki se uporabljajo za lastne potrebe proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(89)

Uporaba za lastno potrebo proizvajalcev Unije je zanemarljiva, saj znaša manj kot 0,5 % potrošnje Unije v obravnavanem obdobju. Kazalniki škode se zato ocenijo za celoten trg Unije, vključno s količinami, ki se uporabljajo za lastne potrebe proizvajalcev Unije.

4.3   Obseg in tržni deleži uvoza

Obseg in tržni deleži uvoza

| (90) | Komisija je določila obseg uvoza na podlagi zbirke podatkov Eurostata. Tržni delež uvoza je bil nato določen tako, da se je obseg uvoza primerjal s potrošnjo Unije, o kateri se poroča v preglednici 3 uvodne izjave 87. |
| --- | --- |

(90)

Komisija je določila obseg uvoza na podlagi zbirke podatkov Eurostata. Tržni delež uvoza je bil nato določen tako, da se je obseg uvoza primerjal s potrošnjo Unije, o kateri se poroča v preglednici 3 uvodne izjave 87.

| (91) | Uvoz debelih pločevin v Unijo se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 4


  Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež | 2012 | 2013 | 2014 | OP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz LRK (v tonah) | 410 583 | 343 545 | 693 117 | 1 359 143 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 84 | 169 | 331 |
| Tržni delež LRK | 4,6 % | 4,1 % | 7,9 % | 14,4 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 172 | 314 |
| Vir: Eurostat, preverjen predloženi dokument Eurofera in izpolnjeni vprašalniki |

(91)

Uvoz debelih pločevin v Unijo se je gibal na naslednji način:

Preglednica 4

Preglednica 4

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

2012

2013

2014

OP (2015)

Obseg uvoza iz LRK (v tonah)

410 583

343 545

693 117

1 359 143

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

84

84

169

169

331

331

Tržni delež LRK

4,6 %

4,1 %

7,9 %

14,4 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

172

172

314

314

Vir: Eurostat, preverjen predloženi dokument Eurofera in izpolnjeni vprašalniki

Vir:

| (92) | Obseg uvoza iz LRK v Unijo se je v obravnavanem obdobju povečal za 231 %. Po zmanjšanju za 16 % med letoma 2012 in 2013 so se leta 2014 uvozi iz LRK spet močno povečali, in sicer za 85 odstotnih točk, v obdobju preiskave pa so se povečali še za nadaljnjih 162 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(92)

Obseg uvoza iz LRK v Unijo se je v obravnavanem obdobju povečal za 231 %. Po zmanjšanju za 16 % med letoma 2012 in 2013 so se leta 2014 uvozi iz LRK spet močno povečali, in sicer za 85 odstotnih točk, v obdobju preiskave pa so se povečali še za nadaljnjih 162 odstotnih točk.

| (93) | Začetno zmanjšanje izvozov iz LRK med letoma 2012 in 2013 je bilo posledica zmanjšanja potrošnje na trgu Unije, kot je prikazano v preglednici 3 v uvodni izjavi 87. Po letu 2013 je trg Unije doživel dinamičen porast in se med letom 2013 in obdobjem preiskave povečal za več kot 1 milijon ton. To rast so skoraj izključno izkoristili uvozi iz LRK, ki so se v tem obdobju prav tako povečali za več kot 1 milijon ton. |
| --- | --- |

(93)

Začetno zmanjšanje izvozov iz LRK med letoma 2012 in 2013 je bilo posledica zmanjšanja potrošnje na trgu Unije, kot je prikazano v preglednici 3 v uvodni izjavi 87. Po letu 2013 je trg Unije doživel dinamičen porast in se med letom 2013 in obdobjem preiskave povečal za več kot 1 milijon ton. To rast so skoraj izključno izkoristili uvozi iz LRK, ki so se v tem obdobju prav tako povečali za več kot 1 milijon ton.

| (94) | Hkrati se je delež trga Unije, ki ga predstavljajo uvozi iz LRK, več kot potrojil s 4,6 % leta 2012 na 14,4 % v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(94)

Hkrati se je delež trga Unije, ki ga predstavljajo uvozi iz LRK, več kot potrojil s 4,6 % leta 2012 na 14,4 % v obdobju preiskave.

4.3.1   Uvozne cene iz LRK in nelojalno nižanje cen

Uvozne cene iz LRK in nelojalno nižanje cen

| (95) | Komisija je cene uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Tehtana povprečna cena uvoza debelih pločevin iz LRK v Unijo se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 5


  Uvozna cena (EUR/tona) | 2012 | 2013 | 2014 | OP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvozna cena iz LRK | 647 | 539 | 488 | 460 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 83 | 75 | 71 |
| Vir: Eurostat |

(95)

Komisija je cene uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Tehtana povprečna cena uvoza debelih pločevin iz LRK v Unijo se je gibala na naslednji način:

Preglednica 5

Preglednica 5

Uvozna cena (EUR/tona)

Uvozna cena (EUR/tona)

2012

2013

2014

OP (2015)

Uvozna cena iz LRK

647

539

488

460

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

83

83

75

75

71

71

Vir: Eurostat

Vir:

| (96) | Povprečne uvozne cene iz LRK so se v obravnavanem obdobju znižale za 29 %. Cene so se stalno zniževale s 647 EUR na tono v letu 2012 na 460 EUR na tono v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(96)

Povprečne uvozne cene iz LRK so se v obravnavanem obdobju znižale za 29 %. Cene so se stalno zniževale s 647 EUR na tono v letu 2012 na 460 EUR na tono v obdobju preiskave.

| (97) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:






  (1) | tehtano povprečje prodajnih cen za posamezno vrsto izdelka treh vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, ter |
| --- | --- | --- |

(97)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:

(1)

tehtano povprečje prodajnih cen za posamezno vrsto izdelka treh vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, ter

| (2) | ustrezno tehtano povprečje cen CIF na ravni meja Unije za posamezno uvoženo vrsto izdelka treh vzorčenih proizvajalcev v LRK, zaračunano prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določeno na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu. |
| --- | --- |

(2)

ustrezno tehtano povprečje cen CIF na ravni meja Unije za posamezno uvoženo vrsto izdelka treh vzorčenih proizvajalcev v LRK, zaračunano prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določeno na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu.

| (98) | Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na isti ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje treh vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(98)

Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na isti ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje treh vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave.

| (99) | Na podlagi navedenega je bilo za dampinški uvoz iz LRK ugotovljeno, da je nelojalno nižal cene industrije Unije, in sicer povprečno za 29 %. |
| --- | --- |

(99)

Na podlagi navedenega je bilo za dampinški uvoz iz LRK ugotovljeno, da je nelojalno nižal cene industrije Unije, in sicer povprečno za 29 %.

4.4   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.4.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (100) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(100)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (101) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. |
| --- | --- |

(101)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode.

| (102) | Komisija je makroekonomske kazalnike (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlenost, stroški dela, rast, produktivnost ter višina stopenj dampinga in okrevanje po preteklem dampingu) ocenila na ravni celotne industrije Unije. Ocena je temeljila na informacijah pritožnika in proizvajalcev Unije ter razpoložljivimi uradnimi statističnimi podatki (Eurostat). Makroekonomski podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. |
| --- | --- |

(102)

Komisija je makroekonomske kazalnike (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlenost, stroški dela, rast, produktivnost ter višina stopenj dampinga in okrevanje po preteklem dampingu) ocenila na ravni celotne industrije Unije. Ocena je temeljila na informacijah pritožnika in proizvajalcev Unije ter razpoložljivimi uradnimi statističnimi podatki (Eurostat). Makroekonomski podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije.

| (103) | Komisija je mikroekonomske kazalnike (povprečne prodajne cene na enoto, stroški na enoto, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala) ocenila na podlagi podatkov iz ustrezno preverjenih vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije, in razpoložljivih uradnih statističnih podatkov (Eurostat). Podatki so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je mikroekonomske kazalnike (povprečne prodajne cene na enoto, stroški na enoto, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala) ocenila na podlagi podatkov iz ustrezno preverjenih vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije, in razpoložljivih uradnih statističnih podatkov (Eurostat). Podatki so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije.

| (104) | Komisija ugotavlja, da je eden od vzorčenih proizvajalcev Unije decembra 2015 prekinil proizvodnjo debelih pločevin. Prekinitev ne vpliva na kazalnike škode, ker so jo izvedli ob samem koncu obdobja preiskave, in zato je bilo za oba sklopa podatkov ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(104)

Komisija ugotavlja, da je eden od vzorčenih proizvajalcev Unije decembra 2015 prekinil proizvodnjo debelih pločevin. Prekinitev ne vpliva na kazalnike škode, ker so jo izvedli ob samem koncu obdobja preiskave, in zato je bilo za oba sklopa podatkov ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

4.4.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (105) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 6


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2012 | 2013 | 2014 | OP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 11 795 082 | 10 352 766 | 10 911 713 | 10 345 121 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 88 | 93 | 88 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 16 972 100 | 16 410 487 | 16 646 634 | 16 618 427 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 97 | 98 | 98 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 69 % | 63 % | 66 % | 62 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 91 | 94 | 90 |
| Vir: Preverjen predloženi dokument Eurofera in izpolnjeni vprašalniki |

(105)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 6

Preglednica 6

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2012

2013

2014

OP (2015)

Obseg proizvodnje (v tonah)

11 795 082

10 352 766

10 911 713

10 345 121

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

88

88

93

93

88

88

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

16 972 100

16 410 487

16 646 634

16 618 427

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

97

97

98

98

98

98

Izkoriščenost zmogljivosti

69 %

63 %

66 %

62 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

91

91

94

94

90

90

Vir: Preverjen predloženi dokument Eurofera in izpolnjeni vprašalniki

Vir:

| (106) | Obseg proizvodnje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %. Po zmanjšanju za 12 % med letoma 2012 in 2013 se je obseg proizvodnje leta 2014 nekoliko povečal, in sicer za 5 odstotnih točk, vendar je leta 2015 spet padel za 5 odstotnih točk in se tako vrnil na stopnjo iz leta 2013. |
| --- | --- |

(106)

Obseg proizvodnje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %. Po zmanjšanju za 12 % med letoma 2012 in 2013 se je obseg proizvodnje leta 2014 nekoliko povečal, in sicer za 5 odstotnih točk, vendar je leta 2015 spet padel za 5 odstotnih točk in se tako vrnil na stopnjo iz leta 2013.

| (107) | Začetno zmanjšanje obsega proizvodnje med letoma 2012 in 2013 je bilo posledica zmanjšanja potrošnje na trgu Unije, kot je zabeleženo v preglednici 3 v uvodni izjavi 87. Vendar industrija Unije kasnejše rasti potrošnje med letom 2013 in obdobjem preiskave ni mogla izkoristiti. Medtem ko se je potrošnja povečala za 11 % oziroma več kot 1 milijon ton, se je proizvodnja industrije Unije leta 2014 samo začasno nekoliko povečala, nato pa v obdobju preiskave spet upadla na nizko stopnjo iz leta 2013. |
| --- | --- |

(107)

Začetno zmanjšanje obsega proizvodnje med letoma 2012 in 2013 je bilo posledica zmanjšanja potrošnje na trgu Unije, kot je zabeleženo v preglednici 3 v uvodni izjavi 87. Vendar industrija Unije kasnejše rasti potrošnje med letom 2013 in obdobjem preiskave ni mogla izkoristiti. Medtem ko se je potrošnja povečala za 11 % oziroma več kot 1 milijon ton, se je proizvodnja industrije Unije leta 2014 samo začasno nekoliko povečala, nato pa v obdobju preiskave spet upadla na nizko stopnjo iz leta 2013.

| (108) | Sporočeni podatki o proizvodni zmogljivosti industrije Unije se nanašajo na tehnično zmogljivost, kar pomeni, da so bile prilagoditve za vzpostavitev, vzdrževanje, ozka grla in druge običajne ustavitve, ki jih industrija šteje za standarde, upoštevane. |
| --- | --- |

(108)

Sporočeni podatki o proizvodni zmogljivosti industrije Unije se nanašajo na tehnično zmogljivost, kar pomeni, da so bile prilagoditve za vzpostavitev, vzdrževanje, ozka grla in druge običajne ustavitve, ki jih industrija šteje za standarde, upoštevane.

| (109) | Na podlagi tega se je proizvodna zmogljivost v obravnavanem obdobju zmerno zmanjšala za 2 % na trgu, ki je zrasel za 6 % v istem obdobju. |
| --- | --- |

(109)

Na podlagi tega se je proizvodna zmogljivost v obravnavanem obdobju zmerno zmanjšala za 2 % na trgu, ki je zrasel za 6 % v istem obdobju.

| (110) | Ker zmanjšanje količine proizvodnje presega zmanjšanje proizvodne zmogljivosti, se je izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšalo za 10 %. |
| --- | --- |

(110)

Ker zmanjšanje količine proizvodnje presega zmanjšanje proizvodne zmogljivosti, se je izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšalo za 10 %.

4.4.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (111) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 7


  Obseg prodaje in tržni delež | 2012 | 2013 | 2014 | OP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah) | 7 518 049 | 6 972 140 | 6 873 967 | 6 954 688 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 91 | 93 |
| Tržni delež industrije Unije | 83,6 % | 82,8 % | 77,9 % | 73,5 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 93 | 88 |
| Vir: Preverjen predloženi dokument Eurofera in izpolnjeni vprašalniki |

(111)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 7

Preglednica 7

Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

2012

2013

2014

OP (2015)

Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah)

7 518 049

6 972 140

6 873 967

6 954 688

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

91

91

93

93

Tržni delež industrije Unije

83,6 %

82,8 %

77,9 %

73,5 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

93

93

88

88

Vir: Preverjen predloženi dokument Eurofera in izpolnjeni vprašalniki

Vir:

| (112) | Obseg prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 7 %. Po zmanjšanju za 7 % med letoma 2012 in 2013 in nadaljnjem zmanjšanju leta 2014 za 2 odstotni točki se je obseg prodaje v obdobju preiskave nekoliko povečal za 2 odstotni točki. |
| --- | --- |

(112)

Obseg prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 7 %. Po zmanjšanju za 7 % med letoma 2012 in 2013 in nadaljnjem zmanjšanju leta 2014 za 2 odstotni točki se je obseg prodaje v obdobju preiskave nekoliko povečal za 2 odstotni točki.

| (113) | Podobno kot gibanje količine proizvodnje je bilo začetno zmanjšanje količine prodaje med letoma 2012 in 2013 posledica zmanjšanja potrošnje na trgu Unije, ki je razloženo v uvodni izjavi 87. Vendar industrija Unije kasnejše rasti potrošnje med letom 2013 in obdobjem preiskave ni mogla izkoristiti. Medtem ko se je potrošnja unije povečala za več kot 1 milijon ton, je količina prodaje industrije Unije ostala na nizki stopnji iz leta 2013. |
| --- | --- |

(113)

Podobno kot gibanje količine proizvodnje je bilo začetno zmanjšanje količine prodaje med letoma 2012 in 2013 posledica zmanjšanja potrošnje na trgu Unije, ki je razloženo v uvodni izjavi 87. Vendar industrija Unije kasnejše rasti potrošnje med letom 2013 in obdobjem preiskave ni mogla izkoristiti. Medtem ko se je potrošnja unije povečala za več kot 1 milijon ton, je količina prodaje industrije Unije ostala na nizki stopnji iz leta 2013.

| (114) | Ker se je količina prodaje zmanjšala za 7 % na trgu, ki je zrasel za 5 %, se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %. |
| --- | --- |

(114)

Ker se je količina prodaje zmanjšala za 7 % na trgu, ki je zrasel za 5 %, se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %.

4.4.2.3   Zaposlenost in produktivnost

| (115) | Zaposlenost in produktivnost industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 8


  Zaposlenost in produktivnost | 2012 | 2013 | 2014 | OP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih (polni delovni čas/EPDČ) | 22 622 | 20 920 | 19 688 | 18 722 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 92 | 87 | 83 |
| Produktivnost (v tonah/EPDČ) | 521 | 495 | 554 | 553 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 95 | 106 | 106 |
| Vir: Preverjen predloženi dokument Eurofera in izpolnjeni vprašalniki |

(115)

Zaposlenost in produktivnost industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 8

Preglednica 8

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2012

2013

2014

OP (2015)

Število zaposlenih (polni delovni čas/EPDČ)

22 622

20 920

19 688

18 722

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

92

92

87

87

83

83

Produktivnost (v tonah/EPDČ)

521

495

554

553

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

95

95

106

106

106

106

Vir: Preverjen predloženi dokument Eurofera in izpolnjeni vprašalniki

Vir:

| (116) | Industrija Unije je v obravnavanem obdobju stopnjo zaposlenosti zmanjšala za 17 %. Zmanjšanje je imelo dva glavna razloga:






  — | zmanjšanje obsega proizvodnje za 12 %, ki ga je povzročila povečana količina dampinškega uvoza iz LRK; |
| --- | --- | --- |

(116)

Industrija Unije je v obravnavanem obdobju stopnjo zaposlenosti zmanjšala za 17 %. Zmanjšanje je imelo dva glavna razloga:

—

zmanjšanje obsega proizvodnje za 12 %, ki ga je povzročila povečana količina dampinškega uvoza iz LRK;

| — | prizadevanja industrije Unije za zmanjšanje proizvodnih stroškov in povečanje učinkovitosti zaradi večje konkurence, ki jo je povzročil dampinški uvoz iz LRK. Ta večja učinkovitost je produktivnost povečala za 6 %. |
| --- | --- |

—

prizadevanja industrije Unije za zmanjšanje proizvodnih stroškov in povečanje učinkovitosti zaradi večje konkurence, ki jo je povzročil dampinški uvoz iz LRK. Ta večja učinkovitost je produktivnost povečala za 6 %.

| (117) | Komisija ugotavlja, da se je potrošnja na trgu Unije v obravnavanem obdobju povečala za 5 %. V odsotnosti povečanega obsega dampinškega uvoza iz LRK bi tako industrija Unije lahko ohranila zaposlenost, ker bi se večja učinkovitost izkoristila za povečano povpraševanje. |
| --- | --- |

(117)

Komisija ugotavlja, da se je potrošnja na trgu Unije v obravnavanem obdobju povečala za 5 %. V odsotnosti povečanega obsega dampinškega uvoza iz LRK bi tako industrija Unije lahko ohranila zaposlenost, ker bi se večja učinkovitost izkoristila za povečano povpraševanje.

4.4.2.4   Stroški dela

| (118) | Povprečni stroški dela industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 9


  Povprečni stroški dela na EPDČ (ekvivalent polnega delovnega časa) | 2012 | 2013 | 2014 | OP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na EPDČ (v EUR) | 49 257 | 51 594 | 51 589 | 55 542 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 105 | 105 | 113 |
| Vir: Preverjen predloženi dokument Eurofera in izpolnjeni vprašalniki |

(118)

Povprečni stroški dela industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 9

Preglednica 9

Povprečni stroški dela na EPDČ (ekvivalent polnega delovnega časa)

Povprečni stroški dela na EPDČ (ekvivalent polnega delovnega časa)

2012

2013

2014

OP (2015)

Povprečni stroški dela na EPDČ (v EUR)

49 257

51 594

51 589

55 542

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

105

105

105

105

113

113

Vir: Preverjen predloženi dokument Eurofera in izpolnjeni vprašalniki

Vir:

| (119) | Zaradi obsežnega zmanjšanja delovne sile, kot je zabeleženo v uvodni izjavi 115, so se povprečni stroški dela na zaposlenega v obravnavanem obdobju povečali za 13 %. Čeprav so nekateri deli povečanih stroškov dela povezani z obveznim povišanjem plač v skladu s kolektivnimi pogodbami, jih v glavnem povzročajo stroški zmanjšanja delovne sile in delovnih ur. Takšni stroški vključujejo dodatne odpravnine in višje stroške, ki so nastali v situacijah dela s krajšim delovnim časom zaradi zmanjšane proizvodnje, ki jo je povzročila vedno večja količina dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(119)

Zaradi obsežnega zmanjšanja delovne sile, kot je zabeleženo v uvodni izjavi 115, so se povprečni stroški dela na zaposlenega v obravnavanem obdobju povečali za 13 %. Čeprav so nekateri deli povečanih stroškov dela povezani z obveznim povišanjem plač v skladu s kolektivnimi pogodbami, jih v glavnem povzročajo stroški zmanjšanja delovne sile in delovnih ur. Takšni stroški vključujejo dodatne odpravnine in višje stroške, ki so nastali v situacijah dela s krajšim delovnim časom zaradi zmanjšane proizvodnje, ki jo je povzročila vedno večja količina dampinškega uvoza.

4.4.2.5   Rast

| (120) | Potrošnja Unije se je od leta 2012 do 2013 najprej zmanjšala za 6 % oziroma skoraj 600 000 ton. To začetno zmanjšanje je negativno vplivalo na situacijo količin prodaje in proizvodnje industrije Unije. |
| --- | --- |

(120)

Potrošnja Unije se je od leta 2012 do 2013 najprej zmanjšala za 6 % oziroma skoraj 600 000 ton. To začetno zmanjšanje je negativno vplivalo na situacijo količin prodaje in proizvodnje industrije Unije.

| (121) | Med letom 2013 in obdobjem preiskave je bila situacija drugačna. Potrošnja Unije je doživela dinamično rast za 11 odstotnih točk oziroma več kot 1 milijon ton. Vendar industrija Unije te dinamične rasti ni mogla izkoristiti. Količine proizvodnje in prodaje so dejansko ostale na zelo nizki stopnji iz leta 2013. Rast trga Unije so popolnoma izkoristile povečane količine nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK, ki se je prav tako povečal za več kot 1 milijon ton med letom 2013 in obdobjem preiskave, kot je predstavljeno v uvodni izjavi 91. |
| --- | --- |

(121)

Med letom 2013 in obdobjem preiskave je bila situacija drugačna. Potrošnja Unije je doživela dinamično rast za 11 odstotnih točk oziroma več kot 1 milijon ton. Vendar industrija Unije te dinamične rasti ni mogla izkoristiti. Količine proizvodnje in prodaje so dejansko ostale na zelo nizki stopnji iz leta 2013. Rast trga Unije so popolnoma izkoristile povečane količine nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK, ki se je prav tako povečal za več kot 1 milijon ton med letom 2013 in obdobjem preiskave, kot je predstavljeno v uvodni izjavi 91.

4.4.2.6   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (122) | Stopnje dampinga vseh proizvajalcev izvoznikov iz LRK so presegle 100 %. Višina teh zelo visokih stopenj dampinga glede na obseg in cene uvoza iz LRK je resno vplivala na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(122)

Stopnje dampinga vseh proizvajalcev izvoznikov iz LRK so presegle 100 %. Višina teh zelo visokih stopenj dampinga glede na obseg in cene uvoza iz LRK je resno vplivala na industrijo Unije.

| (123) | Leta 2000 je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih ploščato valjanih izdelkov iz nelegiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indije in Romunije. Ti ukrepi so zajemali obseg izdelka, ki je zelo podoben obsegu v tej preiskavi. Ti ukrepi so prenehali veljati 11. avgusta 2005. |
| --- | --- |

(123)

Leta 2000 je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih ploščato valjanih izdelkov iz nelegiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indije in Romunije. Ti ukrepi so zajemali obseg izdelka, ki je zelo podoben obsegu v tej preiskavi. Ti ukrepi so prenehali veljati 11. avgusta 2005.

| (124) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 221, je dobičkonosnost industrije Unije presegla ciljni dobiček. Komisija zato začasno sklene, da je industrija Unije okrevala od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(124)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 221, je dobičkonosnost industrije Unije presegla ciljni dobiček. Komisija zato začasno sklene, da je industrija Unije okrevala od preteklega dampinga.

4.4.3   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

4.4.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (125) | Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto nepovezanim strankam v Uniji in proizvodni stroški na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 10


  Prodajne cene v Uniji | 2012 | 2013 | 2014 | OP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodajna cena (v EUR/tono) | 821 | 691 | 658 | 617 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 84 | 80 | 75 |
| Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono) | 836 | 784 | 705 | 680 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 94 | 84 | 81 |
| Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki |

(125)

Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto nepovezanim strankam v Uniji in proizvodni stroški na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 10

Preglednica 10

Prodajne cene v Uniji

Prodajne cene v Uniji

2012

2013

2014

OP (2015)

Prodajna cena (v EUR/tono)

821

691

658

617

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

84

84

80

80

75

75

Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono)

836

784

705

680

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

94

94

84

84

81

81

Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki

Vir:

| (126) | V obravnavanem obdobju so se povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije stalno zniževale za 25 %, povprečni proizvodni stroški na enoto pa za 19 %. Prodajne cene so se zniževale hitreje in so bile v povprečju stalno nižje kot stroški proizvodnje na enoto. |
| --- | --- |

(126)

V obravnavanem obdobju so se povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije stalno zniževale za 25 %, povprečni proizvodni stroški na enoto pa za 19 %. Prodajne cene so se zniževale hitreje in so bile v povprečju stalno nižje kot stroški proizvodnje na enoto.

| (127) | Da bi omejili izgubo tržnega deleža, so morali proizvajalci Unije slediti spiralnemu padanju cen in bistveno znižati svoje prodajne cene. To znižanje cen bistveno presega znižanje njihovih proizvodnih stroškov, ki je bilo v glavnem posledica znižanja cen surovin v obravnavanem obdobju in rasti produktivnosti zaradi zmanjšanja delovne sile, kot je prikazano v uvodni izjavi 115. |
| --- | --- |

(127)

Da bi omejili izgubo tržnega deleža, so morali proizvajalci Unije slediti spiralnemu padanju cen in bistveno znižati svoje prodajne cene. To znižanje cen bistveno presega znižanje njihovih proizvodnih stroškov, ki je bilo v glavnem posledica znižanja cen surovin v obravnavanem obdobju in rasti produktivnosti zaradi zmanjšanja delovne sile, kot je prikazano v uvodni izjavi 115.

4.4.3.2   Zaloge

| (128) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 11


  Zaloge | 2012 | 2013 | 2014 | OP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 224 600 | 228 325 | 246 532 | 282 631 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 102 | 110 | 126 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje | 9 % | 10 % | 10 % | 12 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 109 | 111 | 135 |
| Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki |

(128)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 11

Preglednica 11

Zaloge

Zaloge

2012

2013

2014

OP (2015)

Končne zaloge (v tonah)

224 600

228 325

246 532

282 631

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

102

102

110

110

126

126

Končne zaloge kot delež proizvodnje

9 %

10 %

10 %

12 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

109

109

111

111

135

135

Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki

Vir:

| (129) | Raven končnih zalog treh vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju nenehno povečevala za 26 %. Obenem se je njihova raven končnih zalog kot delež proizvodnje prav tako nenehno povečevala za 35 %. |
| --- | --- |

(129)

Raven končnih zalog treh vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju nenehno povečevala za 26 %. Obenem se je njihova raven končnih zalog kot delež proizvodnje prav tako nenehno povečevala za 35 %.

| (130) | Glavni razlog za povečanje zalog je bil, da je industrija Unije sicer poskusila preprečiti zmanjšanje obsega proizvodnje, vendar se je obseg prodaje zmanjšal še hitreje, ker industrija Unije zaradi povečanega obsega nizkocenovnega dampinškega uvoza ni mogla izkoristi rasti trga. |
| --- | --- |

(130)

Glavni razlog za povečanje zalog je bil, da je industrija Unije sicer poskusila preprečiti zmanjšanje obsega proizvodnje, vendar se je obseg prodaje zmanjšal še hitreje, ker industrija Unije zaradi povečanega obsega nizkocenovnega dampinškega uvoza ni mogla izkoristi rasti trga.

4.4.3.3   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (131) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto izgubo pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. |
| --- | --- |

(131)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto izgubo pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje.

| (132) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 12


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2012 | 2013 | 2014 | OP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje) | 1,6 % | – 12,2 % | – 4,4 % | – 10,4 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | – 773 | – 280 | – 658 |
| Denarni tok
  (v 1 000 EUR) | 52 449 | – 109 945 | 19 964 | – 66 035 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | – 210 | 38 | – 126 |
| Naložbe
  (v 1 000 EUR) | 209 128 | 224 431 | 170 108 | 143 420 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 107 | 81 | 69 |
| Donosnost naložb | 7,6 % | – 22,4 % | – 2,2 % | – 13,7 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | – 297 | – 29 | – 182 |
| Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki |

(132)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 12

Preglednica 12

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2012

2013

2014

OP (2015)

Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje)

1,6 %

– 12,2 %

– 4,4 %

– 10,4 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

– 773

– 773

– 280

– 280

– 658

– 658

Denarni tok

(v 1 000 EUR)

52 449

– 109 945

19 964

– 66 035

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

– 210

– 210

38

38

– 126

– 126

Naložbe

(v 1 000 EUR)

209 128

224 431

170 108

143 420

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

107

107

81

81

69

69

Donosnost naložb

7,6 %

– 22,4 %

– 2,2 %

– 13,7 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

– 297

– 297

– 29

– 29

– 182

– 182

Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki

Vir:

| (133) | Dobičkonosnost se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 758 %. Po dobičku 1,6 % v letu 2012 so vzorčeni proizvajalci Unije poslovali z izgubo v vseh naslednjih letih. |
| --- | --- |

(133)

Dobičkonosnost se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 758 %. Po dobičku 1,6 % v letu 2012 so vzorčeni proizvajalci Unije poslovali z izgubo v vseh naslednjih letih.

| (134) | Čeprav je na veliko izgubo 12,2 % v letu 2013 vplivalo izjemno majhno povpraševanje v tem letu, je velik pritisk, ki ga je povečan uvoz iz LRK v letu 2014 in obdobju preiskave izvajal na ceno in obseg industrije Unije, industriji Unije preprečil, da bi izkoristila dinamično rast potrošnje Unije za 11 odstotnih točk. Kot je navedeno v uvodni izjavi 93, je to rast skoraj povsem izkoristil dampinški uvoz iz LRK. |
| --- | --- |

(134)

Čeprav je na veliko izgubo 12,2 % v letu 2013 vplivalo izjemno majhno povpraševanje v tem letu, je velik pritisk, ki ga je povečan uvoz iz LRK v letu 2014 in obdobju preiskave izvajal na ceno in obseg industrije Unije, industriji Unije preprečil, da bi izkoristila dinamično rast potrošnje Unije za 11 odstotnih točk. Kot je navedeno v uvodni izjavi 93, je to rast skoraj povsem izkoristil dampinški uvoz iz LRK.

| (135) | Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 226 %. Po zmanjšanju za 310 % med letoma 2012 in 2013, na katerega je vplivalo izjemno majhno povpraševanje v tem letu, se je izboljšal in postal nekoliko pozitiven leta 2014. Kljub temu se je negativno gibanje nadaljevalo v obdobju preiskave, v katerem je spet postalo zelo negativno. |
| --- | --- |

(135)

Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 226 %. Po zmanjšanju za 310 % med letoma 2012 in 2013, na katerega je vplivalo izjemno majhno povpraševanje v tem letu, se je izboljšal in postal nekoliko pozitiven leta 2014. Kljub temu se je negativno gibanje nadaljevalo v obdobju preiskave, v katerem je spet postalo zelo negativno.

| (136) | Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Donosnost naložb se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 282 %. Po dramatičnem zmanjšanju za 397 % med letoma 2012 in 2013, na katerega je vplivalo izjemno majhno povpraševanje v tem letu, se je nekoliko povečala leta 2014 in v obdobju preiskave, čeprav je še zmeraj ostala negativna. |
| --- | --- |

(136)

Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Donosnost naložb se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 282 %. Po dramatičnem zmanjšanju za 397 % med letoma 2012 in 2013, na katerega je vplivalo izjemno majhno povpraševanje v tem letu, se je nekoliko povečala leta 2014 in v obdobju preiskave, čeprav je še zmeraj ostala negativna.

| (137) | Posledično je industrija Unije v obravnavanem obdobju stopnjo svojih naložb zmanjšala za 31 %. Potem ko je med leti 2012 in 2013 povečala naložbe za 7 %, jih je bila industrija Unije v letu 2014 prisiljena znižati za 26 odstotnih točk in v obdobju preiskave za dodatnih 12 odstotnih točk. Kot je prikazano v preglednici 6 uvodne izjave 105, se te naložbe niso uporabile za povečanje proizvodne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(137)

Posledično je industrija Unije v obravnavanem obdobju stopnjo svojih naložb zmanjšala za 31 %. Potem ko je med leti 2012 in 2013 povečala naložbe za 7 %, jih je bila industrija Unije v letu 2014 prisiljena znižati za 26 odstotnih točk in v obdobju preiskave za dodatnih 12 odstotnih točk. Kot je prikazano v preglednici 6 uvodne izjave 105, se te naložbe niso uporabile za povečanje proizvodne zmogljivosti.

| (138) | Na zmožnost zbiranja kapitala so vplivale izgube, ki so nastale v obravnavanem obdobju, kar je nazadnje povzročilo popolno prenehanje poslovanja enega od vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(138)

Na zmožnost zbiranja kapitala so vplivale izgube, ki so nastale v obravnavanem obdobju, kar je nazadnje povzročilo popolno prenehanje poslovanja enega od vzorčenih proizvajalcev Unije.

4.4.4   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (139) | Obravnavano obdobje se lahko razdeli na dve pomembni obdobji: od leta 2012 do 2013 in od leta 2014 do konca obdobja preiskave. |
| --- | --- |

(139)

Obravnavano obdobje se lahko razdeli na dve pomembni obdobji: od leta 2012 do 2013 in od leta 2014 do konca obdobja preiskave.

| (140) | Prvotno se je med letoma 2012 in 2013 potrošnja Unije znatno zmanjšala za 6 %. Ta zmanjšana potrošnja je imela negativen učinek na mnoge kazalnike škode, kot so obseg prodaje in prodajne cene, proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti, zaposlenost, produktivnost, dobičkonosnost, denarni tok ter donosnost naložb. |
| --- | --- |

(140)

Prvotno se je med letoma 2012 in 2013 potrošnja Unije znatno zmanjšala za 6 %. Ta zmanjšana potrošnja je imela negativen učinek na mnoge kazalnike škode, kot so obseg prodaje in prodajne cene, proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti, zaposlenost, produktivnost, dobičkonosnost, denarni tok ter donosnost naložb.

| (141) | V letu 2014 in obdobju preiskave je nato potrošnja doživela dinamično rast za 11 odstotnih točk oziroma več kot 1 milijon ton. Vendar industrija Unije ni mogla izkoristiti te rasti, ki jo je povsem izkoristil povečan obseg dampinškega uvoza iz LRK. |
| --- | --- |

(141)

V letu 2014 in obdobju preiskave je nato potrošnja doživela dinamično rast za 11 odstotnih točk oziroma več kot 1 milijon ton. Vendar industrija Unije ni mogla izkoristiti te rasti, ki jo je povsem izkoristil povečan obseg dampinškega uvoza iz LRK.

| (142) | V okviru povečane potrošnje Unije industrija Unije dejansko ni uspela povečati obsega prodaje ali obsega proizvodnje, medtem ko se je izkoriščenost zmogljivosti v rastočem trgu celo nekoliko zmanjšala. |
| --- | --- |

(142)

V okviru povečane potrošnje Unije industrija Unije dejansko ni uspela povečati obsega prodaje ali obsega proizvodnje, medtem ko se je izkoriščenost zmogljivosti v rastočem trgu celo nekoliko zmanjšala.

| (143) | Poskusi za ohranitev ravni proizvodnje so povzročili povečanje zalog za 24 odstotnih točk. Industrija Unije je prav tako izgubila 9,3 odstotnih točk tržnega deleža zaradi uvoza iz LRK, ki je hkrati pridobil 10,3 odstotne točke tržnega deleža. Prodajne cene na enoto so se znižale za 9 odstotnih točk, proizvodni stroški pa za 13 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(143)

Poskusi za ohranitev ravni proizvodnje so povzročili povečanje zalog za 24 odstotnih točk. Industrija Unije je prav tako izgubila 9,3 odstotnih točk tržnega deleža zaradi uvoza iz LRK, ki je hkrati pridobil 10,3 odstotne točke tržnega deleža. Prodajne cene na enoto so se znižale za 9 odstotnih točk, proizvodni stroški pa za 13 odstotnih točk.

| (144) | To je privedlo do rahlega izboljšanja finančnih kazalnikov, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb, ki pa so v veliki meri v tem času ostali negativni. Zaposlenost se je zmanjšala za 9 odstotnih točk, medtem ko je industrija Unije uspela produktivnost povečati za 11 odstotnih točk. Poleg tega je industrija Unije morala naložbe znižati za 38 odstotnih točk zaradi nenehno negativne dobičkonosnosti in donosnosti naložb. |
| --- | --- |

(144)

To je privedlo do rahlega izboljšanja finančnih kazalnikov, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb, ki pa so v veliki meri v tem času ostali negativni. Zaposlenost se je zmanjšala za 9 odstotnih točk, medtem ko je industrija Unije uspela produktivnost povečati za 11 odstotnih točk. Poleg tega je industrija Unije morala naložbe znižati za 38 odstotnih točk zaradi nenehno negativne dobičkonosnosti in donosnosti naložb.

| (145) | Industrija Unije kot celota je na splošno zmanjšala svojo proizvodnjo in sprejela dejanske ukrepe za izboljšanje učinkovitosti, saj je zmanjšala delovno silo in proizvodno zmogljivost ter uspela znatno zmanjšati svoje proizvodne stroške. |
| --- | --- |

(145)

Industrija Unije kot celota je na splošno zmanjšala svojo proizvodnjo in sprejela dejanske ukrepe za izboljšanje učinkovitosti, saj je zmanjšala delovno silo in proizvodno zmogljivost ter uspela znatno zmanjšati svoje proizvodne stroške.

| (146) | Kljub tem ukrepom industrije Unije v obravnavanem obdobju za izboljšanje splošne uspešnosti se je njen gospodarski in finančni položaj bistveno poslabšal, saj je od leta 2013 kopičila izgube. |
| --- | --- |

(146)

Kljub tem ukrepom industrije Unije v obravnavanem obdobju za izboljšanje splošne uspešnosti se je njen gospodarski in finančni položaj bistveno poslabšal, saj je od leta 2013 kopičila izgube.

| (147) | Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(147)

Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

| (148) | Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz LRK povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(148)

Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz LRK povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije.

| (149) | Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz LRK, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: močna konkurenca, ki jo povzročijo težave s povpraševanjem na trgu Unije, nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije, uvozi iz drugih tretjih držav, izvoz proizvajalcev Unije ter konkurenca med vertikalno povezanimi proizvajalci in valjarnami za ponovno valjanje. |
| --- | --- |

(149)

Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz LRK, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: močna konkurenca, ki jo povzročijo težave s povpraševanjem na trgu Unije, nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije, uvozi iz drugih tretjih držav, izvoz proizvajalcev Unije ter konkurenca med vertikalno povezanimi proizvajalci in valjarnami za ponovno valjanje.

5.1   Učinki dampinškega uvoza

Učinki dampinškega uvoza

| (150) | Prodajne cene proizvajalcev izvoznikov iz LRK so se znižale za 25 % s 647 EUR na tono v letu 2012 na 460 EUR na tono v obdobju preiskave. Proizvajalci iz LRK so s pomočjo stalnega zniževanja prodajnih cen na enoto v obravnavanem obdobju bistveno povečali svoj tržni delež s 4,6 % leta 2012 na 14,4 % v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(150)

Prodajne cene proizvajalcev izvoznikov iz LRK so se znižale za 25 % s 647 EUR na tono v letu 2012 na 460 EUR na tono v obdobju preiskave. Proizvajalci iz LRK so s pomočjo stalnega zniževanja prodajnih cen na enoto v obravnavanem obdobju bistveno povečali svoj tržni delež s 4,6 % leta 2012 na 14,4 % v obdobju preiskave.

| (151) | Čeprav je zmanjšanje povpraševanja negativno vplivalo na uspešnost industrije Unije med letoma 2012 in 2013, je imelo nadaljnje, skoraj neprekinjeno povečevanje uvoza iz LRK po zelo nelojalno nizkih prodajnih cenah jasen negativen učinek na uspešnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(151)

Čeprav je zmanjšanje povpraševanja negativno vplivalo na uspešnost industrije Unije med letoma 2012 in 2013, je imelo nadaljnje, skoraj neprekinjeno povečevanje uvoza iz LRK po zelo nelojalno nizkih prodajnih cenah jasen negativen učinek na uspešnost industrije Unije.

| (152) | Medtem ko je industrija Unije zmanjšala svoje stroške tako, da je zmanjšala zaposlenost in izkoristila znižanje cen surovin, se je dampinški uvoz še naprej povečeval in prisilil industrijo Unije, da je še bolj znižala svoje prodajne cene in tako omejila izgubo tržnega deleža, četudi v škodo dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(152)

Medtem ko je industrija Unije zmanjšala svoje stroške tako, da je zmanjšala zaposlenost in izkoristila znižanje cen surovin, se je dampinški uvoz še naprej povečeval in prisilil industrijo Unije, da je še bolj znižala svoje prodajne cene in tako omejila izgubo tržnega deleža, četudi v škodo dobičkonosnosti.

| (153) | Poleg tega se je dobičkonosnost industrije Unije nekoliko izboljšala leta 2014, saj so se izgube zmanjšale, vendar se je v obdobju preiskave obseg uvoza dodatno povečal, cene pa so se še bolj znižale, zato so se cene in dobičkonosnost industrije Unije dodatno zmanjšale. |
| --- | --- |

(153)

Poleg tega se je dobičkonosnost industrije Unije nekoliko izboljšala leta 2014, saj so se izgube zmanjšale, vendar se je v obdobju preiskave obseg uvoza dodatno povečal, cene pa so se še bolj znižale, zato so se cene in dobičkonosnost industrije Unije dodatno zmanjšale.

| (154) | Poleg tega sta postopna upočasnitev gospodarstva in zelo velika presežna zmogljivost jeklarske industrije v LRK prisilili njihove proizvajalce jekla, da so preusmerili presežno proizvodnjo na izvozne trge (6) in trg Unije je privlačno namembno izvozno območje. |
| --- | --- |

(154)

Poleg tega sta postopna upočasnitev gospodarstva in zelo velika presežna zmogljivost jeklarske industrije v LRK prisilili njihove proizvajalce jekla, da so preusmerili presežno proizvodnjo na izvozne trge (6) in trg Unije je privlačno namembno izvozno območje.

6

| (155) | Veliko število drugih tradicionalnih pomembnih izvoznih trgov je uvedlo ali namerava uvesti ukrepe proti izdelkom iz jekla iz LRK, vključno z debelimi pločevinami (7), saj cene umetno znižuje nelojalni uvoz, ki povzroča nezdravo konkurenco. |
| --- | --- |

(155)

Veliko število drugih tradicionalnih pomembnih izvoznih trgov je uvedlo ali namerava uvesti ukrepe proti izdelkom iz jekla iz LRK, vključno z debelimi pločevinami (7), saj cene umetno znižuje nelojalni uvoz, ki povzroča nezdravo konkurenco.

7

| (156) | Ker se po svetu vedno pogosteje uvajajo ukrepi trgovinske zaščite, je trg Unije postal eden najprivlačnejših namembnih krajev za dampinški uvoz iz LRK, kar škoduje industriji Unije. |
| --- | --- |

(156)

Ker se po svetu vedno pogosteje uvajajo ukrepi trgovinske zaščite, je trg Unije postal eden najprivlačnejših namembnih krajev za dampinški uvoz iz LRK, kar škoduje industriji Unije.

| (157) | Ta sklep potrjujejo najnovejši statistični podatki Eurostata, ki kažejo, da se je uvoz iz LRK od konca obdobja preiskave še dodatno povečal. Obseg uvoza za obdobje od marca do maja 2016 se je povečal za približno 15 % v primerjavi z obsegom uvoza v obdobju preiskave, medtem ko so se povprečne cene tega uvoza še naprej zniževale za približno 30 %. |
| --- | --- |

(157)

Ta sklep potrjujejo najnovejši statistični podatki Eurostata, ki kažejo, da se je uvoz iz LRK od konca obdobja preiskave še dodatno povečal. Obseg uvoza za obdobje od marca do maja 2016 se je povečal za približno 15 % v primerjavi z obsegom uvoza v obdobju preiskave, medtem ko so se povprečne cene tega uvoza še naprej zniževale za približno 30 %.

5.2   Učinki drugih dejavnikov

Učinki drugih dejavnikov

5.2.1   Močna konkurenca, ki so jo povzročile težave s povpraševanjem na trgu Unije

Močna konkurenca, ki so jo povzročile težave s povpraševanjem na trgu Unije

| (158) | Ena zainteresirana stran je trdila, da škode industriji Unije ne povzroča uvoz iz LRK, ampak težave s povpraševanjem na trgu Unije. Trdila je, da čeprav je povpraševanje v Uniji leta 2014 in v obdobju preiskave okrevalo, je bilo leta 2012 32 % pod največjo stopnjo iz leta 2007, leta 2014 pa 17 % pod domnevno „normalnim“ letom 2004. |
| --- | --- |

(158)

Ena zainteresirana stran je trdila, da škode industriji Unije ne povzroča uvoz iz LRK, ampak težave s povpraševanjem na trgu Unije. Trdila je, da čeprav je povpraševanje v Uniji leta 2014 in v obdobju preiskave okrevalo, je bilo leta 2012 32 % pod največjo stopnjo iz leta 2007, leta 2014 pa 17 % pod domnevno „normalnim“ letom 2004.

| (159) | Ta slabost v povpraševanju je domnevno povzročila močno konkurenco v zvezi z omejenimi količinami, ki so potrebne na trgu, kar je povzročilo velik pritisk na prodajne cene Unije. |
| --- | --- |

(159)

Ta slabost v povpraševanju je domnevno povzročila močno konkurenco v zvezi z omejenimi količinami, ki so potrebne na trgu, kar je povzročilo velik pritisk na prodajne cene Unije.

| (160) | Vendar ta močna konkurenca, ki so jo povzročile domnevne težave s povpraševanjem, ni negativno vplivala na sposobnost izvoznikov iz LRK, da prodajajo vedno večje količine dampinških debelih pločevin na trgu Unije in s tem povečajo svoj tržni delež s 4,6 % na 14,4 % ter povzročijo skoraj popolnoma enako izgubo tržnega deleža industrije Unije, kar je povzročilo znaten pritisk na prodajne cene industrije Unije in privedlo k njeni negativni dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(160)

Vendar ta močna konkurenca, ki so jo povzročile domnevne težave s povpraševanjem, ni negativno vplivala na sposobnost izvoznikov iz LRK, da prodajajo vedno večje količine dampinških debelih pločevin na trgu Unije in s tem povečajo svoj tržni delež s 4,6 % na 14,4 % ter povzročijo skoraj popolnoma enako izgubo tržnega deleža industrije Unije, kar je povzročilo znaten pritisk na prodajne cene industrije Unije in privedlo k njeni negativni dobičkonosnosti.

| (161) | Čeprav so težave s povpraševanjem sprva imele znatno negativen učinek na uspešnost industrije Unije v letu 2013, je bil prav dampinški uvoz iz LRK glavni vzrok za močno konkurenco na trgu Unije, predvsem leta 2014 in v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(161)

Čeprav so težave s povpraševanjem sprva imele znatno negativen učinek na uspešnost industrije Unije v letu 2013, je bil prav dampinški uvoz iz LRK glavni vzrok za močno konkurenco na trgu Unije, predvsem leta 2014 in v obdobju preiskave.

| (162) | Leta 2014 in v obdobju preiskave bi industrija Unije lahko izkoristila okrevanje trga. To ji je preprečilo znatno povečanje uvoza iz LRK, ki se je v teh dveh letih več kot potrojil in prevzel znaten tržni delež v škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(162)

Leta 2014 in v obdobju preiskave bi industrija Unije lahko izkoristila okrevanje trga. To ji je preprečilo znatno povečanje uvoza iz LRK, ki se je v teh dveh letih več kot potrojil in prevzel znaten tržni delež v škodo industriji Unije.

| (163) | Komisija zato sklene, da težave s povpraševanjem na trgu Unije niso glavni vzrok za škodo industrije Unije in ne prekinjajo vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(163)

Komisija zato sklene, da težave s povpraševanjem na trgu Unije niso glavni vzrok za škodo industrije Unije in ne prekinjajo vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo industriji Unije.

5.2.2   Nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti proizvajalcev Unije

Nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti proizvajalcev Unije

| (164) | Ena zainteresirana stran je trdila, da škodo industriji Unije povzroča tudi nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, ki jo povzročajo znatne presežne zmogljivosti proizvajalcev Unije. Trdijo, da je bila že leta 2012, ko je bil uvoz iz LRK na razmeroma nizki ravni, stopnja izkoriščenosti zmogljivosti zelo nizka in da industrija Unije svojih zmogljivosti ni ustrezno zmanjšala. |
| --- | --- |

(164)

Ena zainteresirana stran je trdila, da škodo industriji Unije povzroča tudi nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, ki jo povzročajo znatne presežne zmogljivosti proizvajalcev Unije. Trdijo, da je bila že leta 2012, ko je bil uvoz iz LRK na razmeroma nizki ravni, stopnja izkoriščenosti zmogljivosti zelo nizka in da industrija Unije svojih zmogljivosti ni ustrezno zmanjšala.

| (165) | Vendar se je povpraševanje v Uniji pozneje znatno povečalo, predvsem leta 2014 in v obdobju preiskave, ko je preseglo povpraševanje iz leta 2012 za 6 %. V odsotnosti močno povečanih količin dampinškega uvoza iz LRK bi to povečano povpraševanje vodilo k povečani stopnji izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije, zlasti ker je zmanjšala svojo proizvodno zmogljivost za 2 % v rastočem trgu. |
| --- | --- |

(165)

Vendar se je povpraševanje v Uniji pozneje znatno povečalo, predvsem leta 2014 in v obdobju preiskave, ko je preseglo povpraševanje iz leta 2012 za 6 %. V odsotnosti močno povečanih količin dampinškega uvoza iz LRK bi to povečano povpraševanje vodilo k povečani stopnji izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije, zlasti ker je zmanjšala svojo proizvodno zmogljivost za 2 % v rastočem trgu.

| (166) | Komisija zato sklene, da so nizko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, predvsem v letu 2014 in v obdobju preiskave, v glavnem povzročile močno povečane količine dampinškega uvoza iz LRK. |
| --- | --- |

(166)

Komisija zato sklene, da so nizko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, predvsem v letu 2014 in v obdobju preiskave, v glavnem povzročile močno povečane količine dampinškega uvoza iz LRK.

5.2.3   Uvoz iz drugih tretjih držav

Uvoz iz drugih tretjih držav

| (167) | Komisija je določila obseg uvoza na podlagi zbirke podatkov Eurostata. Poleg LRK je uvoz prihajal predvsem iz Ukrajine in Rusije. Tržni delež uvoza je bil določen tako, da se je obseg uvoza primerjal s potrošnjo Unije, kot je zabeležena v preglednici 3 v uvodni izjavi 87. |
| --- | --- |

(167)

Komisija je določila obseg uvoza na podlagi zbirke podatkov Eurostata. Poleg LRK je uvoz prihajal predvsem iz Ukrajine in Rusije. Tržni delež uvoza je bil določen tako, da se je obseg uvoza primerjal s potrošnjo Unije, kot je zabeležena v preglednici 3 v uvodni izjavi 87.

| (168) | Uvoz v Unijo iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Preglednica 13


  Uvoz iz tretjih držav (v tonah) in tržni deleži | | 2012 | 2013 | 2014 | OP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajina | Obseg uvoza (v tonah) | 421 553 | 600 896 | 713 189 | 583 132 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 143 | 169 | 138 |
| Tržni delež | 4,7 % | 7,1 % | 8,1 % | 6,2 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 152 | 172 | 131 |
| Povprečna cena | 574 | 477 | 470 | 451 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 83 | 82 | 79 |
| Rusija | Obseg uvoza (v tonah) | 148 594 | 158 883 | 196 207 | 222 999 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 107 | 132 | 150 |
| Tržni delež | 1,7 % | 1,9 % | 2,2 % | 2,4 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 114 | 135 | 143 |
| Povprečna cena | 513 | 461 | 446 | 412 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 87 | 80 |
| Skupno vse tretje države, razen LRK | Obseg uvoza (v tonah) | 1 063 146 | 1 108 062 | 1 253 278 | 1 153 345 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 104 | 118 | 108 |
| Tržni delež | 11,8 % | 13,2 % | 14,2 % | 12,2 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 111 | 120 | 103 |
| Povprečna cena | 621 | 516 | 505 | 505 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 83 | 81 | 81 |
| Vir: Eurostat |

(168)

Uvoz v Unijo iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Preglednica 13

Preglednica 13

Uvoz iz tretjih držav (v tonah) in tržni deleži

Uvoz iz tretjih držav (v tonah) in tržni deleži

2012

2013

2014

OP (2015)

Ukrajina

Obseg uvoza (v tonah)

421 553

600 896

713 189

583 132

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

143

143

169

169

138

138

Tržni delež

4,7 %

7,1 %

8,1 %

6,2 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

152

152

172

172

131

131

Povprečna cena

574

477

470

451

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

83

83

82

82

79

79

Rusija

Obseg uvoza (v tonah)

148 594

158 883

196 207

222 999

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

107

107

132

132

150

150

Tržni delež

1,7 %

1,9 %

2,2 %

2,4 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

114

114

135

135

143

143

Povprečna cena

513

461

446

412

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

87

87

80

80

Skupno vse tretje države, razen LRK

Obseg uvoza (v tonah)

1 063 146

1 108 062

1 253 278

1 153 345

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

104

104

118

118

108

108

Tržni delež

11,8 %

13,2 %

14,2 %

12,2 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

111

111

120

120

103

103

Povprečna cena

621

516

505

505

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

83

83

81

81

81

81

Vir: Eurostat

Vir:

| (169) | Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav je v obravnavanem obdobju ostal razmeroma stabilen, medtem ko se je tržni delež uvoza iz LRK povečal za 214 %. |
| --- | --- |

(169)

Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav je v obravnavanem obdobju ostal razmeroma stabilen, medtem ko se je tržni delež uvoza iz LRK povečal za 214 %.

| (170) | Poleg tega se je tržni delež Ukrajine in Rusije v obravnavanem obdobju le rahlo povečal. Za Ukrajino se je tržni delež povečal s 4,7 % na 6,2 % in za Rusijo z 1,7 % na 2,4 %, to pa samo v škodo drugih držav uvoznic, ki niso LRK. |
| --- | --- |

(170)

Poleg tega se je tržni delež Ukrajine in Rusije v obravnavanem obdobju le rahlo povečal. Za Ukrajino se je tržni delež povečal s 4,7 % na 6,2 % in za Rusijo z 1,7 % na 2,4 %, to pa samo v škodo drugih držav uvoznic, ki niso LRK.

| (171) | V okviru povečanja potrošnje Unije za 5 % in zmanjšanja tržnega deleža industrije Unije za 10 odstotnih točk v obravnavanem obdobju to pomeni, da je uvoz iz LRK pridobil tržni delež samo od industrije Unije. |
| --- | --- |

(171)

V okviru povečanja potrošnje Unije za 5 % in zmanjšanja tržnega deleža industrije Unije za 10 odstotnih točk v obravnavanem obdobju to pomeni, da je uvoz iz LRK pridobil tržni delež samo od industrije Unije.

| (172) | Posledica tega je, da je v obdobju preiskave uvoz iz LRK predstavljal približno 54 % vsega uvoza v Unijo, medtem ko je uvoz iz Ukrajine predstavljal približno 23 %, uvoz iz Rusije pa 9 %. |
| --- | --- |

(172)

Posledica tega je, da je v obdobju preiskave uvoz iz LRK predstavljal približno 54 % vsega uvoza v Unijo, medtem ko je uvoz iz Ukrajine predstavljal približno 23 %, uvoz iz Rusije pa 9 %.

| (173) | Povprečna uvozna cena iz drugih tretjih držav se je znižala veliko bolj počasi kot cene uvoza iz LRK. Znižala se je za 19 %, medtem ko so se uvozne cene iz LRK znižale za 29 %. |
| --- | --- |

(173)

Povprečna uvozna cena iz drugih tretjih držav se je znižala veliko bolj počasi kot cene uvoza iz LRK. Znižala se je za 19 %, medtem ko so se uvozne cene iz LRK znižale za 29 %.

| (174) | Čeprav so uvozne cene iz Ukrajine in Rusije v povprečju še vedno tik pod uvoznimi cenami iz LRK, so se v obravnavanem obdobju znižale mnogo počasneje kot uvozne cene iz LRK. Prav tako za te cene ni nujno, da so neposredno primerljive, ker na povprečno ceno vpliva drugačen nabor izdelkov. |
| --- | --- |

(174)

Čeprav so uvozne cene iz Ukrajine in Rusije v povprečju še vedno tik pod uvoznimi cenami iz LRK, so se v obravnavanem obdobju znižale mnogo počasneje kot uvozne cene iz LRK. Prav tako za te cene ni nujno, da so neposredno primerljive, ker na povprečno ceno vpliva drugačen nabor izdelkov.

| (175) | Poleg tega se obseg uvoza iz Ukrajine in Rusije ter tudi iz vseh drugih tretjih držav ni povečal tako znatno kot obseg iz LRK. Medtem ko se je obseg uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju povečal za skoraj 1 milijon ton, se je obseg uvoza iz Ukrajine povečal za približno 160 000 ton, obseg iz Rusije za približno 75 000 ton in obseg iz vseh drugih tretjih držav (vključno z Ukrajino in Rusijo) za približno 90 000 ton. |
| --- | --- |

(175)

Poleg tega se obseg uvoza iz Ukrajine in Rusije ter tudi iz vseh drugih tretjih držav ni povečal tako znatno kot obseg iz LRK. Medtem ko se je obseg uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju povečal za skoraj 1 milijon ton, se je obseg uvoza iz Ukrajine povečal za približno 160 000 ton, obseg iz Rusije za približno 75 000 ton in obseg iz vseh drugih tretjih držav (vključno z Ukrajino in Rusijo) za približno 90 000 ton.

| (176) | Na podlagi navedenega in glede na veliko manjši obseg uvoza iz Ukrajine in Rusije v primerjavi z obsegom uvoza iz LRK nič ne kaže na to, da je uvoz iz teh dveh držav industriji Unije povzročil škodo. |
| --- | --- |

(176)

Na podlagi navedenega in glede na veliko manjši obseg uvoza iz Ukrajine in Rusije v primerjavi z obsegom uvoza iz LRK nič ne kaže na to, da je uvoz iz teh dveh držav industriji Unije povzročil škodo.

| (177) | Uvoz iz vseh drugih tretjih držav (vključno z Rusijo in Ukrajino) ima v povprečju višjo ceno kot uvoz iz LRK in je pridobil samo zanemarljiv tržni delež, in sicer 1 odstotno točko. |
| --- | --- |

(177)

Uvoz iz vseh drugih tretjih držav (vključno z Rusijo in Ukrajino) ima v povprečju višjo ceno kot uvoz iz LRK in je pridobil samo zanemarljiv tržni delež, in sicer 1 odstotno točko.

| (178) | Komisija zato sklene, da uvoz debelih pločevin iz tretjih držav ni temeljni vzrok za škodo industriji Unije in ne prekinja vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(178)

Komisija zato sklene, da uvoz debelih pločevin iz tretjih držav ni temeljni vzrok za škodo industriji Unije in ne prekinja vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in škodo industriji Unije.

5.2.4   Izvoz industrije Unije

Izvoz industrije Unije

| (179) | Obseg in povprečne izvozne cene izvozov industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 14


  Izvoz | 2012 | 2013 | 2014 | OP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza nepovezanim strankam (industrija Unije) | 1 881 932 | 1 361 279 | 1 825 628 | 1 548 156 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 72 | 97 | 82 |
| Povprečna izvozna cena (v EUR/tono)

  (vzorčeni proizvajalci) | 1 002 | 831 | 814 | 764 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 83 | 81 | 76 |
| Vir: Preverjen predloženi dokument Eurofera in izpolnjeni vprašalniki |

(179)

Obseg in povprečne izvozne cene izvozov industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 14

Preglednica 14

Izvoz

Izvoz

2012

2013

2014

OP (2015)

Obseg izvoza nepovezanim strankam (industrija Unije)

industrija Unije

1 881 932

1 361 279

1 825 628

1 548 156

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

72

72

97

97

82

82

Povprečna izvozna cena (v EUR/tono)

(vzorčeni proizvajalci)

(vzorčeni proizvajalci)

1 002

831

814

764

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

83

83

81

81

76

76

Vir: Preverjen predloženi dokument Eurofera in izpolnjeni vprašalniki

Vir:

| (180) | Obseg izvoza nepovezanim strankam zunaj Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 18 %. Potem, ko se je zmanjšal za 28 % med letoma 2012 in 2013, se je leta 2014 povečal za 25 odstotnih točk, nato pa spet padel za 15 odstotnih točk v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(180)

Obseg izvoza nepovezanim strankam zunaj Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 18 %. Potem, ko se je zmanjšal za 28 % med letoma 2012 in 2013, se je leta 2014 povečal za 25 odstotnih točk, nato pa spet padel za 15 odstotnih točk v obdobju preiskave.

| (181) | Kar zadeva cene, so se v obravnavanem obdobju bistveno znižale, in sicer za 24 %, kar je v skladu z znižanjem cen na trgu Unije (– 25 %). |
| --- | --- |

(181)

Kar zadeva cene, so se v obravnavanem obdobju bistveno znižale, in sicer za 24 %, kar je v skladu z znižanjem cen na trgu Unije (– 25 %).

| (182) | Na splošno izvoz industrije Unije v veliki meri odraža njeno uspešnost na trgu Unije. Vendar je trg Unije za industrijo Unije veliko bolj pomemben kot izvozni trgi. V obravnavanem obdobju so bile prodaje na trgu Unije približno štirikrat višje kot izvoz. |
| --- | --- |

(182)

Na splošno izvoz industrije Unije v veliki meri odraža njeno uspešnost na trgu Unije. Vendar je trg Unije za industrijo Unije veliko bolj pomemben kot izvozni trgi. V obravnavanem obdobju so bile prodaje na trgu Unije približno štirikrat višje kot izvoz.

| (183) | Komisija zato meni, da zaradi omejene pomembnosti tega izvoza, izvoz industrije Unije ne more prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(183)

Komisija zato meni, da zaradi omejene pomembnosti tega izvoza, izvoz industrije Unije ne more prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.2.5   Konkurenca med vertikalno povezanimi proizvajalci Unije in valjarnami za ponovno valjanje v Uniji

Konkurenca med vertikalno povezanimi proizvajalci Unije in valjarnami za ponovno valjanje v Uniji

| (184) | Ena zainteresirana stran je trdila, da stopnjo dobička vertikalno povezanih proizvajalcev Unije zmanjšujejo nižje cene valjarn za ponovno valjanje v Uniji, ki domnevno zaračunavajo od 6 % do 9 % nižje cene kot vertikalno povezani proizvajalci. |
| --- | --- |

(184)

Ena zainteresirana stran je trdila, da stopnjo dobička vertikalno povezanih proizvajalcev Unije zmanjšujejo nižje cene valjarn za ponovno valjanje v Uniji, ki domnevno zaračunavajo od 6 % do 9 % nižje cene kot vertikalno povezani proizvajalci.

| (185) | Valjarna za ponovno valjanje je družba, ki ne proizvaja lastnega vhodnega materiala, tj. jeklenih plošč. Vsi vzorčeni proizvajalci unije proizvajajo lastne jeklene plošče in so zato vertikalno povezani proizvajalci. |
| --- | --- |

(185)

Valjarna za ponovno valjanje je družba, ki ne proizvaja lastnega vhodnega materiala, tj. jeklenih plošč. Vsi vzorčeni proizvajalci unije proizvajajo lastne jeklene plošče in so zato vertikalno povezani proizvajalci.

| (186) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da so cene dampinškega uvoza iz LRK v obdobju preiskave povprečno nelojalno nižale cene industrije Unije za 29 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 99. Na podlagi tega so bile cene dampinškega uvoza iz LRK še vedno vsaj 20 % nižje kot cene valjarn za ponovno valjanje. |
| --- | --- |

(186)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da so cene dampinškega uvoza iz LRK v obdobju preiskave povprečno nelojalno nižale cene industrije Unije za 29 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 99. Na podlagi tega so bile cene dampinškega uvoza iz LRK še vedno vsaj 20 % nižje kot cene valjarn za ponovno valjanje.

| (187) | Ista stran je trdila tudi, da se količina, ki jo proizvajajo valjarne za ponovno valjanje v Uniji, zmanjšuje, ker so mnoge odvisne od oskrbe jeklenih plošč iz Ukrajine. Vendar se je oskrba iz Ukrajine zmanjšala zaradi pomanjkanja oskrbe v obravnavanem obdobju, zmanjšane oskrbe pa ni nadomestila proizvodnja drugih proizvajalcev Unije, kljub njihovi nizki stopnji izkoriščenosti zmogljivosti. |
| --- | --- |

(187)

Ista stran je trdila tudi, da se količina, ki jo proizvajajo valjarne za ponovno valjanje v Uniji, zmanjšuje, ker so mnoge odvisne od oskrbe jeklenih plošč iz Ukrajine. Vendar se je oskrba iz Ukrajine zmanjšala zaradi pomanjkanja oskrbe v obravnavanem obdobju, zmanjšane oskrbe pa ni nadomestila proizvodnja drugih proizvajalcev Unije, kljub njihovi nizki stopnji izkoriščenosti zmogljivosti.

| (188) | V zvezi s tem zainteresirana stran ni predložila nobenih dokazov, da proizvajalci Unije niso zainteresirani ali ne želijo oskrbeti teh dodatnih količin. Zato je jasno, da so predvsem te cenovno občutljive stranke prešle z izdelkov, ki jih proizvaja industrija Unije, na še bolj nizkocenovni dampinški uvoz iz LRK. |
| --- | --- |

(188)

V zvezi s tem zainteresirana stran ni predložila nobenih dokazov, da proizvajalci Unije niso zainteresirani ali ne želijo oskrbeti teh dodatnih količin. Zato je jasno, da so predvsem te cenovno občutljive stranke prešle z izdelkov, ki jih proizvaja industrija Unije, na še bolj nizkocenovni dampinški uvoz iz LRK.

| (189) | Komisija zato sklene, da lahko zmanjšane količine debelih pločevin z zmerno ceno, ki jih proizvajajo valjarne za ponovno valjanje v Uniji, vplivajo samo v zelo omejenem obsegu na zmanjševanje dobičkonosnosti vertikalno povezanih proizvajalcev Unije. Prav tako sklene, da je zmanjševanje njihove dobičkonosnosti pretežno posledica zelo znatno nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK, katerega količine so se prav tako znatno povečale. |
| --- | --- |

(189)

Komisija zato sklene, da lahko zmanjšane količine debelih pločevin z zmerno ceno, ki jih proizvajajo valjarne za ponovno valjanje v Uniji, vplivajo samo v zelo omejenem obsegu na zmanjševanje dobičkonosnosti vertikalno povezanih proizvajalcev Unije. Prav tako sklene, da je zmanjševanje njihove dobičkonosnosti pretežno posledica zelo znatno nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK, katerega količine so se prav tako znatno povečale.

5.3   Sklep o vzročni zvezi

Sklep o vzročni zvezi

| (190) | Vzročna zveza je bila začasno vzpostavljena med škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, in dampinškim uvozom iz LRK. |
| --- | --- |

(190)

Vzročna zveza je bila začasno vzpostavljena med škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, in dampinškim uvozom iz LRK.

| (191) | Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(191)

Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza.

| (192) | Začasno je bilo ugotovljeno, da drugi opredeljeni dejavniki, kot so močna konkurenca, ki jo povzročijo težave s povpraševanjem, nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, uvozi iz tretjih držav, izvozi proizvajalcev Unije, konkurenca med vertikalno povezanimi proizvajalci in valjarnami za ponovno valjanje, ne prekinjajo vzročne zveze, čeprav bi lahko imeli skupni učinek. |
| --- | --- |

(192)

Začasno je bilo ugotovljeno, da drugi opredeljeni dejavniki, kot so močna konkurenca, ki jo povzročijo težave s povpraševanjem, nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, uvozi iz tretjih držav, izvozi proizvajalcev Unije, konkurenca med vertikalno povezanimi proizvajalci in valjarnami za ponovno valjanje, ne prekinjajo vzročne zveze, čeprav bi lahko imeli skupni učinek.

| (193) | Začasno zmanjšanje potrošnje v letu 2013 je morda nekoliko prispevalo k škodi v tistem letu, vendar bi v odsotnosti vse večjega obsega dampinškega uvoza po vse nižjih cenah industrija Unije nedvomno lahko izkoristila rast trga v naslednjih letih. Zlasti bi obseg prodaj okreval, prodajne cene se ne bi znižale na tako nizke ravni, dosegla pa bi se boljša dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(193)

Začasno zmanjšanje potrošnje v letu 2013 je morda nekoliko prispevalo k škodi v tistem letu, vendar bi v odsotnosti vse večjega obsega dampinškega uvoza po vse nižjih cenah industrija Unije nedvomno lahko izkoristila rast trga v naslednjih letih. Zlasti bi obseg prodaj okreval, prodajne cene se ne bi znižale na tako nizke ravni, dosegla pa bi se boljša dobičkonosnost.

| (194) | Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dampinškega uvoza iz LRK in da drugi posamično ali skupaj upoštevani dejavniki niso prekinili vzročne zveze. |
| --- | --- |

(194)

Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dampinškega uvoza iz LRK in da drugi posamično ali skupaj upoštevani dejavniki niso prekinili vzročne zveze.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (195) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(195)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

6.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (196) | Industrija Unije se nahaja v 14 državah članicah (Avstrija, Belgija, Češka, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Italija, Poljska, Romunija, Slovenija, Španija, Švedska, Združeno kraljestvo) in je v obravnavanem obdobju neposredno zaposlovala približno 20 000 zaposlenih v povezavi z debelimi pločevinami. |
| --- | --- |

(196)

Industrija Unije se nahaja v 14 državah članicah (Avstrija, Belgija, Češka, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Italija, Poljska, Romunija, Slovenija, Španija, Švedska, Združeno kraljestvo) in je v obravnavanem obdobju neposredno zaposlovala približno 20 000 zaposlenih v povezavi z debelimi pločevinami.

| (197) | Med preiskavo je sodelovalo 26 proizvajalcev Unije. Nihče od znanih proizvajalcev ni nasprotoval začetku preiskave. Kot je prikazano v analizi kazalnikov škode, se je položaj celotne industrije Unije poslabšal, dampinški uvoz pa je nanj vplival negativno. |
| --- | --- |

(197)

Med preiskavo je sodelovalo 26 proizvajalcev Unije. Nihče od znanih proizvajalcev ni nasprotoval začetku preiskave. Kot je prikazano v analizi kazalnikov škode, se je položaj celotne industrije Unije poslabšal, dampinški uvoz pa je nanj vplival negativno.

| (198) | Komisija pričakuje, da bo uvedba začasnih protidampinških dajatev ponovno vzpostavila poštene tržne razmere na trgu Unije ter tako končala nižanje cen in omogočila, da industrija Unije okreva. Tako bi se dobičkonosnost industrije Unije izboljšala in približala ravnem, ki se štejejo za potrebne za to kapitalsko intenzivno industrijo. |
| --- | --- |

(198)

Komisija pričakuje, da bo uvedba začasnih protidampinških dajatev ponovno vzpostavila poštene tržne razmere na trgu Unije ter tako končala nižanje cen in omogočila, da industrija Unije okreva. Tako bi se dobičkonosnost industrije Unije izboljšala in približala ravnem, ki se štejejo za potrebne za to kapitalsko intenzivno industrijo.

| (199) | Industrija Unije je utrpela znatno škodo zaradi dampinškega uvoza iz LRK. Komisija opozarja, da je v obravnavanem obdobju večina kazalnikov škode kazala negativno gibanje. Zelo prizadeti so bili zlasti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo vzorčenih proizvajalcev Unije, kot sta dobičkonosnost in donosnost naložb. |
| --- | --- |

(199)

Industrija Unije je utrpela znatno škodo zaradi dampinškega uvoza iz LRK. Komisija opozarja, da je v obravnavanem obdobju večina kazalnikov škode kazala negativno gibanje. Zelo prizadeti so bili zlasti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo vzorčenih proizvajalcev Unije, kot sta dobičkonosnost in donosnost naložb.

| (200) | Zato je pomembno cene ponovno vzpostaviti na nedampinško ali vsaj neškodljivo raven, da se vsem proizvajalcem omogoči delovanje na trgu Unije v poštenih tržnih razmerah. Zelo verjetno je, da se bo brez ukrepov gospodarski položaj industrije Unije še poslabšal. |
| --- | --- |

(200)

Zato je pomembno cene ponovno vzpostaviti na nedampinško ali vsaj neškodljivo raven, da se vsem proizvajalcem omogoči delovanje na trgu Unije v poštenih tržnih razmerah. Zelo verjetno je, da se bo brez ukrepov gospodarski položaj industrije Unije še poslabšal.

| (201) | Komisija zato začasno sklene, da bi bila uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije. Vsaka uvedba protidampinških ukrepov bi industriji Unije omogočila, da si opomore od učinkov ugotovljenega škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(201)

Komisija zato začasno sklene, da bi bila uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije. Vsaka uvedba protidampinških ukrepov bi industriji Unije omogočila, da si opomore od učinkov ugotovljenega škodljivega dampinga.

6.2   Interes nepovezanih uvoznikov

Interes nepovezanih uvoznikov

| (202) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 22, je v preiskavi sodelovalo šest uvoznikov, od katerih so bili trije vzorčeni. Eden od vzorčenih uvoznikov je za ukrepe, medtem ko druga dva vzorčena uvoznika nasprotujeta uvedbi ukrepov. Ostali trije nevzorčeni uvozniki niso izrazili svojega mnenja. |
| --- | --- |

(202)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 22, je v preiskavi sodelovalo šest uvoznikov, od katerih so bili trije vzorčeni. Eden od vzorčenih uvoznikov je za ukrepe, medtem ko druga dva vzorčena uvoznika nasprotujeta uvedbi ukrepov. Ostali trije nevzorčeni uvozniki niso izrazili svojega mnenja.

| (203) | Preiskava je pokazala, da morebitno zvišanje cen zaradi uvedbe ukrepov ne bi imelo neposrednega učinka na te nepovezane uvoznike. Debela pločevina predstavlja 20 % ali manj njihovega poslovanja. |
| --- | --- |

(203)

Preiskava je pokazala, da morebitno zvišanje cen zaradi uvedbe ukrepov ne bi imelo neposrednega učinka na te nepovezane uvoznike. Debela pločevina predstavlja 20 % ali manj njihovega poslovanja.

| (204) | Poleg tega večina uvoznikov trguje z blagom iz številnih virov, vključno z industrijo Unije. Nič ne kaže na to, da uvozniki ne bi mogli nadaljevati oskrbovanja svojih strank, če bi se uvedli ukrepi. |
| --- | --- |

(204)

Poleg tega večina uvoznikov trguje z blagom iz številnih virov, vključno z industrijo Unije. Nič ne kaže na to, da uvozniki ne bi mogli nadaljevati oskrbovanja svojih strank, če bi se uvedli ukrepi.

| (205) | Glede na navedeno Komisija začasno sklene, da uvedba ukrepov ne bo znatno negativno vplivala na interes uvoznikov Unije. |
| --- | --- |

(205)

Glede na navedeno Komisija začasno sklene, da uvedba ukrepov ne bo znatno negativno vplivala na interes uvoznikov Unije.

6.3   Interes uporabnikov

Interes uporabnikov

| (206) | Glavni končni uporabniki debelih pločevin, so industrije povezane z gradbeno, rudarsko in drvarsko opremo; tlačnimi posodami; naftovodi in plinovodi; ladjedelništvom ter mostovi in zgradbami. |
| --- | --- |

(206)

Glavni končni uporabniki debelih pločevin, so industrije povezane z gradbeno, rudarsko in drvarsko opremo; tlačnimi posodami; naftovodi in plinovodi; ladjedelništvom ter mostovi in zgradbami.

| (207) | Sedem uporabnikov in trije trgovci/storitveni centri za jeklarstvo so predložili izpolnjen vprašalnik za uporabnike. Vendar so bili štirje izpolnjeni vprašalniki zelo pomanjkljivi in samo dva sta bila proti uvedbi ukrepov. Vendar Komisija teh izpolnjenih vprašalnikov ne more obravnavati kot reprezentativnih iz naslednjih razlogov:






  — | predstavljajo samo 0,3 % potrošnje Unije, |
| --- | --- | --- |

(207)

Sedem uporabnikov in trije trgovci/storitveni centri za jeklarstvo so predložili izpolnjen vprašalnik za uporabnike. Vendar so bili štirje izpolnjeni vprašalniki zelo pomanjkljivi in samo dva sta bila proti uvedbi ukrepov. Vendar Komisija teh izpolnjenih vprašalnikov ne more obravnavati kot reprezentativnih iz naslednjih razlogov:

—

predstavljajo samo 0,3 % potrošnje Unije,

| — | edina nasprotujoča uporabnika sploh ne uvažata iz LRK, tako da bi ukrepi nanju lahko vplivali zgolj posredno. |
| --- | --- |

—

edina nasprotujoča uporabnika sploh ne uvažata iz LRK, tako da bi ukrepi nanju lahko vplivali zgolj posredno.

| (208) | Komisija nadalje ugotavlja, da bi morale dajatve prispevati k stalni zanesljivi oskrbi na trgu Unije. Brez dajatev bi morali nekateri proizvajalci Unije prenehati poslovati ali zmanjšati proizvodne dejavnosti, zaradi česar bi imeli mnogi uporabniki v Uniji bolj omejene vire oskrbe. |
| --- | --- |

(208)

Komisija nadalje ugotavlja, da bi morale dajatve prispevati k stalni zanesljivi oskrbi na trgu Unije. Brez dajatev bi morali nekateri proizvajalci Unije prenehati poslovati ali zmanjšati proizvodne dejavnosti, zaradi česar bi imeli mnogi uporabniki v Uniji bolj omejene vire oskrbe.

| (209) | Dejansko je eden od vzorčenih proizvajalcev ob koncu obdobja preiskave prekinil proizvodnjo debelih pločevin, kot je navedeno v uvodni izjavi 104. |
| --- | --- |

(209)

Dejansko je eden od vzorčenih proizvajalcev ob koncu obdobja preiskave prekinil proizvodnjo debelih pločevin, kot je navedeno v uvodni izjavi 104.

| (210) | Poleg tega bo raven ukrepov zagotovila enake konkurenčne pogoje za vse proizvajalce v Uniji in tretjih državah, kar bo morda omogočilo temu proizvajalcu Unije, da nadaljuje proizvodnjo debelih pločevin. |
| --- | --- |

(210)

Poleg tega bo raven ukrepov zagotovila enake konkurenčne pogoje za vse proizvajalce v Uniji in tretjih državah, kar bo morda omogočilo temu proizvajalcu Unije, da nadaljuje proizvodnjo debelih pločevin.

| (211) | Glede na navedeno Komisija začasno sklene, da uvedba ukrepov ne bi imela nesorazmerno negativnega učinka na uporabnike. |
| --- | --- |

(211)

Glede na navedeno Komisija začasno sklene, da uvedba ukrepov ne bi imela nesorazmerno negativnega učinka na uporabnike.

6.4   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (212) | Ob upoštevanju navedenega Komisija začasno sklene, da bi uvedba ukrepov prispevala k okrevanju industrije Unije in omogočila povečane naložbe, da bi bili proizvajalci debelih pločevin v Uniji bolje pripravljeni na prihodnost in da bi povečali svojo konkurenčnost. |
| --- | --- |

(212)

Ob upoštevanju navedenega Komisija začasno sklene, da bi uvedba ukrepov prispevala k okrevanju industrije Unije in omogočila povečane naložbe, da bi bili proizvajalci debelih pločevin v Uniji bolje pripravljeni na prihodnost in da bi povečali svojo konkurenčnost.

| (213) | Industrija Unije se je že v (nedavni) preteklosti zelo prestrukturirala. Brez dajatev bodo morda morali še drugi proizvajalci debelih pločevin v Uniji prenehati poslovati ali zmanjšati dejavnosti, povezane z debelimi pločevinami, ter odpustiti na stotine zaposlenih, zaradi česar bi imeli mnogi uporabniki v Uniji omejene vire oskrbe. |
| --- | --- |

(213)

Industrija Unije se je že v (nedavni) preteklosti zelo prestrukturirala. Brez dajatev bodo morda morali še drugi proizvajalci debelih pločevin v Uniji prenehati poslovati ali zmanjšati dejavnosti, povezane z debelimi pločevinami, ter odpustiti na stotine zaposlenih, zaradi česar bi imeli mnogi uporabniki v Uniji omejene vire oskrbe.

| (214) | Učinek ukrepov na nekaj preostalih strani v Uniji, ki so se javile, se ne more šteti za znatnega. Nič v spisu ne kaže, da bi bil lahko morebiten drug učinek na zainteresirane strani, ki se niso javile, večji od pozitivnih učinkov ukrepov na industrijo Unije. Pričakuje se, da bo pošten konkurenčni trg koristil končnim uporabnikom in potrošnikom, vključno z lokalnim virom oskrbe, ki bo lahko zadostil njihovim potrebam in zahtevkom. Cene bodo ostale glavni odločilni dejavnik, vendar na pošteni osnovi. |
| --- | --- |

(214)

Učinek ukrepov na nekaj preostalih strani v Uniji, ki so se javile, se ne more šteti za znatnega. Nič v spisu ne kaže, da bi bil lahko morebiten drug učinek na zainteresirane strani, ki se niso javile, večji od pozitivnih učinkov ukrepov na industrijo Unije. Pričakuje se, da bo pošten konkurenčni trg koristil končnim uporabnikom in potrošnikom, vključno z lokalnim virom oskrbe, ki bo lahko zadostil njihovim potrebam in zahtevkom. Cene bodo ostale glavni odločilni dejavnik, vendar na pošteni osnovi.

| (215) | Komisija je po premisleku v tej fazi preiskave sklenila, da ni utemeljenih razlogov, da uvedba začasnih ukrepov za uvoz debelih pločevin s poreklom iz LRK ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(215)

Komisija je po premisleku v tej fazi preiskave sklenila, da ni utemeljenih razlogov, da uvedba začasnih ukrepov za uvoz debelih pločevin s poreklom iz LRK ni v interesu Unije.

7.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (216) | Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(216)

Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

7.1   Stopnja odprave škode

Stopnja odprave škode

| (217) | Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(217)

Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (218) | Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje stroške proizvodnje in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(218)

Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje stroške proizvodnje in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza.

| (219) | Za določitev tega dobička, ki bi ga bilo mogoče doseči v normalnih konkurenčnih razmerah, je Komisija zahtevala, da vzorčeni proizvajalci Unije predložijo podatke o dobičkonosnosti v zvezi s prodajo podobnega izdelka na trgu unije v obdobju od leta 2006 do obdobja preiskave. Informacije, ki so jih predložili, so bile ustrezno preverjene. |
| --- | --- |

(219)

Za določitev tega dobička, ki bi ga bilo mogoče doseči v normalnih konkurenčnih razmerah, je Komisija zahtevala, da vzorčeni proizvajalci Unije predložijo podatke o dobičkonosnosti v zvezi s prodajo podobnega izdelka na trgu unije v obdobju od leta 2006 do obdobja preiskave. Informacije, ki so jih predložili, so bile ustrezno preverjene.

| (220) | Dobičkonosnost industrije Unije je bila negativna v obdobju od leta 2013 do obdobja preiskave. Čeprav je bil dobiček leta 2012 rahlo pozitiven z 1,6 %, je bil dampinški uvoz iz LRK že zelo prisoten in ta stopnja dobička je bila precej nižja kot stopnja dobička v prejšnjih letih. |
| --- | --- |

(220)

Dobičkonosnost industrije Unije je bila negativna v obdobju od leta 2013 do obdobja preiskave. Čeprav je bil dobiček leta 2012 rahlo pozitiven z 1,6 %, je bil dampinški uvoz iz LRK že zelo prisoten in ta stopnja dobička je bila precej nižja kot stopnja dobička v prejšnjih letih.

| (221) | Vendar je v predhodnem letu, 2011, stopnja dobička dosegla 7,9 %, kar je višje od stopnje dobička v letih 2009 in 2010, kar so leta, v katerih je bila finančna kriza najhujša, vendar nižje od stopnje dobička v obdobju od 2006 do 2008, torej pred finančno krizo. Poleg tega so to najnovejši razpoložljivi ustrezni podatki, v katerih se uvoz iz LRK v Unijo še ni dogajal v znatnih količinah. Komisija zato meni, da bi bilo razumno to stopnjo dobička doseči v normalnih konkurenčnih razmerah. |
| --- | --- |

(221)

Vendar je v predhodnem letu, 2011, stopnja dobička dosegla 7,9 %, kar je višje od stopnje dobička v letih 2009 in 2010, kar so leta, v katerih je bila finančna kriza najhujša, vendar nižje od stopnje dobička v obdobju od 2006 do 2008, torej pred finančno krizo. Poleg tega so to najnovejši razpoložljivi ustrezni podatki, v katerih se uvoz iz LRK v Unijo še ni dogajal v znatnih količinah. Komisija zato meni, da bi bilo razumno to stopnjo dobička doseči v normalnih konkurenčnih razmerah.

| (222) | Nato je določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz LRK, ustrezno prilagojeno glede na stroške uvoza in carinske dajatve, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije v obdobju preiskave prodajali na trgu Unije. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(222)

Nato je določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz LRK, ustrezno prilagojeno glede na stroške uvoza in carinske dajatve, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije v obdobju preiskave prodajali na trgu Unije. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.

| (223) | Stopnja odprave škode za „druge sodelujoče družbe“ in za „vse druge družbe“ je opredeljena na enak način kot stopnja dampinga za te družbe (glej uvodne izjave 76–80). |
| --- | --- |

(223)

Stopnja odprave škode za „druge sodelujoče družbe“ in za „vse druge družbe“ je opredeljena na enak način kot stopnja dampinga za te družbe (glej uvodne izjave 76–80).

7.2   Začasni ukrepi

Začasni ukrepi

| (224) | Začasne protidampinške ukrepe bi bilo treba uvesti na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatve bi bilo treba določiti na ravni nižje od obeh stopenj (dampinga in škode). |
| --- | --- |

(224)

Začasne protidampinške ukrepe bi bilo treba uvesti na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatve bi bilo treba določiti na ravni nižje od obeh stopenj (dampinga in škode).

| (225) | Na podlagi navedenega bi morale biti začasne protidampinške stopnje dajatev, izražene kot cena CIF na ravni meja Unije brez plačane carine, naslednje:








  Družba | Stopnja dampinga | Stopnja škode | Začasna dajatev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % | 73,1 % | 73,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % | 65,1 % | 65,1 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd in Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % | 73,7 % | 73,7 % |
| Druge sodelujoče družbe | 125,5 % | 70,6 % | 70,6 % |
| Vse druge družbe | 127,6 % | 73,7 % | 73,7 % |

(225)

Na podlagi navedenega bi morale biti začasne protidampinške stopnje dajatev, izražene kot cena CIF na ravni meja Unije brez plačane carine, naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja škode

Začasna dajatev

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

73,1 %

73,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

65,1 %

65,1 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd in Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

73,7 %

73,7 %

Druge sodelujoče družbe

125,5 %

70,6 %

70,6 %

Vse druge družbe

127,6 %

73,7 %

73,7 %

| (226) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale položaj, v katerem so bile te družbe med to preiskavo. |
| --- | --- |

(226)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale položaj, v katerem so bile te družbe med to preiskavo.

| (227) | Te stopnje dajatev se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v LRK in ki so ga proizvedle poimensko navedene pravne osebe. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne smejo uporabljati nobene posamezne stopnje protidampinških dajatev. |
| --- | --- |

(227)

Te stopnje dajatev se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v LRK in ki so ga proizvedle poimensko navedene pravne osebe. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne smejo uporabljati nobene posamezne stopnje protidampinških dajatev.

| (228) | Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj protidampinških dajatev, če spremeni ime svojega subjekta ali ustanovi nov proizvodni ali prodajni obrat. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (8). Zahtevek mora vsebovati vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno pravico do uživanja koristi stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena. |
| --- | --- |

(228)

Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj protidampinških dajatev, če spremeni ime svojega subjekta ali ustanovi nov proizvodni ali prodajni obrat. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (8). Zahtevek mora vsebovati vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno pravico do uživanja koristi stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena.

8

Uradnem listu Evropske unije

| (229) | Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, temveč tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(229)

Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, temveč tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.

8.   REGISTRACIJA

REGISTRACIJA

| (230) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 5, je Komisija z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1357 uvedla obvezno registracijo uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(230)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 5, je Komisija z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1357 uvedla obvezno registracijo uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK.

| (231) | To je storila zaradi morebitne retroaktivne uporabe protidampinških ukrepov v skladu s členom 10(4) osnovne uredbe. Registracija uvoza bi se morala prenehati. V tej fazi postopka še ni mogoče sprejeti odločitve o morebitni retroaktivni uporabi protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(231)

To je storila zaradi morebitne retroaktivne uporabe protidampinških ukrepov v skladu s členom 10(4) osnovne uredbe. Registracija uvoza bi se morala prenehati. V tej fazi postopka še ni mogoče sprejeti odločitve o morebitni retroaktivni uporabi protidampinških ukrepov.

9.   KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

| (232) | Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(232)

Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (233) | Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo morda treba v zaključni fazi preiskave spremeniti – |
| --- | --- |

(233)

Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo morda treba v zaključni fazi preiskave spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Začasna protidampinška dajatev se uvede na uvoz ploščatih izdelkov iz nelegiranega ali legiranega jekla (razen nerjavnega jekla, silicijevega jekla za elektropločevine, orodnega jekla in hitroreznega jekla), vroče valjanih, neplatiranih, neprevlečenih in neprekritih, ne v kolobarjih, debeline več kot 10 mm in širine 600 mm ali več ali debeline 4,75 mm ali več, vendar ne več kot 10 mm, in širine 2 050 mm ali več, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 in ex 7225 99 00 (oznake TARIC: 7208512010, 7208519110, 7208519810, 7208529110, 7208902010, 7208908020, 7225406010, 7225990030), ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnje začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Družba | Stopnja začasne dajatve | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 73,1 % | C143 |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 65,1 % | C144 |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd in Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 73,7 % | C145 |
| Druge sodelujoče družbe iz Priloge | 70,6 % | |
| Vse druge družbe | 73,7 % | C999 |

Družba

Stopnja začasne dajatve

Dodatna oznaka TARIC

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

73,1 %

C143

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

65,1 %

C144

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd in Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

73,7 %

C145

Druge sodelujoče družbe iz Priloge

70,6 %

Vse druge družbe

73,7 %

C999

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo ustrezne veljavne določbe o carinah.

Člen 2

1.   V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko zainteresirane strani:

| (a) | zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba; |
| --- | --- |

(a)

zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba;

| (b) | Komisiji predložijo svoje pisne pripombe ter |
| --- | --- |

(b)

Komisiji predložijo svoje pisne pripombe ter

| (c) | zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(c)

zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

2.   V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko strani iz člena 21(4) Uredbe (EU) 2016/1036 predložijo pripombe o uporabi začasnih ukrepov.

Člen 3

1.   Carinskim organom se odredi, da ustavijo registracijo uvoza, ki je bila določena v skladu s členom 1 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1357.

2.   Zbrani podatki o izdelkih, ki so bili vneseni največ 90 dni pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, se hranijo do začetka veljavnosti morebitnih dokončnih ukrepov ali prekinitve tega postopka.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. Oktobra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  
  20. julija 2016 je Uredbo Sveta (ES) št. 1225/2009 nadomestila Uredba (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 176, 30.6.2016, str. 21). Slednja uredba je v nadaljnjem besedilu „osnovna uredba“.

2

(3)  
  UL C 58, 13.2.2016, str. 20.

3

(4)  
  UL L 215, 10.8.2016, str. 23.

4

(5)  
  11. aprila 2016 je družba Tata Steel svojo poslovno enoto Long Products Europe, ki vključuje poslovanje z debelimi pločevinami, prodala družbi Greybull Capital. Posledično je bila ustanovljena družba British Steel.

5

(6)  Glej na primer sporočilo Komisije „Jeklarska industrija: ohranjanje trajnostnih delovnih mest in rasti v Evropi“ (COM(2016) 155 final z dne 16. marca 2016).

6

(7)  Med tretjimi državami z ukrepi trgovinske zaščite proti debelim pločevinam iz LRK so Avstralija, Brazilija, Kanada, Indonezija, Malezija, Mehika, Tajska in ZDA.

7

(8)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

8

---

PRILOGA

Nevzorčeni sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki

| Ime | Mesto | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Angang Steel Company Limited | Anshan, Liaoning | C150 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | Baotou, Inner Mongolia | C151 |
| Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd. | Zhangjiagang, Jiangsu | C146 |
| Jiangsu Tiangong Tools Company Limited | Danyang, Jiangsu | C155 |
| Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | Jiangyin, Jiangsu | C147 |
| Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd. | Laiwu, Shandong | C154 |
| Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd. | Xixia, Henan | C152 |
| Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd. | Qinhuangdao, Hebei | C153 |
| Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company | Jinan, Shandong | C149 |
| Wuhan Iron and Steel Co., Ltd. | Wuhan, Hubei | C156 |
| Xinyu Iron & Steel Co., Ltd. | Xinyu, Jiangxi | C148 |

Ime

Mesto

Dodatna oznaka TARIC

Angang Steel Company Limited

Anshan, Liaoning

C150

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

Baotou, Inner Mongolia

C151

Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd.

Zhangjiagang, Jiangsu

C146

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited

Danyang, Jiangsu

C155

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

Jiangyin, Jiangsu

C147

Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd.

Laiwu, Shandong

C154

Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd.

Xixia, Henan

C152

Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd.

Qinhuangdao, Hebei

C153

Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company

Jinan, Shandong

C149

Wuhan Iron and Steel Co., Ltd.

Wuhan, Hubei

C156

Xinyu Iron & Steel Co., Ltd.

Xinyu, Jiangxi

C148

---

| 7.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 272/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 272/33

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1778

z dne 6. oktobra 2016

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), in zlasti člena 7(4) Uredbe,

po posvetu z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Začetek

Začetek

| (1) | Združenje evropskih jeklarjev („Eurofer“ ali „pritožnik“) je 4. januarja 2016 vložilo pritožbo v imenu proizvajalcev, ki prtedstavljajo več kot 90 % celotne proizvodnje nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave. |
| --- | --- |

(1)

Združenje evropskih jeklarjev („Eurofer“ ali „pritožnik“) je 4. januarja 2016 vložilo pritožbo v imenu proizvajalcev, ki prtedstavljajo več kot 90 % celotne proizvodnje nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave.

| (2) | Po tej pritožbi je Evropska komisija („Komisija“) 13. februarja 2016 na podlagi člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (2) („osnovna uredba“) začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) v Unijo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (3) („obvestilo o začetku“). |
| --- | --- |

(2)

Po tej pritožbi je Evropska komisija („Komisija“) 13. februarja 2016 na podlagi člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (2) („osnovna uredba“) začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) v Unijo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (3) („obvestilo o začetku“).

2

3

| (3) | Zatem je Komisija začela tudi naslednji preiskavi:






  (a) | dne 13. maja 2016 (4) protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom enakega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske; |
| --- | --- | --- |

(3)

Zatem je Komisija začela tudi naslednji preiskavi:

(a)

dne 13. maja 2016 (4) protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom enakega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske;

4

| (b) | dne 7. julija 2016 (5) protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom enakega izdelka s poreklom iz Brazilije, Irana, Rusije, Srbije in Ukrajine. |
| --- | --- |

(b)

dne 7. julija 2016 (5) protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom enakega izdelka s poreklom iz Brazilije, Irana, Rusije, Srbije in Ukrajine.

5

1.2   Registracija

Registracija

| (4) | Pritožnik je 5. aprila 2016 vložil zahtevek za registracijo uvoza zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske. Dne 2. junija 2016 je posodobil zahtevek s posredovanjem novejših finančnih podatkov, vendar ga je 11. avgusta 2016 umaknil. |
| --- | --- |

(4)

Pritožnik je 5. aprila 2016 vložil zahtevek za registracijo uvoza zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske. Dne 2. junija 2016 je posodobil zahtevek s posredovanjem novejših finančnih podatkov, vendar ga je 11. avgusta 2016 umaknil.

1.3   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (5) | Komisija je v obvestilu o začetku povabila zainteresirane strani, naj se javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je izrecno obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, kitajske oblasti, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce in združenja, za katere je znano, da jih zadeva začetek tega postopka, in jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v obvestilu o začetku povabila zainteresirane strani, naj se javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je izrecno obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, kitajske oblasti, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce in združenja, za katere je znano, da jih zadeva začetek tega postopka, in jih povabila k sodelovanju.

| (6) | Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(6)

Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

1.4   Vzorčenje

Vzorčenje

| (7) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izvedla vzorčenje zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izvedla vzorčenje zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.4.1   Vzorčenje proizvajalcev Unije

Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (8) | Komisija je v obvestilu o začetku sporočila, da bo zaradi velikega števila proizvajalcev Unije izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je nato izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje ter obenem zagotovila geografsko razpršenost. O tem je obvestila začasno izbrane družbe in pritožnika. Komisija je zainteresirane strani povabila, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z začasnim vzorcem. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v obvestilu o začetku sporočila, da bo zaradi velikega števila proizvajalcev Unije izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je nato izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje ter obenem zagotovila geografsko razpršenost. O tem je obvestila začasno izbrane družbe in pritožnika. Komisija je zainteresirane strani povabila, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z začasnim vzorcem.

| (9) | En začasno izbrani proizvajalec Unije je Komisijo obvestil, da ne bo mogel sodelovati. Poleg tega sta italijansko železarsko in jeklarsko združenje (Federacciai) in Eurofer podala pripombo, da v začasnem vzorcu ni zastopana južna Evropa. Komisija je, da bi zagotovila boljšo geografsko razpršenost, nadomestila proizvajalca Unije, ki se je odločil, da ne bo sodeloval, s proizvajalcem Unije iz južne Evrope. |
| --- | --- |

(9)

En začasno izbrani proizvajalec Unije je Komisijo obvestil, da ne bo mogel sodelovati. Poleg tega sta italijansko železarsko in jeklarsko združenje (Federacciai) in Eurofer podala pripombo, da v začasnem vzorcu ni zastopana južna Evropa. Komisija je, da bi zagotovila boljšo geografsko razpršenost, nadomestila proizvajalca Unije, ki se je odločil, da ne bo sodeloval, s proizvajalcem Unije iz južne Evrope.

| (10) | Tako je nastal končni vzorec, sestavljen iz petih proizvajalcev Unije iz petih držav članic, ki predstavlja več kot 45 % proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(10)

Tako je nastal končni vzorec, sestavljen iz petih proizvajalcev Unije iz petih držav članic, ki predstavlja več kot 45 % proizvodnje Unije.

1.4.2   Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

| (11) | Komisija je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku, da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku, da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec.

| (12) | Zahtevane informacije so posredovali štirje uvozniki. Vzorčenje tako ni bilo potrebno in vsem štirim so poslali vprašalnike za uvoznike. |
| --- | --- |

(12)

Zahtevane informacije so posredovali štirje uvozniki. Vzorčenje tako ni bilo potrebno in vsem štirim so poslali vprašalnike za uvoznike.

| (13) | Čeprav je Komisija vzpostavila stik z njimi, da bi pridobila ustrezne informacije, nobeden od nepovezanih uvoznikov ni v celoti odgovoril na vprašalnik za namene te preiskave. |
| --- | --- |

(13)

Čeprav je Komisija vzpostavila stik z njimi, da bi pridobila ustrezne informacije, nobeden od nepovezanih uvoznikov ni v celoti odgovoril na vprašalnik za namene te preiskave.

1.4.3   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

| (14) | Da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je Komisija vse proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli preostale proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali vzpostavi stik z njimi. |
| --- | --- |

(14)

Da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je Komisija vse proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli preostale proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali vzpostavi stik z njimi.

| (15) | Zahtevane informacije je predložilo trinajst skupin proizvajalcev izvoznikov v LRK in ti so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je predlagala vzorec treh skupin družb na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Vse zadevne znane proizvajalce izvoznike in oblasti LRK je pozvala, naj podajo svoje pripombe v zvezi s predlaganim vzorcem. |
| --- | --- |

(15)

Zahtevane informacije je predložilo trinajst skupin proizvajalcev izvoznikov v LRK in ti so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je predlagala vzorec treh skupin družb na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Vse zadevne znane proizvajalce izvoznike in oblasti LRK je pozvala, naj podajo svoje pripombe v zvezi s predlaganim vzorcem.

| (16) | Eden od proizvajalcev izvoznikov, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited („Tiangong Tools“), je zahteval, da se vključi v vzorec, ker v nasprotju z izbranimi proizvajalci izvoznikov proizvaja orodno jeklo in hitrorezno jeklo. Njegova utemeljitev je bila, da bi moral biti vzorec bolj reprezentativen in vključevati tudi njega, če njegov izdelek velja za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(16)

Eden od proizvajalcev izvoznikov, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited („Tiangong Tools“), je zahteval, da se vključi v vzorec, ker v nasprotju z izbranimi proizvajalci izvoznikov proizvaja orodno jeklo in hitrorezno jeklo. Njegova utemeljitev je bila, da bi moral biti vzorec bolj reprezentativen in vključevati tudi njega, če njegov izdelek velja za zadevni izdelek.

| (17) | Ta zahteva je bila zavrnjena. Tiangong Tools je v Unijo izvažal le manjše količine zadevne vrste izdelka. Če bi v vzorec vključili tega proizvajalca izvoznika, vzorec ne bi postal bolj reprezentativen. Komisija je dodatno analizirala vprašanje reprezentativnosti z vidika obsega proizvodnje. |
| --- | --- |

(17)

Ta zahteva je bila zavrnjena. Tiangong Tools je v Unijo izvažal le manjše količine zadevne vrste izdelka. Če bi v vzorec vključili tega proizvajalca izvoznika, vzorec ne bi postal bolj reprezentativen. Komisija je dodatno analizirala vprašanje reprezentativnosti z vidika obsega proizvodnje.

| (18) | Skladno s tem je sklenila, da ohrani predlagani vzorec treh skupin proizvajalcev izvoznikov. V vzorec vključeni proizvajalci izvozniki predstavljajo 57 % celotnega uvoza zadevnega izdelka iz LRK v Unijo in 58 % celotnega uvoza zadevnega izdelka kitajskih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo. |
| --- | --- |

(18)

Skladno s tem je sklenila, da ohrani predlagani vzorec treh skupin proizvajalcev izvoznikov. V vzorec vključeni proizvajalci izvozniki predstavljajo 57 % celotnega uvoza zadevnega izdelka iz LRK v Unijo in 58 % celotnega uvoza zadevnega izdelka kitajskih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo.

1.5   Individualna preiskava

Individualna preiskava

| (19) | Samo en proizvajalec izvoznik, Tiangong Tools, je zahteval individualno preiskavo na podlagi člena 17(3) osnovne uredbe in v ta namen predložil odgovor na vprašalnik. Komisija je predhodno sprejela ta zahtevek in na kraju samem preverila predložene informacije. |
| --- | --- |

(19)

Samo en proizvajalec izvoznik, Tiangong Tools, je zahteval individualno preiskavo na podlagi člena 17(3) osnovne uredbe in v ta namen predložil odgovor na vprašalnik. Komisija je predhodno sprejela ta zahtevek in na kraju samem preverila predložene informacije.

| (20) | Toda v preiskavi je bilo ugotovljeno, da ta družba proizvaja in izvaža v Unijo samo orodno jeklo in hitrorezno jeklo. Glede na začasno odločitev Komisije, kot je obrazloženo v nadaljevanju v uvodnih izjavah od (29) do (35), da orodno jeklo in hitrorezno jeklo izključi iz te preiskave, se za družbo Tiangong Tools ni določila začasna stopnja dampinga. Vendar če bi Komisija v sklepni fazi spremenila svojo odločitev v zvezi z obsegom izdelkov, bi znova obravnavala zahtevek tega proizvajalca izvoznika v zvezi z individualno preiskavo. |
| --- | --- |

(20)

Toda v preiskavi je bilo ugotovljeno, da ta družba proizvaja in izvaža v Unijo samo orodno jeklo in hitrorezno jeklo. Glede na začasno odločitev Komisije, kot je obrazloženo v nadaljevanju v uvodnih izjavah od (29) do (35), da orodno jeklo in hitrorezno jeklo izključi iz te preiskave, se za družbo Tiangong Tools ni določila začasna stopnja dampinga. Vendar če bi Komisija v sklepni fazi spremenila svojo odločitev v zvezi z obsegom izdelkov, bi znova obravnavala zahtevek tega proizvajalca izvoznika v zvezi z individualno preiskavo.

1.6   Odgovori na vprašalnik

Odgovori na vprašalnik

| (21) | Komisija je vprašalnike poslala vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, določenih v obvestilu o začetku. Odgovore na vprašalnik so poslali Eurofer, pet proizvajalcev Unije in njihovi povezani storitveni centri za jeklo, en uporabnik, tri skupine proizvajalcev izvoznikov v LRK in en proizvajalec v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je vprašalnike poslala vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, določenih v obvestilu o začetku. Odgovore na vprašalnik so poslali Eurofer, pet proizvajalcev Unije in njihovi povezani storitveni centri za jeklo, en uporabnik, tri skupine proizvajalcev izvoznikov v LRK in en proizvajalec v primerljivi državi.

1.7   Preveritveni obiski

Preveritveni obiski

| (22) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno določitev dampinga, posledične grožnje škode in interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb/združenja: | združenje proizvajalcev Unije:






  — | Eurofer, Bruselj, Belgija; |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno določitev dampinga, posledične grožnje škode in interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb/združenja:

združenje proizvajalcev Unije:

—

Eurofer, Bruselj, Belgija;

| | proizvajalci Unije:






  — | ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Nemčija, |
| --- | --- | --- |

proizvajalci Unije:

—

ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Nemčija,

| — | Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Nizozemska, |
| --- | --- |

—

Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Nizozemska,

| — | Tata Steel UK Limited, Port Talbot, South Wales, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited, Port Talbot, South Wales, Združeno kraljestvo,

| — | ArcelorMittal France S.A., Francija, ki ima v lasti naslednje podrejene družbe:






  — | ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Francija, |
| --- | --- | --- |

—

ArcelorMittal France S.A., Francija, ki ima v lasti naslednje podrejene družbe:

—

ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Francija,

| — | ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Francija, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Francija,

| — | ArcelorMittal España SA, Gozón, Španija; |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal España SA, Gozón, Španija;

| | uporabnik:






  — | Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italija; |
| --- | --- | --- |

uporabnik:

—

Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italija;

| | proizvajalci izvozniki v LRK in povezani trgovci:






  — | Benxi Iron & Steel Group:






  — | Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, Liaoning Province, LRK, |
| --- | --- | --- | --- |

proizvajalci izvozniki v LRK in povezani trgovci:

—

Benxi Iron & Steel Group:

—

Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, Liaoning Province, LRK,

| — | Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hongkong, |
| --- | --- |

—

Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hongkong,

| — | Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.:






  — | Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, LRK, |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.:

—

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, LRK,

| — | Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, LRK, |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, LRK,

| — | Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, LRK, |
| --- | --- |

—

Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, LRK,

| — | Shagang South-Asia Trading Co., Hongkong, |
| --- | --- |

—

Shagang South-Asia Trading Co., Hongkong,

| — | Xinsha International PTE. Ltd., Singapur |
| --- | --- |

—

Xinsha International PTE. Ltd., Singapur

| — | Hebei Iron and Steel Group (HBIS):






  — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan City, Hebei Province, LRK, |
| --- | --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel Group (HBIS):

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan City, Hebei Province, LRK,

| — | Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan City, Hebei Province, LRK, |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan City, Hebei Province, LRK,

| — | Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch, Chengde City, Hebei Province, LRK, |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch, Chengde City, Hebei Province, LRK,

| — | Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handan City, Hebei Province, LRK, |
| --- | --- |

—

Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handan City, Hebei Province, LRK,

| — | Hebei Iron and Steel (Singapur) PTE Ltd, Handan City, Hebei Province, LRK, |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel (Singapur) PTE Ltd, Handan City, Hebei Province, LRK,

| — | Hebei Iron and Steel (Hongkong) International Trade Co Ltd, Handan City, Hebei Province, LRK, |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel (Hongkong) International Trade Co Ltd, Handan City, Hebei Province, LRK,

| — | Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handan City and Chengde City, Hebei Province, LRK, |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handan City and Chengde City, Hebei Province, LRK,

| — | Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshan City, Hebei Province, LRK, |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshan City, Hebei Province, LRK,

| — | Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tangshan City, Hebei Province, LRK, |
| --- | --- |

—

Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tangshan City, Hebei Province, LRK,

| — | Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde City, Hebei Province, LRK, |
| --- | --- |

—

Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde City, Hebei Province, LRK,

| — | Duferco SA, Lugano, Švica, |
| --- | --- |

—

Duferco SA, Lugano, Švica,

| — | Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:






  — | Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Danyang City, Jiangsu Province, LRK; |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:

—

Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Danyang City, Jiangsu Province, LRK;

| | povezana uvoznika v Uniji:






  — | Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Düsseldorf, Nemčija, |
| --- | --- | --- |

povezana uvoznika v Uniji:

—

Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Düsseldorf, Nemčija,

| — | Duferco Commerciale, SPA, Genova, Italija; |
| --- | --- |

—

Duferco Commerciale, SPA, Genova, Italija;

| | proizvajalec v primerljivi državi:






  — | ArcelorMittal USA, Chicago, ZDA. |
| --- | --- | --- |

proizvajalec v primerljivi državi:

—

ArcelorMittal USA, Chicago, ZDA.

1.8   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (23) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 („obdobje preiskave“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(23)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 („obdobje preiskave“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (24) | Zadevni izdelek so nekateri ploščato valjani izdelki iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, v kolobarjih ali ne (vključno z „razrezanimi izdelki“ in „ozkimi trakovi“), vroče valjani, brez nadaljnje obdelave, neplatirani, neprevlečeni in neprekriti.
  Zadevni izdelek ne zajema:






  — | izdelkov iz nerjavnega jekla in zrnato usmerjenih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine, |
| --- | --- | --- |

(24)

Zadevni izdelek so nekateri ploščato valjani izdelki iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, v kolobarjih ali ne (vključno z „razrezanimi izdelki“ in „ozkimi trakovi“), vroče valjani, brez nadaljnje obdelave, neplatirani, neprevlečeni in neprekriti.

Zadevni izdelek ne zajema:

—

izdelkov iz nerjavnega jekla in zrnato usmerjenih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine,

| — | izdelkov iz orodnega jekla in hitroreznega jekla (6), |
| --- | --- |

—

izdelkov iz orodnega jekla in hitroreznega jekla (6),

6

| — | izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnega vzorca, debeline več kot 10 mm in širine 600 mm ali več, ter |
| --- | --- |

—

izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnega vzorca, debeline več kot 10 mm in širine 600 mm ali več, ter

| — | izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnih vzorcev, debeline 4,75 mm ali več, toda največ 10 mm, in širine 2 050 mm ali več. |
| --- | --- |

—

izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnih vzorcev, debeline 4,75 mm ali več, toda največ 10 mm, in širine 2 050 mm ali več.

Zadevni izdelek s poreklom iz LRK je trenutno uvrščen pod oznake KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 in 7226 91 99.

| (25) | Vroče valjani ploščati jekleni izdelki se proizvajajo z vročim valjanjem; gre za postopek oblikovanja kovin, pri katerem se vroča kovina vstavi med par ali več parov vročih valjev, da se stanjša in se njena debelina poenoti, pri čemer temperatura kovine presega njeno temperaturo rekristalizacije. Dostavijo se lahko v različnih oblikah: v kolobarjih (naoljeni ali nenaoljeni, luženi ali neluženi), razrezani (v ploščah) ali v ozkih trakovih. |
| --- | --- |

(25)

Vroče valjani ploščati jekleni izdelki se proizvajajo z vročim valjanjem; gre za postopek oblikovanja kovin, pri katerem se vroča kovina vstavi med par ali več parov vročih valjev, da se stanjša in se njena debelina poenoti, pri čemer temperatura kovine presega njeno temperaturo rekristalizacije. Dostavijo se lahko v različnih oblikah: v kolobarjih (naoljeni ali nenaoljeni, luženi ali neluženi), razrezani (v ploščah) ali v ozkih trakovih.

| (26) | Vroče valjani ploščati jekleni izdelki se uporabljajo v glavnem za dva namena. Prvič, so osnovni material za proizvodnjo raznih jeklenih izdelkov z dodano vrednostjo na koncu proizvodne verige, ki se začne s hladno valjanimi (7) ploščatimi in prevlečenimi jeklenimi izdelki. Drugič, uporabljajo se kot surovina v industriji, ki jo končni uporabniki kupujejo za različne uporabe, vključno z gradnjo (proizvodnja jeklenih cevi), ladjedelništvom, plinskimi rezervoarji, avtomobili, tlačnimi posodami in cevovodi za oskrbo z energijo. |
| --- | --- |

(26)

Vroče valjani ploščati jekleni izdelki se uporabljajo v glavnem za dva namena. Prvič, so osnovni material za proizvodnjo raznih jeklenih izdelkov z dodano vrednostjo na koncu proizvodne verige, ki se začne s hladno valjanimi (7) ploščatimi in prevlečenimi jeklenimi izdelki. Drugič, uporabljajo se kot surovina v industriji, ki jo končni uporabniki kupujejo za različne uporabe, vključno z gradnjo (proizvodnja jeklenih cevi), ladjedelništvom, plinskimi rezervoarji, avtomobili, tlačnimi posodami in cevovodi za oskrbo z energijo.

7

2.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (27) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizične lastnosti in so namenjeni enakim osnovnim uporabam:






  (a) | zadevni izdelek; |
| --- | --- | --- |

(27)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizične lastnosti in so namenjeni enakim osnovnim uporabam:

(a)

zadevni izdelek;

| (b) | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v LRK in ZDA; |
| --- | --- |

(b)

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v LRK in ZDA;

| (c) | izdelek, ki ga v Uniji proizvajajo in prodajajo proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(c)

izdelek, ki ga v Uniji proizvajajo in prodajajo proizvajalci Unije.

| (28) | Komisija je v tej fazi sklenila, da so ti izdelki podobni izdelkom v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je v tej fazi sklenila, da so ti izdelki podobni izdelkom v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3   Trditve glede obsega izdelka

Trditve glede obsega izdelka

| (29) | Prvič, en proizvajalec izvoznik (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) in en uvoznik, povezan z drugim kitajskim proizvajalcem izvoznikom (Duferco S.A.), sta zahtevala, da se nekatere vrste vroče valjanih ploščatih jeklenih izdelkov, ki so v panogi znani kot orodno jeklo in hitrorezno jeklo, izključi iz obsega izdelka. Trdila sta, da imata orodno jeklo in hitrorezno jeklo precej drugačne lastnosti, cene, specifikacije in vrste uporabe. |
| --- | --- |

(29)

Prvič, en proizvajalec izvoznik (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) in en uvoznik, povezan z drugim kitajskim proizvajalcem izvoznikom (Duferco S.A.), sta zahtevala, da se nekatere vrste vroče valjanih ploščatih jeklenih izdelkov, ki so v panogi znani kot orodno jeklo in hitrorezno jeklo, izključi iz obsega izdelka. Trdila sta, da imata orodno jeklo in hitrorezno jeklo precej drugačne lastnosti, cene, specifikacije in vrste uporabe.

| (30) | Zaslišanje s tem kitajskim proizvajalcem izvoznikom je pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih potekalo 21. aprila 2016. Dne 22. junija 2016 je sledilo še zaslišanje z uvoznikom o zahtevku za izključitev izdelka. |
| --- | --- |

(30)

Zaslišanje s tem kitajskim proizvajalcem izvoznikom je pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih potekalo 21. aprila 2016. Dne 22. junija 2016 je sledilo še zaslišanje z uvoznikom o zahtevku za izključitev izdelka.

| (31) | Pritožnik je menil, da te trditve niso utemeljene in da obstaja tveganje izogibanja ukrepom, če bi Komisija te trditve sprejela. |
| --- | --- |

(31)

Pritožnik je menil, da te trditve niso utemeljene in da obstaja tveganje izogibanja ukrepom, če bi Komisija te trditve sprejela.

| (32) | Komisija je ugotovila, da res obstajajo velike fizikalne in kemične razlike med drugimi vrstami zadevnega izdelka, ki ni orodno jeklo in hitrorezno jeklo, ter orodnim jeklom in hitroreznim jeklom. Neločljiv sestavni del orodnega jekla in hitroreznega jekla je več kemičnih elementov (8), ki jih v zadevnem izdelku ni. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je ugotovila, da res obstajajo velike fizikalne in kemične razlike med drugimi vrstami zadevnega izdelka, ki ni orodno jeklo in hitrorezno jeklo, ter orodnim jeklom in hitroreznim jeklom. Neločljiv sestavni del orodnega jekla in hitroreznega jekla je več kemičnih elementov (8), ki jih v zadevnem izdelku ni.

8

| (33) | Razlike so tudi v proizvodnem procesu, različne so vrste rabe, poleg tega so tudi velike razlike v ceni orodnega jekla in hitroreznega jekla ter drugih vrst zadevnega izdelka. Na primer, orodno jeklo in hitrorezno jeklo se v nasprotju z drugimi vrstami zadevnega izdelka uporabljata za obdelovanje, strojno obdelavo, ekstrudiranje, rezanje, odtiskovanje in luknjanje drugih materialov, kar ni običajna raba drugih vrst zadevnega izdelka. Poleg tega proizvodnja orodnega jekla poteka po drugem proizvodnem postopku, pri čemer se njegove specifične lastnosti dosežejo v vseh fazah proizvodnega postopka. Zaradi te razlike v proizvodnji je proizvodni postopek za orodno jeklo in hitrorezno jeklo stroškovno intenzivnejši, kar deloma pojasni tudi razliko v prodajni ceni v primerjavi z drugimi vrstami zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(33)

Razlike so tudi v proizvodnem procesu, različne so vrste rabe, poleg tega so tudi velike razlike v ceni orodnega jekla in hitroreznega jekla ter drugih vrst zadevnega izdelka. Na primer, orodno jeklo in hitrorezno jeklo se v nasprotju z drugimi vrstami zadevnega izdelka uporabljata za obdelovanje, strojno obdelavo, ekstrudiranje, rezanje, odtiskovanje in luknjanje drugih materialov, kar ni običajna raba drugih vrst zadevnega izdelka. Poleg tega proizvodnja orodnega jekla poteka po drugem proizvodnem postopku, pri čemer se njegove specifične lastnosti dosežejo v vseh fazah proizvodnega postopka. Zaradi te razlike v proizvodnji je proizvodni postopek za orodno jeklo in hitrorezno jeklo stroškovno intenzivnejši, kar deloma pojasni tudi razliko v prodajni ceni v primerjavi z drugimi vrstami zadevnega izdelka.

| (34) | Uvoz orodnega jekla in hitroreznega jekla po obsegu zajema približno 1,25 % celotnega kitajskega uvoza v letu 2015. Orodno jeklo in hitrorezno jeklo sta uvrščena tudi pod druge specifične oznake KN. |
| --- | --- |

(34)

Uvoz orodnega jekla in hitroreznega jekla po obsegu zajema približno 1,25 % celotnega kitajskega uvoza v letu 2015. Orodno jeklo in hitrorezno jeklo sta uvrščena tudi pod druge specifične oznake KN.

| (35) | Zato je Komisija začasno izključila orodno jeklo in hitrorezno jeklo ter obenem opozorila nacionalne carinske organe na morebitno tveganje izogibanja ukrepom. |
| --- | --- |

(35)

Zato je Komisija začasno izključila orodno jeklo in hitrorezno jeklo ter obenem opozorila nacionalne carinske organe na morebitno tveganje izogibanja ukrepom.

| (36) | Drugič, 5. avgusta 2016 je italijanski uporabnik, Marcegaglia Carbon Steel Spa, zahteval, da bi morali iz obsega izdelkov izključiti naslednje vrste zadevnega izdelka: vrste jekla IF (jeklo brez intersticijsko raztopljenih elementov), vrste dualnega jekla, vrste mnogoogljičnega jekla in vrste jekla, ki niso zrnato usmerjene. Razlog zahtevka za izključitev izdelka za te vrste jekla je bil v glavnem naslednje:






  (a) | te vrste izdelka imajo precej drugačne lastnosti, vrste rabe in cene v primerjavi z vsemi drugimi vrstami zadevnega izdelka; |
| --- | --- | --- |

(36)

Drugič, 5. avgusta 2016 je italijanski uporabnik, Marcegaglia Carbon Steel Spa, zahteval, da bi morali iz obsega izdelkov izključiti naslednje vrste zadevnega izdelka: vrste jekla IF (jeklo brez intersticijsko raztopljenih elementov), vrste dualnega jekla, vrste mnogoogljičnega jekla in vrste jekla, ki niso zrnato usmerjene. Razlog zahtevka za izključitev izdelka za te vrste jekla je bil v glavnem naslednje:

(a)

te vrste izdelka imajo precej drugačne lastnosti, vrste rabe in cene v primerjavi z vsemi drugimi vrstami zadevnega izdelka;

| (b) | To niso medsebojno zamenljivi izdelki z drugimi vrstami zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(b)

To niso medsebojno zamenljivi izdelki z drugimi vrstami zadevnega izdelka.

| (37) | Isti uporabnik je zahteval še, da bi bilo treba tiste vrste izdelka, ki se uporabljajo za hladno valjanje, izključiti na podlagi njihove uporabe na koncu proizvodne verige. |
| --- | --- |

(37)

Isti uporabnik je zahteval še, da bi bilo treba tiste vrste izdelka, ki se uporabljajo za hladno valjanje, izključiti na podlagi njihove uporabe na koncu proizvodne verige.

| (38) | V zvezi z zahtevkom za izključitev izdelka za zadevni izdelek iz vrst jekla IF (jeklo brez intersticijsko raztopljenih elementov), vrst dualnega jekla, vrst mnogoogljičnega jekla in tistih vrst jekla, ki niso zrnato usmerjene, je Komisija ugotovila, da ni bilo dokazano, da imajo ti izdelki drugačne lastnosti in vrste rabe. Poleg tega je končni podrobni zahtevek za izključitev izdelka prispel zelo pozno. Zato je Komisija zahtevek v tej fazi zavrnila, vendar bo trditev dodatno proučila. |
| --- | --- |

(38)

V zvezi z zahtevkom za izključitev izdelka za zadevni izdelek iz vrst jekla IF (jeklo brez intersticijsko raztopljenih elementov), vrst dualnega jekla, vrst mnogoogljičnega jekla in tistih vrst jekla, ki niso zrnato usmerjene, je Komisija ugotovila, da ni bilo dokazano, da imajo ti izdelki drugačne lastnosti in vrste rabe. Poleg tega je končni podrobni zahtevek za izključitev izdelka prispel zelo pozno. Zato je Komisija zahtevek v tej fazi zavrnila, vendar bo trditev dodatno proučila.

| (39) | V zvezi z vrstami izdelka, ki se uporabljajo za ponovno valjanje, je to ena glavnih vrst rabe zadevnega izdelka, kot je navedeno zgoraj v uvodni izjavi (26). Le drugačna raba ni razlog za izključitev. Poleg tega bi bila posledica izključitve teh vrst izdelka tudi izključitev večine vseh uvoženih vrst zadevnega izdelka, poleg kompleksnega, morda celo nemogočega upravnega nadzora, katerega namen bi bil ugotavljati razlike med zadevnimi izdelki, in sicer tistimi, ki se uporabljajo za ponovno valjanje, in tistimi, ki se ne. Zato je Komisija v tej fazi zavrnila tudi ta zahtevek. |
| --- | --- |

(39)

V zvezi z vrstami izdelka, ki se uporabljajo za ponovno valjanje, je to ena glavnih vrst rabe zadevnega izdelka, kot je navedeno zgoraj v uvodni izjavi (26). Le drugačna raba ni razlog za izključitev. Poleg tega bi bila posledica izključitve teh vrst izdelka tudi izključitev večine vseh uvoženih vrst zadevnega izdelka, poleg kompleksnega, morda celo nemogočega upravnega nadzora, katerega namen bi bil ugotavljati razlike med zadevnimi izdelki, in sicer tistimi, ki se uporabljajo za ponovno valjanje, in tistimi, ki se ne. Zato je Komisija v tej fazi zavrnila tudi ta zahtevek.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (40) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe Komisija določi normalno vrednost v skladu s členom 2(1) do (6) osnovne uredbe za tiste proizvajalce izvoznike v LRK, ki izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe in za katere se lahko odobri tržnogospodarska obravnava. Vendar za tako obravnavo ni zaprosil noben sodelujoči proizvajalec izvoznik. |
| --- | --- |

(40)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe Komisija določi normalno vrednost v skladu s členom 2(1) do (6) osnovne uredbe za tiste proizvajalce izvoznike v LRK, ki izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe in za katere se lahko odobri tržnogospodarska obravnava. Vendar za tako obravnavo ni zaprosil noben sodelujoči proizvajalec izvoznik.

| (41) | Zato je bilo treba v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe normalno vrednost določiti na podlagi cen ali konstruirane normalne vrednosti v ustreznem tržnem gospodarstvu tretje države („primerljiva država“). |
| --- | --- |

(41)

Zato je bilo treba v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe normalno vrednost določiti na podlagi cen ali konstruirane normalne vrednosti v ustreznem tržnem gospodarstvu tretje države („primerljiva država“).

| (42) | Komisija je v obvestilu o začetku predlagala, da se tržno gospodarstvo tretje države („primerljiva država“) uporabi v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe. Komisija je vprašalnike poslala vsem znanim proizvajalcem v 11 državah s tržnim gospodarstvom, ki so navedene v obvestilu o začetku, (9) in osmim drugim državam, za katere je bilo mogoče sklepati o proizvodnji podobnega izdelka, in sicer v Argentino, Avstralijo, Egipt, Iran, na Japonsko, v Južno Afriko, Republiko Korejo in Tajvan. Skupno je navezala stik z 62 proizvajalci v 19 potencialno primerljivih državah. Vendar je samo ena družba v ZDA (ArcelorMittal USA) izrazila pripravljenost za sodelovanje in predložila izpolnjen vprašalnik. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je v obvestilu o začetku predlagala, da se tržno gospodarstvo tretje države („primerljiva država“) uporabi v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe. Komisija je vprašalnike poslala vsem znanim proizvajalcem v 11 državah s tržnim gospodarstvom, ki so navedene v obvestilu o začetku, (9) in osmim drugim državam, za katere je bilo mogoče sklepati o proizvodnji podobnega izdelka, in sicer v Argentino, Avstralijo, Egipt, Iran, na Japonsko, v Južno Afriko, Republiko Korejo in Tajvan. Skupno je navezala stik z 62 proizvajalci v 19 potencialno primerljivih državah. Vendar je samo ena družba v ZDA (ArcelorMittal USA) izrazila pripravljenost za sodelovanje in predložila izpolnjen vprašalnik.

9

| (43) | ZDA veljajo za primeren primerljiv trg, saj gre za odprti trg z desetimi domačimi proizvajalci podobnega izdelka, uvoz iz drugih držav pa zajema več kot 10 % skupne porabe. Iz tega razloga in ker je samo en proizvajalec iz ZDA izrazil pripravljenost za sodelovanje, so bile ZDA začasno izbrane kot ustrezna primerljiva država. |
| --- | --- |

(43)

ZDA veljajo za primeren primerljiv trg, saj gre za odprti trg z desetimi domačimi proizvajalci podobnega izdelka, uvoz iz drugih držav pa zajema več kot 10 % skupne porabe. Iz tega razloga in ker je samo en proizvajalec iz ZDA izrazil pripravljenost za sodelovanje, so bile ZDA začasno izbrane kot ustrezna primerljiva država.

| (44) | Zainteresirane strani so bile pozvane k predložitvi pripomb o tem izboru. Ker pripomb ni bilo, so bile ZDA izbrane za primerljivo državo. |
| --- | --- |

(44)

Zainteresirane strani so bile pozvane k predložitvi pripomb o tem izboru. Ker pripomb ni bilo, so bile ZDA izbrane za primerljivo državo.

| (45) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej proučila, ali je bila prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam v ZDA reprezentativna. Ugotovljeno je bilo, da se je podobni izdelek sodelujočega proizvajalca na domačem trgu prodajal v reprezentativnih količinah v primerjavi z zadevnim izdelkom, ki so ga v Unijo izvažali kitajski proizvajalci izvozniki, vključeni v vzorec. |
| --- | --- |

(45)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej proučila, ali je bila prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam v ZDA reprezentativna. Ugotovljeno je bilo, da se je podobni izdelek sodelujočega proizvajalca na domačem trgu prodajal v reprezentativnih količinah v primerjavi z zadevnim izdelkom, ki so ga v Unijo izvažali kitajski proizvajalci izvozniki, vključeni v vzorec.

| (46) | Komisija je nato proučila, ali se lahko ta prodaja obravnava kot običajen potek trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je opravila tako, da je ugotovila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam. Prodajne transakcije so se štele za dobičkonosne, če je bila cena za enoto enaka ali višja od proizvodnih stroškov. Tako so se določili proizvodni stroški ameriškega proizvajalca v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je nato proučila, ali se lahko ta prodaja obravnava kot običajen potek trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je opravila tako, da je ugotovila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam. Prodajne transakcije so se štele za dobičkonosne, če je bila cena za enoto enaka ali višja od proizvodnih stroškov. Tako so se določili proizvodni stroški ameriškega proizvajalca v obdobju preiskave.

| (47) | Za tiste vrste izdelkov, pri katerih je bilo več kot 80 % obsega prodaje zadevne vrste izdelka na domačem trgu prodanih po ceni, višji od stroškov na enoto, in pri katerih je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka ustrezala stroškom proizvodnje na enoto ali jih je presegala, je bila normalna vrednost za vrsto izdelka izračunana kot tehtano povprečje dejanskih domačih cen celotne prodaje zadevne vrste, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. |
| --- | --- |

(47)

Za tiste vrste izdelkov, pri katerih je bilo več kot 80 % obsega prodaje zadevne vrste izdelka na domačem trgu prodanih po ceni, višji od stroškov na enoto, in pri katerih je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka ustrezala stroškom proizvodnje na enoto ali jih je presegala, je bila normalna vrednost za vrsto izdelka izračunana kot tehtano povprečje dejanskih domačih cen celotne prodaje zadevne vrste, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.

| (48) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka pomenil 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena le dobičkonosne domače prodaje navedene vrste v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(48)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka pomenil 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena le dobičkonosne domače prodaje navedene vrste v obdobju preiskave.

| (49) | Za vrste izdelka, ki niso bile dobičkonosne, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe z uporabo proizvodnih stroškov ameriškega proizvajalca ter prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov in dobička za dobičkonosne vrste izdelka ameriškega proizvajalca. |
| --- | --- |

(49)

Za vrste izdelka, ki niso bile dobičkonosne, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe z uporabo proizvodnih stroškov ameriškega proizvajalca ter prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov in dobička za dobičkonosne vrste izdelka ameriškega proizvajalca.

| (50) | Nekaterih vrst izdelka, proizvedenih v primerljivi državi, ni bilo mogoče primerjati z vrstami izdelka, izvoženimi iz LRK v Unijo, ker jih ameriški proizvajalec ne prodaja. Zato je bilo treba normalno vrednost za drugačne vrste izdelka konstruirati v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe na podlagi proizvodnih stroškov proizvajalca v primerljivi državi. Komisija je upoštevala stroške najbolj podobnega izdelka in jih prilagodila stroškom predelave (razrezovanja ali rezanja), ki je bila potrebna, da je bila zagotovljena pravična primerjava. Nato je dodala razumni delež za prodajne, splošne in administrativne stroške (7–13 %) na podlagi dejanskih podatkov, ki se nanašajo na proizvodnjo in prodajo, kot je določeno v členu 2(6) osnovne uredbe. Nazadnje je dodala razumni delež dobička (10–15 %) z uporabo povprečne stopnje dobička od prodaje dobičkonosnih izdelkov. |
| --- | --- |

(50)

Nekaterih vrst izdelka, proizvedenih v primerljivi državi, ni bilo mogoče primerjati z vrstami izdelka, izvoženimi iz LRK v Unijo, ker jih ameriški proizvajalec ne prodaja. Zato je bilo treba normalno vrednost za drugačne vrste izdelka konstruirati v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe na podlagi proizvodnih stroškov proizvajalca v primerljivi državi. Komisija je upoštevala stroške najbolj podobnega izdelka in jih prilagodila stroškom predelave (razrezovanja ali rezanja), ki je bila potrebna, da je bila zagotovljena pravična primerjava. Nato je dodala razumni delež za prodajne, splošne in administrativne stroške (7–13 %) na podlagi dejanskih podatkov, ki se nanašajo na proizvodnjo in prodajo, kot je določeno v členu 2(6) osnovne uredbe. Nazadnje je dodala razumni delež dobička (10–15 %) z uporabo povprečne stopnje dobička od prodaje dobičkonosnih izdelkov.

3.2   Izvozne cene

Izvozne cene

| (51) | Vzorčeni proizvajalci izvozniki so izvažali v Unijo neposredno neodvisnim kupcem in prek povezanih družb. |
| --- | --- |

(51)

Vzorčeni proizvajalci izvozniki so izvažali v Unijo neposredno neodvisnim kupcem in prek povezanih družb.

| (52) | V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe so bile izvozne cene za neposredno prodajo določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(52)

V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe so bile izvozne cene za neposredno prodajo določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek.

| (53) | Za transakcije, pri katerih proizvajalci izvozniki izvažajo zadevni izdelek v Unijo prek povezanih družb, ki prevzamejo vlogo uvoznika, je bila izvozna cena določena na podlagi cene, po kateri se je uvoženi izdelek prvič preprodal neodvisnim kupcem v Uniji v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. V tem primeru je bila cena prilagojena za vse stroške, ki so nastali med uvozom in preprodajo. |
| --- | --- |

(53)

Za transakcije, pri katerih proizvajalci izvozniki izvažajo zadevni izdelek v Unijo prek povezanih družb, ki prevzamejo vlogo uvoznika, je bila izvozna cena določena na podlagi cene, po kateri se je uvoženi izdelek prvič preprodal neodvisnim kupcem v Uniji v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. V tem primeru je bila cena prilagojena za vse stroške, ki so nastali med uvozom in preprodajo.

3.3   Primerjava

Primerjava

| (54) | Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi cene franko tovarna. Stopnje dampinga so se določile s primerjavo posameznih cen franko tovarna vzorčenih proizvajalcev izvoznikov z domačimi prodajnimi cenami proizvajalca v primerljivi državi ali s konstruirano normalno vrednostjo, kot je bilo primerno. |
| --- | --- |

(54)

Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi cene franko tovarna. Stopnje dampinga so se določile s primerjavo posameznih cen franko tovarna vzorčenih proizvajalcev izvoznikov z domačimi prodajnimi cenami proizvajalca v primerljivi državi ali s konstruirano normalno vrednostjo, kot je bilo primerno.

| (55) | Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. |
| --- | --- |

(55)

Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.

| (56) | Na podlagi tega so se, kot je bilo primerno, izvedle prilagoditve za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške (4 %), bančne stroške (0,02 %), stroške kredita (0,05 %), provizije (0,6 %) in posredne davke (4 %). |
| --- | --- |

(56)

Na podlagi tega so se, kot je bilo primerno, izvedle prilagoditve za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške (4 %), bančne stroške (0,02 %), stroške kredita (0,05 %), provizije (0,6 %) in posredne davke (4 %).

3.4   Stopnja dampinga

Stopnja dampinga

| (57) | Za vzorčene proizvajalce izvoznike se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste podobnega izdelka v ZDA primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste izdelka, kot je določeno v členu 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(57)

Za vzorčene proizvajalce izvoznike se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste podobnega izdelka v ZDA primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste izdelka, kot je določeno v členu 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (58) | Stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila določena v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. Ta stopnja je bila izračunana kot tehtano povprečje na podlagi stopenj, določenih za vzorčene proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(58)

Stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila določena v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. Ta stopnja je bila izračunana kot tehtano povprečje na podlagi stopenj, določenih za vzorčene proizvajalce izvoznike.

| (59) | V zvezi z vsemi drugimi proizvajalci izvozniki iz LRK je Komisija določila raven sodelovanja v LRK. To je izmerila tako, da je ocenila delež obsega izvoza sodelujočih proizvajalcev v Unijo v skupnem obsegu izvoza iz zadevne države v Unijo. |
| --- | --- |

(59)

V zvezi z vsemi drugimi proizvajalci izvozniki iz LRK je Komisija določila raven sodelovanja v LRK. To je izmerila tako, da je ocenila delež obsega izvoza sodelujočih proizvajalcev v Unijo v skupnem obsegu izvoza iz zadevne države v Unijo.

| (60) | Raven sodelovanja je visoka. Na tej podlagi je bila preostala stopnja dampinga, ki velja za vse druge proizvajalce izvoznike v LRK, začasno določena na ravni, ki ustreza najvišji stopnji dampinga, ugotovljeni za sodelujoče proizvajalce izvoznike v vzorcu. |
| --- | --- |

(60)

Raven sodelovanja je visoka. Na tej podlagi je bila preostala stopnja dampinga, ki velja za vse druge proizvajalce izvoznike v LRK, začasno določena na ravni, ki ustreza najvišji stopnji dampinga, ugotovljeni za sodelujoče proizvajalce izvoznike v vzorcu.

| (61) | Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so naslednje:

  Tabela 1


  Stopnje dampinga, LRK







  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 96,5 % |
| Hebei Iron & Steel Group | 95,0 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % |
| Druge sodelujoče družbe | 100,1 % |
| Vse druge družbe | 106,9 % |

(61)

Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so naslednje:

Tabela 1

Tabela 1

Stopnje dampinga, LRK

Stopnje dampinga, LRK

Družba

Začasna stopnja dampinga

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

96,5 %

Hebei Iron & Steel Group

95,0 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

Druge sodelujoče družbe

100,1 %

Vse druge družbe

106,9 %

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1   Opredelitev industrije in proizvodnje Unije

Opredelitev industrije in proizvodnje Unije

| (62) | V Uniji je podatke o proizvodnji in prodaji v okviru ugotavljanja reprezentativnosti predložilo 17 družb in te so navedle, da so med obravnavanim obdobjem proizvajali podoben izdelek. Na podlagi razpoložljivih podatkov, ki jih je predložil pritožnik, teh 17 družb zastopa približno 90 % proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(62)

V Uniji je podatke o proizvodnji in prodaji v okviru ugotavljanja reprezentativnosti predložilo 17 družb in te so navedle, da so med obravnavanim obdobjem proizvajali podoben izdelek. Na podlagi razpoložljivih podatkov, ki jih je predložil pritožnik, teh 17 družb zastopa približno 90 % proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

| (63) | Poleg teh 17 družb je podoben izdelek v obdobju preiskave proizvajalo še pet drugih družb. |
| --- | --- |

(63)

Poleg teh 17 družb je podoben izdelek v obdobju preiskave proizvajalo še pet drugih družb.

| (64) | Ugotovljeno je bilo, da je skupna proizvodnja Unije v obdobju preiskave znašala približno 74,7 milijone ton. Komisija je ta izračun pridobila na podlagi vseh razpoložljivih podatkov v zvezi z industrijo Unije, kot so podatki pritožnika in vseh znanih proizvajalcev v Uniji. Kot je navedeno v uvodni izjavi (10), je bilo v vzorec izbranih pet proizvajalcev Unije, ki zastopajo 45 % celotne proizvodnje Unije podobnega izdelka. To je reprezentativni vzorec. |
| --- | --- |

(64)

Ugotovljeno je bilo, da je skupna proizvodnja Unije v obdobju preiskave znašala približno 74,7 milijone ton. Komisija je ta izračun pridobila na podlagi vseh razpoložljivih podatkov v zvezi z industrijo Unije, kot so podatki pritožnika in vseh znanih proizvajalcev v Uniji. Kot je navedeno v uvodni izjavi (10), je bilo v vzorec izbranih pet proizvajalcev Unije, ki zastopajo 45 % celotne proizvodnje Unije podobnega izdelka. To je reprezentativni vzorec.

| (65) | Proizvajalci Unije, ki zastopajo celotno proizvodnjo Unije, pomenijo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe in se imenujejo „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(65)

Proizvajalci Unije, ki zastopajo celotno proizvodnjo Unije, pomenijo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe in se imenujejo „industrija Unije“.

| (66) | Poslovni model proizvajalcev Unije in njihova stopnja navpične integracije se razlikujeta. Kljub temu lahko industrijo Unije na splošno opredelimo kot industrijo z visoko stopnjo navpične integracije, kot je dodatno obrazloženo v nadaljevanju v uvodni izjavi (68). |
| --- | --- |

(66)

Poslovni model proizvajalcev Unije in njihova stopnja navpične integracije se razlikujeta. Kljub temu lahko industrijo Unije na splošno opredelimo kot industrijo z visoko stopnjo navpične integracije, kot je dodatno obrazloženo v nadaljevanju v uvodni izjavi (68).

4.2   Poraba Unije

Poraba Unije

| (67) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (24) zgoraj, zadevni izdelek spada pod več oznak KN, med katerimi je tudi nekaj oznak ex. Da ne bi podcenjevali porabe Unije in zaradi očitno zanemarljivega učinka takih oznak na skupno porabo, se je obseg uvoza izdelkov iz oznak KN ex za izračun porabe Unije upošteval v celoti. |
| --- | --- |

(67)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (24) zgoraj, zadevni izdelek spada pod več oznak KN, med katerimi je tudi nekaj oznak ex. Da ne bi podcenjevali porabe Unije in zaradi očitno zanemarljivega učinka takih oznak na skupno porabo, se je obseg uvoza izdelkov iz oznak KN ex za izračun porabe Unije upošteval v celoti.

| (68) | Ker je industrija Unije večinoma navpično integrirana in se zadevni izdelek obravnava kot osnovni material za proizvodnjo raznih izdelkov z dodano vrednostjo na koncu proizvodne verige, ki se začne s hladno valjanimi izdelki, sta se poraba za lastne potrebe in poraba na prostem trgu proučevali ločeno. |
| --- | --- |

(68)

Ker je industrija Unije večinoma navpično integrirana in se zadevni izdelek obravnava kot osnovni material za proizvodnjo raznih izdelkov z dodano vrednostjo na koncu proizvodne verige, ki se začne s hladno valjanimi izdelki, sta se poraba za lastne potrebe in poraba na prostem trgu proučevali ločeno.

| (69) | Razlikovanje med zaprtim in prostim trgom je pomembno za analizo škode, saj izdelki, ki so namenjeni za lastne potrebe, niso izpostavljeni neposredni konkurenci uvoza, transferne cene pa so določene v posameznih skupinah v skladu z različnimi politikami cen. Nasprotno s tem je proizvodnja, ki je namenjena za prosti trg, v neposredni konkurenci z uvozom zadevnega izdelka, cene pa so proste tržne cene. |
| --- | --- |

(69)

Razlikovanje med zaprtim in prostim trgom je pomembno za analizo škode, saj izdelki, ki so namenjeni za lastne potrebe, niso izpostavljeni neposredni konkurenci uvoza, transferne cene pa so določene v posameznih skupinah v skladu z različnimi politikami cen. Nasprotno s tem je proizvodnja, ki je namenjena za prosti trg, v neposredni konkurenci z uvozom zadevnega izdelka, cene pa so proste tržne cene.

| (70) | Da bi lahko čim bolj celovito prikazala razmere industrije Unije, je Komisija pridobila podatke za celotno dejavnost podobnega izdelka in proučila, ali je proizvodnja namenjena za lastne potrebe ali za prosti trg. Komisija je ugotovila, da je približno 60 % celotne proizvodnje proizvajalcev Unije namenjenih za lastne potrebe. |
| --- | --- |

(70)

Da bi lahko čim bolj celovito prikazala razmere industrije Unije, je Komisija pridobila podatke za celotno dejavnost podobnega izdelka in proučila, ali je proizvodnja namenjena za lastne potrebe ali za prosti trg. Komisija je ugotovila, da je približno 60 % celotne proizvodnje proizvajalcev Unije namenjenih za lastne potrebe.

4.2.1   Poraba za lastne potrebe na trgu Unije

Poraba za lastne potrebe na trgu Unije

| (71) | Komisija je porabo Unije za lastne potrebe določila na podlagi lastnih potreb in lastne prodaje na trgu Unije vseh znanih proizvajalcev v Uniji. Na podlagi tega se je poraba Unije za lastne potrebe spreminjala, kot sledi.

  Tabela 2


  Poraba za lastne potrebe na trgu Unije (v tonah) | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poraba za lastne potrebe | 40 775 889 | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera |

(71)

Komisija je porabo Unije za lastne potrebe določila na podlagi lastnih potreb in lastne prodaje na trgu Unije vseh znanih proizvajalcev v Uniji. Na podlagi tega se je poraba Unije za lastne potrebe spreminjala, kot sledi.

Tabela 2

Tabela 2

Poraba za lastne potrebe na trgu Unije (v tonah)

Poraba za lastne potrebe na trgu Unije (v tonah)

2012

2013

2014

OP

Poraba za lastne potrebe

40 775 889

42 418 062

42 887 175

42 271 071

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera

Vir:

| (72) | V obravnavanem obdobju se je poraba Unije za lastne potrebe na trgu Unije povečala za približno 4 %. To povečanje je predvsem posledica rasti na zaprtih trgih, vključno s proizvodnjo delov, kakršne uporablja avtomobilska industrija. |
| --- | --- |

(72)

V obravnavanem obdobju se je poraba Unije za lastne potrebe na trgu Unije povečala za približno 4 %. To povečanje je predvsem posledica rasti na zaprtih trgih, vključno s proizvodnjo delov, kakršne uporablja avtomobilska industrija.

4.2.2   Poraba za prosto uporabo na trgu Unije

Poraba za prosto uporabo na trgu Unije

| (73) | Komisija je porabo Unije na prostem trgu določila na podlagi (a) prodaje vseh znanih proizvajalcev Unije na trgu Unije in (b) uvoza iz vseh tretjih držav v Unijo v skladu s poročili Eurostata, pri čemer je upoštevala tudi podatke, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki v zadevni državi. Na podlagi tega se je poraba Unije na prostem trgu spreminjala, kot sledi.

  Tabela 3


  Poraba na prostem trgu (v tonah) | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poraba na prostem trgu | 31 405 157 | 32 292 192 | 33 139 474 | 35 156 318 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 103 | 106 | 112 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera |

(73)

Komisija je porabo Unije na prostem trgu določila na podlagi (a) prodaje vseh znanih proizvajalcev Unije na trgu Unije in (b) uvoza iz vseh tretjih držav v Unijo v skladu s poročili Eurostata, pri čemer je upoštevala tudi podatke, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki v zadevni državi. Na podlagi tega se je poraba Unije na prostem trgu spreminjala, kot sledi.

Tabela 3

Tabela 3

Poraba na prostem trgu (v tonah)

Poraba na prostem trgu (v tonah)

2012

2013

2014

OP

Poraba na prostem trgu

31 405 157

32 292 192

33 139 474

35 156 318

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

103

103

106

106

112

112

Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera

Vir:

| (74) | V obravnavanem obdobju se je poraba Unije na prostem trgu povečala za približno 12 %. To povečanje je predvsem posledica gospodarskega okrevanja industrije na koncu proizvodne verige. |
| --- | --- |

(74)

V obravnavanem obdobju se je poraba Unije na prostem trgu povečala za približno 12 %. To povečanje je predvsem posledica gospodarskega okrevanja industrije na koncu proizvodne verige.

4.3   Uvoz iz zadevne države

Uvoz iz zadevne države

4.3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

| (75) | Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkovne zbirke Eurostata. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi primerjave obsega uvoza s porabo Unije na prostem trgu, kar je razvidno v tabeli (73) zgoraj. |
| --- | --- |

(75)

Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkovne zbirke Eurostata. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi primerjave obsega uvoza s porabo Unije na prostem trgu, kar je razvidno v tabeli (73) zgoraj.

| (76) | Uvoz iz LRK v Unijo se je spreminjal, kot sledi.

  Tabela 4


  Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz LRK | 246 720 | 336 028 | 592 104 | 1 519 304 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 136 | 240 | 616 |
| Tržni delež LRK | 0,79 % | 1,04 % | 1,79 % | 4,32 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 132 | 227 | 550 |
| Vir: Eurostat |

(76)

Uvoz iz LRK v Unijo se je spreminjal, kot sledi.

Tabela 4

Tabela 4

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

2012

2013

2014

OP

Obseg uvoza iz LRK

246 720

336 028

592 104

1 519 304

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

136

136

240

240

616

616

Tržni delež LRK

0,79 %

1,04 %

1,79 %

4,32 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

132

132

227

227

550

550

Vir: Eurostat

Vir:

| (77) | Iz zgornje tabele je razvidno, da se je uvoz iz zadevne države, kar zadeva absolutne vrednosti, v obravnavanem obdobju močno povečal. Obenem se je skupni tržni delež kitajskega uvoza v Unijo v obravnavanem obdobju povečal za več kot petkrat. |
| --- | --- |

(77)

Iz zgornje tabele je razvidno, da se je uvoz iz zadevne države, kar zadeva absolutne vrednosti, v obravnavanem obdobju močno povečal. Obenem se je skupni tržni delež kitajskega uvoza v Unijo v obravnavanem obdobju povečal za več kot petkrat.

4.3.2   Uvozne cene iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

Uvozne cene iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (78) | Komisija je uvozne cene določila na podlagi podatkov iz podatkovne zbirke Eurostata. Tehtana povprečna uvozna cena iz zadevne države v Unijo se je spreminjala, kot sledi.

  Tabela 5


  Uvozne cene (v EUR/tono) | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna cena dampinškega uvoza | 600 | 505 | 463 | 404 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 84 | 77 | 67 |
| Vir: Eurostat |

(78)

Komisija je uvozne cene določila na podlagi podatkov iz podatkovne zbirke Eurostata. Tehtana povprečna uvozna cena iz zadevne države v Unijo se je spreminjala, kot sledi.

Tabela 5

Tabela 5

Uvozne cene (v EUR/tono)

Uvozne cene (v EUR/tono)

2012

2013

2014

OP

Povprečna cena dampinškega uvoza

600

505

463

404

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

84

84

77

77

67

67

Vir: Eurostat

Vir:

| (79) | Povprečne cene uvoza so leta 2012 znašale 600 EUR/tono, v obdobju preiskave pa so se znižale na 404 EUR/tono. V obravnavanem obdobju se je povprečna cena dampinškega uvoza na enoto zmanjšala za približno 33 %. |
| --- | --- |

(79)

Povprečne cene uvoza so leta 2012 znašale 600 EUR/tono, v obdobju preiskave pa so se znižale na 404 EUR/tono. V obravnavanem obdobju se je povprečna cena dampinškega uvoza na enoto zmanjšala za približno 33 %.

| (80) | Komisija je proučila nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave na podlagi primerjave:






  — | tehtanih povprečnih prodajnih cen za vrsto izdelka petih proizvajalcev Unije, zaračunanih nepovezanim strankam na prostem trgu Unije, prilagojenih na raven cene franko tovarna, in |
| --- | --- | --- |

(80)

Komisija je proučila nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave na podlagi primerjave:

—

tehtanih povprečnih prodajnih cen za vrsto izdelka petih proizvajalcev Unije, zaračunanih nepovezanim strankam na prostem trgu Unije, prilagojenih na raven cene franko tovarna, in

| — | ustreznih tehtanih povprečnih cen na ravni cen CIF meja Unije za uvožene vrste izdelka sodelujočih proizvajalcev zadevne države, zaračunanih prvi neodvisni stranki na trgu Unije z ustreznimi prilagoditvami za stroške po uvozu. |
| --- | --- |

—

ustreznih tehtanih povprečnih cen na ravni cen CIF meja Unije za uvožene vrste izdelka sodelujočih proizvajalcev zadevne države, zaračunanih prvi neodvisni stranki na trgu Unije z ustreznimi prilagoditvami za stroške po uvozu.

| (81) | Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotni delež prihodka od prodaje proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Glavne prilagoditve so bile povezane s stroški dostave (razlikovali so se od 2,7 % do 6,3 % na vzorčenega proizvajalca Unije) in popusti (razlikovali so se od 0,1 % do 19,5 %). V tem primeru se ni javil noben nepovezani uvoznik, zato so se prišteli stroški po uvozu v višini 7 EUR/tono, in ta prilagoditev se je uporabila v preiskavi v zvezi z določenimi hladno valjanimi ploščatimi jeklenimi izdelki. (10) V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je to najprimernejši način, glede na to, da je zadevni izdelek zadevne preiskave v več vidikih podoben določenim hladno valjanim ploščatim jeklenim izdelkom, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (221). |
| --- | --- |

(81)

Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotni delež prihodka od prodaje proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Glavne prilagoditve so bile povezane s stroški dostave (razlikovali so se od 2,7 % do 6,3 % na vzorčenega proizvajalca Unije) in popusti (razlikovali so se od 0,1 % do 19,5 %). V tem primeru se ni javil noben nepovezani uvoznik, zato so se prišteli stroški po uvozu v višini 7 EUR/tono, in ta prilagoditev se je uporabila v preiskavi v zvezi z določenimi hladno valjanimi ploščatimi jeklenimi izdelki. (10) V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je to najprimernejši način, glede na to, da je zadevni izdelek zadevne preiskave v več vidikih podoben določenim hladno valjanim ploščatim jeklenim izdelkom, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (221).

10

| (82) | Na podlagi zgornjih navedb je bilo ugotovljeno, da so se s kitajskim dampinškim uvozom nelojalno nižale cene industrije Unije za od 2,7 % do 5,6 %. |
| --- | --- |

(82)

Na podlagi zgornjih navedb je bilo ugotovljeno, da so se s kitajskim dampinškim uvozom nelojalno nižale cene industrije Unije za od 2,7 % do 5,6 %.

4.4   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.4.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (83) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije zajela proučitev vseh gospodarskih kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(83)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije zajela proučitev vseh gospodarskih kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (84) | Makroekonomski kazalniki (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, zaloge, rast, tržni delež, zaposlenost, produktivnost in višina stopenj dampinga) so bili proučeni na ravni celotne industrije Unije. Proučevanje je temeljilo na informacijah, ki jih je navedel pritožnik in so bile navzkrižno preverjene na podlagi podatkov, ki so jih navedli proizvajalci Unije, in na razpoložljivih uradnih statističnih podatkih (prispeval Eurostat). |
| --- | --- |

(84)

Makroekonomski kazalniki (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, zaloge, rast, tržni delež, zaposlenost, produktivnost in višina stopenj dampinga) so bili proučeni na ravni celotne industrije Unije. Proučevanje je temeljilo na informacijah, ki jih je navedel pritožnik in so bile navzkrižno preverjene na podlagi podatkov, ki so jih navedli proizvajalci Unije, in na razpoložljivih uradnih statističnih podatkih (prispeval Eurostat).

| (85) | Analiza mikroekonomskih kazalnikov (prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, plače in proizvodni stroški) je bila izvedena na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Proučevanje je temeljilo na njihovih informacijah, ki so bile ustrezne preverjene. |
| --- | --- |

(85)

Analiza mikroekonomskih kazalnikov (prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, plače in proizvodni stroški) je bila izvedena na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Proučevanje je temeljilo na njihovih informacijah, ki so bile ustrezne preverjene.

| (86) | Da bi lahko čim bolj celovito prikazala razmere industrije Unije, je Komisija pridobila podatke za celotno proizvodnjo zadevnega izdelka in proučila, ali je proizvodnja namenjena za lastne potrebe ali za prosti trg. Komisija je za kazalnike škode v zvezi z industrijo Unije ločeno analizirala podatke o proizvodnji za prosti trg in za zaprti trg ter opravila primerjalno analizo. Ti dejavniki so: prodaja, tržni delež, cene na enoto, stroški na enoto, dobičkonosnost in denarni tok. Druge gospodarske kazalnike pa bi bilo mogoče smiselno proučiti le glede na celotno dejavnost, vključno z uporabo proizvodnje industrije Unije za lastne potrebe, ker so odvisni od celotne dejavnosti, ne glede na to, ali gre za proizvodnjo za lastne potrebe ali za prodajo na prostem trgu. Ti dejavniki so: proizvodnja, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, naložbe, donosnost naložb, zaposlenost, produktivnost, zaloge in stroški dela. Za te dejavnike je upravičeno analizirati celotno industrijo Unije, da se določi celovito stanje škode, povzročene industriji Unije, saj obravnavanih podatkov ni mogoče ločevati med prodajo za lastne potrebe in prodajo na prostem trgu. |
| --- | --- |

(86)

Da bi lahko čim bolj celovito prikazala razmere industrije Unije, je Komisija pridobila podatke za celotno proizvodnjo zadevnega izdelka in proučila, ali je proizvodnja namenjena za lastne potrebe ali za prosti trg. Komisija je za kazalnike škode v zvezi z industrijo Unije ločeno analizirala podatke o proizvodnji za prosti trg in za zaprti trg ter opravila primerjalno analizo. Ti dejavniki so: prodaja, tržni delež, cene na enoto, stroški na enoto, dobičkonosnost in denarni tok. Druge gospodarske kazalnike pa bi bilo mogoče smiselno proučiti le glede na celotno dejavnost, vključno z uporabo proizvodnje industrije Unije za lastne potrebe, ker so odvisni od celotne dejavnosti, ne glede na to, ali gre za proizvodnjo za lastne potrebe ali za prodajo na prostem trgu. Ti dejavniki so: proizvodnja, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, naložbe, donosnost naložb, zaposlenost, produktivnost, zaloge in stroški dela. Za te dejavnike je upravičeno analizirati celotno industrijo Unije, da se določi celovito stanje škode, povzročene industriji Unije, saj obravnavanih podatkov ni mogoče ločevati med prodajo za lastne potrebe in prodajo na prostem trgu.

4.4.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (87) | Skupna proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti Unije v obravnavanem obdobju so, kot sledi.

  Tabela 6


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 73 050 974 | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 102 | 103 | 102 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 102 247 218 | 100 667 836 | 100 040 917 | 98 093 841 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 98 | 96 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 71,4 % | 74,1 % | 75,5 % | 76,2 % |
| Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera. |

(87)

Skupna proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti Unije v obravnavanem obdobju so, kot sledi.

Tabela 6

Tabela 6

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2012

2013

2014

OP

Obseg proizvodnje (v tonah)

73 050 974

74 588 182

75 509 517

74 718 189

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

102

102

103

103

102

102

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

102 247 218

100 667 836

100 040 917

98 093 841

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

98

98

96

96

Izkoriščenost zmogljivosti

71,4 %

74,1 %

75,5 %

76,2 %

Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera.

Vir:

| (88) | Obseg proizvodnje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 2 %, čeprav je en italijanski proizvajalec Unije v istem obdobju svojo proizvodnjo precej zmanjšal (za 3 milijone ton). |
| --- | --- |

(88)

Obseg proizvodnje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 2 %, čeprav je en italijanski proizvajalec Unije v istem obdobju svojo proizvodnjo precej zmanjšal (za 3 milijone ton).

| (89) | Sporočeni podatki o zmogljivosti se nanašajo na tehnično zmogljivost, kar pomeni, da so bile upoštevane prilagoditve za čas vzpostavitve, vzdrževanje, ozka grla in druge običajne zaustavitve, ki so v industriji normalne. Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju zmanjšala zaradi zaustavitve proizvodnje v Belgiji in Italiji. |
| --- | --- |

(89)

Sporočeni podatki o zmogljivosti se nanašajo na tehnično zmogljivost, kar pomeni, da so bile upoštevane prilagoditve za čas vzpostavitve, vzdrževanje, ozka grla in druge običajne zaustavitve, ki so v industriji normalne. Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju zmanjšala zaradi zaustavitve proizvodnje v Belgiji in Italiji.

| (90) | Zaradi majhnega povečanja obsega proizvodnje, ki je bilo zlasti posledica povečanja porabe za lastne potrebe (+ 4 %) in proste porabe (+ 12 %), se je povečala izkoriščenost zmogljivosti, kljub precejšnjemu zmanjšanju obsega proizvodnje zlasti pri enem italijanskem proizvajalcu Unije. |
| --- | --- |

(90)

Zaradi majhnega povečanja obsega proizvodnje, ki je bilo zlasti posledica povečanja porabe za lastne potrebe (+ 4 %) in proste porabe (+ 12 %), se je povečala izkoriščenost zmogljivosti, kljub precejšnjemu zmanjšanju obsega proizvodnje zlasti pri enem italijanskem proizvajalcu Unije.

4.4.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (91) | Obseg prodaje industrije Unije in tržni delež na prostem trgu sta se v obravnavanem obdobju spreminjala, kot sledi.

  Tabela 7


  Obseg prodaje in tržni delež (prosti trg) | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje (v tonah) | 27 273 319 | 27 468 243 | 27 910 748 | 27 327 906 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 100 |
| Tržni delež | 86,8 % | 85,1 % | 84,2 % | 77,7 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 98 | 97 | 90 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera in Eurostata. |

(91)

Obseg prodaje industrije Unije in tržni delež na prostem trgu sta se v obravnavanem obdobju spreminjala, kot sledi.

Tabela 7

Tabela 7

Obseg prodaje in tržni delež (prosti trg)

Obseg prodaje in tržni delež (prosti trg)

2012

2013

2014

OP

Obseg prodaje (v tonah)

27 273 319

27 468 243

27 910 748

27 327 906

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

100

100

Tržni delež

86,8 %

85,1 %

84,2 %

77,7 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

98

98

97

97

90

90

Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera in Eurostata.

Vir:

| (92) | Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije je bil v obravnavanem obdobju sorazmerno stabilen in je znašal od 27 do 28 milijonov ton. |
| --- | --- |

(92)

Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije je bil v obravnavanem obdobju sorazmerno stabilen in je znašal od 27 do 28 milijonov ton.

| (93) | Tržni delež industrije Unije z vidika porabe Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za več kot 9 odstotnih točk, s 86,8 % na 77,7 %. Zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije precej presega majhno povečanje njene prodaje na prostem trgu Unije. |
| --- | --- |

(93)

Tržni delež industrije Unije z vidika porabe Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za več kot 9 odstotnih točk, s 86,8 % na 77,7 %. Zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije precej presega majhno povečanje njene prodaje na prostem trgu Unije.

| (94) | V zvezi z zaprtim trgom Unije sta se obseg za lastne potrebe in tržni delež v obravnavanem obdobju spreminjala, kot sledi.

  Tabela 8


  Obseg za lastne potrebe na trgu Unije in tržni delež | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg za lastne potrebe na trgu Unije (v tonah) | 40 775 889 | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Celotna proizvodnja industrije Unije (v tonah) | 73 050 974 | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 |
| Delež za lastne potrebe glede na skupno proizvodnjo | 55,7 % | 56,7 % | 56,6 % | 56,4 % |
| Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera in Eurostata. |

(94)

V zvezi z zaprtim trgom Unije sta se obseg za lastne potrebe in tržni delež v obravnavanem obdobju spreminjala, kot sledi.

Tabela 8

Tabela 8

Obseg za lastne potrebe na trgu Unije in tržni delež

Obseg za lastne potrebe na trgu Unije in tržni delež

2012

2013

2014

OP

Obseg za lastne potrebe na trgu Unije (v tonah)

40 775 889

42 418 062

42 887 175

42 271 071

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Celotna proizvodnja industrije Unije (v tonah)

73 050 974

74 588 182

75 509 517

74 718 189

Delež za lastne potrebe glede na skupno proizvodnjo

55,7 %

56,7 %

56,6 %

56,4 %

Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera in Eurostata.

Vir:

| (95) | Obseg industrije Unije za lastne potrebe (sestavljen iz porabe in prodaje za lastne potrebe na trgu Unije) na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 4 %, s približno 40,7 milijona ton leta 2011 na 42,2 milijona ton v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(95)

Obseg industrije Unije za lastne potrebe (sestavljen iz porabe in prodaje za lastne potrebe na trgu Unije) na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 4 %, s približno 40,7 milijona ton leta 2011 na 42,2 milijona ton v obravnavanem obdobju.

| (96) | Tržni delež zaprtega trga industrije Unije, izražen kot delež skupne proizvodnje, je bil v obravnavanem obdobju stabilen in je znašal od 55,7 % do 56,7 %. |
| --- | --- |

(96)

Tržni delež zaprtega trga industrije Unije, izražen kot delež skupne proizvodnje, je bil v obravnavanem obdobju stabilen in je znašal od 55,7 % do 56,7 %.

4.4.2.3   Zaposlenost in produktivnost

| (97) | Zaposlenost je bila izračunana z upoštevanjem samo zaposlenih, ki delajo neposredno s podobnim izdelkom v več jeklarnah proizvajalcev Unije. S to metodo so se zagotovili natančni podatki, ki jih je mogoče sorazmerno preprosto določiti. |
| --- | --- |

(97)

Zaposlenost je bila izračunana z upoštevanjem samo zaposlenih, ki delajo neposredno s podobnim izdelkom v več jeklarnah proizvajalcev Unije. S to metodo so se zagotovili natančni podatki, ki jih je mogoče sorazmerno preprosto določiti.

| (98) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju spreminjali, kot sledi.

  Tabela 9


  Zaposlenost in produktivnost | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih
  (polni delovni čas/zaposlenega) | 18 729 | 18 632 | 17 739 | 17 829 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 95 | 95 |
| Produktivnost (v tonah/zaposlenega) | 3 900 | 4 003 | 4 257 | 4 191 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 103 | 109 | 107 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera. |

(98)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju spreminjali, kot sledi.

Tabela 9

Tabela 9

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2012

2013

2014

OP

Število zaposlenih

(polni delovni čas/zaposlenega)

18 729

18 632

17 739

17 829

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

95

95

95

95

Produktivnost (v tonah/zaposlenega)

3 900

4 003

4 257

4 191

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

103

103

109

109

107

107

Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera.

Vir:

| (99) | Zaposlenost v industriji Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala, da bi se zaradi naraščanja konkurence, ki jo je na trgu ustvaril uvoz iz Kitajske in od drugod, zmanjšali proizvodni stroški in povečala učinkovitost. V obravnavanem obdobju se je zato, brez upoštevanja posrednih zaposlitev, obseg delovne sile zmanjšal za 5 %. Zaradi tega in ob upoštevanju malce večjega obsega proizvodnje (+ 2 %) v obravnavanem obdobju se je produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, povečala precej bolj (+ 7 %) kot dejanska proizvodnja. To kaže, da se je bila industrija Unije pripravljena prilagoditi spreminjajočim se razmeram na trgu, da bi ostala konkurenčna. |
| --- | --- |

(99)

Zaposlenost v industriji Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala, da bi se zaradi naraščanja konkurence, ki jo je na trgu ustvaril uvoz iz Kitajske in od drugod, zmanjšali proizvodni stroški in povečala učinkovitost. V obravnavanem obdobju se je zato, brez upoštevanja posrednih zaposlitev, obseg delovne sile zmanjšal za 5 %. Zaradi tega in ob upoštevanju malce večjega obsega proizvodnje (+ 2 %) v obravnavanem obdobju se je produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, povečala precej bolj (+ 7 %) kot dejanska proizvodnja. To kaže, da se je bila industrija Unije pripravljena prilagoditi spreminjajočim se razmeram na trgu, da bi ostala konkurenčna.

4.4.2.4   Zaloge

| (100) | Ravni zalog proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju spreminjale, kot sledi.

  Tabela 10


  Zaloge | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 2 908 745 | 2 646 989 | 2 653 224 | 2 798 420 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 91 | 91 | 96 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje | 4,0 % | 3,5 % | 3,5 % | 3,7 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 88 | 94 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera |

(100)

Ravni zalog proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju spreminjale, kot sledi.

Tabela 10

Tabela 10

Zaloge

Zaloge

2012

2013

2014

OP

Končne zaloge (v tonah)

2 908 745

2 646 989

2 653 224

2 798 420

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

91

91

91

91

96

96

Končne zaloge kot delež proizvodnje

4,0 %

3,5 %

3,5 %

3,7 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

88

88

94

94

Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera

Vir:

| (101) | V obravnavanem obdobju se je raven končnih zalog malce zmanjšala. Industrija Unije večino vrst podobnega izdelka proizvaja na podlagi posebnih naročil uporabnikov. Zato se zaloge ne štejejo za pomemben kazalnik škode za to industrijo. To potrjuje tudi analiza spreminjanja končnih zalog kot delež proizvodnje. Kot je navedeno zgoraj, je ta kazalnik ostal razmeroma stabilen in je znašal približno 3,5 % do 4 % obsega proizvodnje. |
| --- | --- |

(101)

V obravnavanem obdobju se je raven končnih zalog malce zmanjšala. Industrija Unije večino vrst podobnega izdelka proizvaja na podlagi posebnih naročil uporabnikov. Zato se zaloge ne štejejo za pomemben kazalnik škode za to industrijo. To potrjuje tudi analiza spreminjanja končnih zalog kot delež proizvodnje. Kot je navedeno zgoraj, je ta kazalnik ostal razmeroma stabilen in je znašal približno 3,5 % do 4 % obsega proizvodnje.

4.4.2.5   Višina stopnje dampinga

| (102) | Vse stopnje dampinga so močno presegale stopnjo de minimis. Učinek višine dejanskih visokih stopenj dampinga na industrijo Unije glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države ni bil zanemarljiv. |
| --- | --- |

(102)

Vse stopnje dampinga so močno presegale stopnjo de minimis. Učinek višine dejanskih visokih stopenj dampinga na industrijo Unije glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države ni bil zanemarljiv.

4.4.2.6   Rast

| (103) | Poraba Unije (prosti trg) se je v obravnavanem obdobju povečala za približno 12 %, obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije pa je ostal stabilen. Industrija Unije je torej izgubila tržni delež, v nasprotju s tržnim deležem uvoza iz zadevne države, ki se je v obravnavanem obdobju močno povečal. |
| --- | --- |

(103)

Poraba Unije (prosti trg) se je v obravnavanem obdobju povečala za približno 12 %, obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije pa je ostal stabilen. Industrija Unije je torej izgubila tržni delež, v nasprotju s tržnim deležem uvoza iz zadevne države, ki se je v obravnavanem obdobju močno povečal.

4.4.3   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

4.4.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (104) | Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto proizvajalcev Unije na prostem trgu v Uniji se je v obravnavanem obdobju spreminjalo, kot sledi.

  Tabela 11


  Prodajne cene na prostem trgu v Uniji | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodajna cena (v EUR/tono) | 553 | 498 | 471 | 427 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 85 | 77 |
| Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono) | 572 | 511 | 469 | 431 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 82 | 75 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalnik vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(104)

Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto proizvajalcev Unije na prostem trgu v Uniji se je v obravnavanem obdobju spreminjalo, kot sledi.

Tabela 11

Tabela 11

Prodajne cene na prostem trgu v Uniji

Prodajne cene na prostem trgu v Uniji

2012

2013

2014

OP

Prodajna cena (v EUR/tono)

553

498

471

427

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

85

85

77

77

Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono)

572

511

469

431

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

82

82

75

75

Vir: Izpolnjeni vprašalnik vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (105) | V zgornji tabeli je prikazano gibanje prodajne cene na enoto na prostem trgu Unije v primerjavi z ustreznimi stroški proizvodnje. Prodajne cene so v povprečju nižje kot proizvodni stroški na enoto, z izjemo leta 2014, ko je začel trg okrevati in je bil tržni delež uvoza iz Kitajske manjši kot v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(105)

V zgornji tabeli je prikazano gibanje prodajne cene na enoto na prostem trgu Unije v primerjavi z ustreznimi stroški proizvodnje. Prodajne cene so v povprečju nižje kot proizvodni stroški na enoto, z izjemo leta 2014, ko je začel trg okrevati in je bil tržni delež uvoza iz Kitajske manjši kot v obdobju preiskave.

| (106) | Leta 2012 in 2013 so na uspešnost industrije Unije poleg zmanjšanja povpraševanja po jeklu leta 2012 vplivale posledice dolžniške krize v euroobmočju. Leta 2014 in v prvi polovici leta 2015 je začela industrija Unije okrevati ob povečanih prizadevanjih za ohranitev konkurenčnosti, zlasti s povečanjem produktivnosti delovne sile industrije Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi (99), kar je omogočilo povečanje produktivnosti in boljše izkoriščanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(106)

Leta 2012 in 2013 so na uspešnost industrije Unije poleg zmanjšanja povpraševanja po jeklu leta 2012 vplivale posledice dolžniške krize v euroobmočju. Leta 2014 in v prvi polovici leta 2015 je začela industrija Unije okrevati ob povečanih prizadevanjih za ohranitev konkurenčnosti, zlasti s povečanjem produktivnosti delovne sile industrije Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi (99), kar je omogočilo povečanje produktivnosti in boljše izkoriščanje zmogljivosti.

| (107) | Kljub tem prizadevanjem so bili proizvodni stroški na splošno višji od padajočih prodajnih cen, in prodajalci Unije so sledili temu padanju cen in zlasti leta 2015 svoje prodajne cene močno znižali, da bi omilili izgubo tržnega deleža. Ker je zadevni proizvod primarna surovina, so morali proizvajalci Unije slediti padanju cen. |
| --- | --- |

(107)

Kljub tem prizadevanjem so bili proizvodni stroški na splošno višji od padajočih prodajnih cen, in prodajalci Unije so sledili temu padanju cen in zlasti leta 2015 svoje prodajne cene močno znižali, da bi omilili izgubo tržnega deleža. Ker je zadevni proizvod primarna surovina, so morali proizvajalci Unije slediti padanju cen.

| (108) | Med vzorčenimi proizvajalci so bili nekateri vroče valjani ploščati izdelki iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla za porabo za lastne potrebe preneseni ali dobavljeni po transfernih cenah za nadaljnjo predelavo v nadaljevanju proizvodne verige v skladu z različnimi politikami oblikovanja cen (stroški, stroški in dodatek, tržna cena). Zato na podlagi gibanja cen proizvodnje za lastne potrebe ni mogoče sprejeti smiselne ugotovitve. |
| --- | --- |

(108)

Med vzorčenimi proizvajalci so bili nekateri vroče valjani ploščati izdelki iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla za porabo za lastne potrebe preneseni ali dobavljeni po transfernih cenah za nadaljnjo predelavo v nadaljevanju proizvodne verige v skladu z različnimi politikami oblikovanja cen (stroški, stroški in dodatek, tržna cena). Zato na podlagi gibanja cen proizvodnje za lastne potrebe ni mogoče sprejeti smiselne ugotovitve.

4.4.3.2   Stroški dela

| (109) | Povprečni stroški dela proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju spreminjali, kot sledi.

  Tabela 12


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 63 722 | 63 374 | 66 039 | 66 023 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 99 | 104 | 104 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalnik vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(109)

Povprečni stroški dela proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju spreminjali, kot sledi.

Tabela 12

Tabela 12

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2012

2013

2014

OP

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

63 722

63 374

66 039

66 023

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

99

99

104

104

104

104

Vir: Izpolnjeni vprašalnik vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (110) | V obravnavanem obdobju se je povprečna plača na zaposlenega zvišala za 4 %. |
| --- | --- |

(110)

V obravnavanem obdobju se je povprečna plača na zaposlenega zvišala za 4 %.

4.4.3.3   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (111) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju spreminjali, kot sledi.

  Tabela 13


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje na prostem trgu v Uniji (delež prihodka od prodaje) | – 3,3 % | – 2,7 % | 0,4 % | – 0,8 % |
| Denarni tok (v tisočih EUR) | 150 190 | 139 285 | 221 982 | 122 723 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 148 | 82 |
| Naložbe (v tisočih EUR) | 334 789 | 256 013 | 289 581 | 291 771 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 76 | 86 | 87 |
| Donosnost naložb | – 4,5 % | – 3,5 % | 0,5 % | – 1,0 % |
| Vir: Izpolnjeni vprašalnik vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(111)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju spreminjali, kot sledi.

Tabela 13

Tabela 13

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2012

2013

2014

OP

Dobičkonosnost prodaje na prostem trgu v Uniji (delež prihodka od prodaje)

– 3,3 %

– 2,7 %

0,4 %

– 0,8 %

Denarni tok (v tisočih EUR)

150 190

139 285

221 982

122 723

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

148

148

82

82

Naložbe (v tisočih EUR)

334 789

256 013

289 581

291 771

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

76

76

86

86

87

87

Donosnost naložb

– 4,5 %

– 3,5 %

0,5 %

– 1,0 %

Vir: Izpolnjeni vprašalnik vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (112) | Komisija je dobičkonosnost proizvajalcev Unije določila tako, da je neto izgubo pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka na prostem trgu v Uniji izrazila kot odstotni delež prihodkov od te prodaje. |
| --- | --- |

(112)

Komisija je dobičkonosnost proizvajalcev Unije določila tako, da je neto izgubo pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka na prostem trgu v Uniji izrazila kot odstotni delež prihodkov od te prodaje.

| (113) | V obravnavanem obdobju je bilo gibanje dobičkonosnosti negativno: vsa tri leta, z izjemo leta 2014, so bile ustvarjene izgube. Izgube v letih 2012 in 2013 so delno povezane s posledicami dolžniške krize v euroobmočju (poleg upada povpraševanja po jeklu leta 2012), proizvajalci Unije pa so delno okrevali leta 2014 in v prvi polovici leta 2015. |
| --- | --- |

(113)

V obravnavanem obdobju je bilo gibanje dobičkonosnosti negativno: vsa tri leta, z izjemo leta 2014, so bile ustvarjene izgube. Izgube v letih 2012 in 2013 so delno povezane s posledicami dolžniške krize v euroobmočju (poleg upada povpraševanja po jeklu leta 2012), proizvajalci Unije pa so delno okrevali leta 2014 in v prvi polovici leta 2015.

| (114) | Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Trend neto denarnega toka v obravnavanem obdobju precej niha, vendar je na splošno zlasti zaradi nedenarnih odhodkov, kot je amortizacija, ostal pretežno pozitiven. |
| --- | --- |

(114)

Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Trend neto denarnega toka v obravnavanem obdobju precej niha, vendar je na splošno zlasti zaradi nedenarnih odhodkov, kot je amortizacija, ostal pretežno pozitiven.

| (115) | Ker je donosnost naložb v vseh letih ostala na splošno negativna, razen leta 2014, je industrija Unije od leta 2012 do 2015 zmanjšala svoje naložbe za 13 %. Na zmožnost zbiranja kapitala so vplivale izgube, ki so nastale v obravnavanem obdobju, kot je razvidno iz zmanjšanja naložb. |
| --- | --- |

(115)

Ker je donosnost naložb v vseh letih ostala na splošno negativna, razen leta 2014, je industrija Unije od leta 2012 do 2015 zmanjšala svoje naložbe za 13 %. Na zmožnost zbiranja kapitala so vplivale izgube, ki so nastale v obravnavanem obdobju, kot je razvidno iz zmanjšanja naložb.

| (116) | Nazadnje, v spodnji tabeli je razvidna razčlenitev leta 2015 na četrtletja, ker je pritožnik v svoji pritožbi navedel precejšnje poslabšanje v drugi polovici leta 2015. S podatki v tabeli je mogoče potrditi, da sta se v drugi polovici leta 2015 močno poslabšali dobičkonosnost in neto prodajna vrednost zaradi nadaljnjega nižanja prodajnih cen na prostem trgu Unije.

  Tabela 14


  Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije po četrtletjih










  Četrtletje leta 2015 | Dobičkonosnost (izguba) družb po četrtletjih (v milijonih EUR) | Neto prodajna cena na tono | Neto prodaja na prostem trgu
  (v milijonih EUR) | Delež dobičkonosnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prvo | 37,98 | 444,71 | 1 073,34 | 3,5 % |
| Drugo | 22,78 | 436,19 | 1 001,60 | 2,3 % |
| Tretje | – 22,92 | 426,36 | 857,49 | – 2,7 % |
| Četrto | – 69,80 | 392,92 | 699,47 | – 10,0 % |
| Skupaj | – 31,9 | 427,2 | 3 631,9 | – 0,8 % |
| Vir: Izpolnjeni vprašalnik vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(116)

Nazadnje, v spodnji tabeli je razvidna razčlenitev leta 2015 na četrtletja, ker je pritožnik v svoji pritožbi navedel precejšnje poslabšanje v drugi polovici leta 2015. S podatki v tabeli je mogoče potrditi, da sta se v drugi polovici leta 2015 močno poslabšali dobičkonosnost in neto prodajna vrednost zaradi nadaljnjega nižanja prodajnih cen na prostem trgu Unije.

Tabela 14

Tabela 14

Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije po četrtletjih

Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije po četrtletjih

Četrtletje leta 2015

Dobičkonosnost (izguba) družb po četrtletjih (v milijonih EUR)

Neto prodajna cena na tono

Neto prodaja na prostem trgu

(v milijonih EUR)

Delež dobičkonosnosti

Prvo

37,98

444,71

1 073,34

3,5 %

Drugo

22,78

436,19

1 001,60

2,3 %

Tretje

– 22,92

426,36

857,49

– 2,7 %

Četrto

– 69,80

392,92

699,47

– 10,0 %

Skupaj

– 31,9

427,2

3 631,9

– 0,8 %

Vir: Izpolnjeni vprašalnik vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

4.4.4   Sklep o znatni škodi

Sklep o znatni škodi

| (117) | Po eni strani je lahko industrija Unije kot celota malce povečala svoj obseg proizvodnje (razen enega večjega italijanskega proizvajalca, ki ga je precej zmanjšal) in izboljšala izkoriščenost zmogljivosti zaradi povečanja porabe za lastne potrebe in proste porabe. Sprejela je tudi oprijemljive ukrepe za izboljšanje učinkovitosti s skrbnim nadzorom proizvodnih stroškov (predvsem surovin) in s povečanjem proizvodnje na zaposlenega. S tem so se proizvodni stroški zmanjšali za 25 %. V obravnavanem obdobju je poleg tega ostal pozitiven tudi njen denarni tok. Vzorčeni proizvajalci Unije so lahko v obravnavanem obdobju še vedno izvedli za približno 250–330 milijonov EUR naložb na leto. |
| --- | --- |

(117)

Po eni strani je lahko industrija Unije kot celota malce povečala svoj obseg proizvodnje (razen enega večjega italijanskega proizvajalca, ki ga je precej zmanjšal) in izboljšala izkoriščenost zmogljivosti zaradi povečanja porabe za lastne potrebe in proste porabe. Sprejela je tudi oprijemljive ukrepe za izboljšanje učinkovitosti s skrbnim nadzorom proizvodnih stroškov (predvsem surovin) in s povečanjem proizvodnje na zaposlenega. S tem so se proizvodni stroški zmanjšali za 25 %. V obravnavanem obdobju je poleg tega ostal pozitiven tudi njen denarni tok. Vzorčeni proizvajalci Unije so lahko v obravnavanem obdobju še vedno izvedli za približno 250–330 milijonov EUR naložb na leto.

| (118) | Po drugi strani so v obravnavanem obdobju drugi kazalniki škode kljub prizadevanjem industrije Unije, da bi izboljšala splošno uspešnost, pokazali poslabšanje stanja na prostem trgu: Z izjemo leta 2014 in začetka leta 2015, ko je začela industrija Unije malce okrevati, so v celotnem obravnavanem obdobju nastajale izgube, ki so v drugi polovici leta 2015 dosegle nevzdržne ravni. Čeprav je ostal obseg prodaje na prostem trgu Unije razmeroma stabilen, je industrija Unije izgubila tržni delež in morala zmanjšati naložbe zaradi negativne donosnosti naložb. |
| --- | --- |

(118)

Po drugi strani so v obravnavanem obdobju drugi kazalniki škode kljub prizadevanjem industrije Unije, da bi izboljšala splošno uspešnost, pokazali poslabšanje stanja na prostem trgu: Z izjemo leta 2014 in začetka leta 2015, ko je začela industrija Unije malce okrevati, so v celotnem obravnavanem obdobju nastajale izgube, ki so v drugi polovici leta 2015 dosegle nevzdržne ravni. Čeprav je ostal obseg prodaje na prostem trgu Unije razmeroma stabilen, je industrija Unije izgubila tržni delež in morala zmanjšati naložbe zaradi negativne donosnosti naložb.

| (119) | Glede na navedeno se v tej fazi sklene, da je iz zgoraj navedenih podatkov razvidno, da je bila industrija Unije ob koncu obdobja preiskave v slabem položaju, vendar ne tako slabem, da bi v obravnavanem obdobju utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(119)

Glede na navedeno se v tej fazi sklene, da je iz zgoraj navedenih podatkov razvidno, da je bila industrija Unije ob koncu obdobja preiskave v slabem položaju, vendar ne tako slabem, da bi v obravnavanem obdobju utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.   GROŽNJA ŠKODE

GROŽNJA ŠKODE

5.1   Uvod

Uvod

| (120) | V analizi grožnje znatne škode za industrijo Unije v skladu z drugim pododstavkom člena 3(9) osnovne uredbe je treba pozornost usmeriti na dejavnike, kot so:






  (i) | močno zvišana stopnja dumpinškega uvoza na trgu Unije, ki nakazuje verjetnost močno povečanega uvoza; |
| --- | --- | --- |

(120)

V analizi grožnje znatne škode za industrijo Unije v skladu z drugim pododstavkom člena 3(9) osnovne uredbe je treba pozornost usmeriti na dejavnike, kot so:

(i)

močno zvišana stopnja dumpinškega uvoza na trgu Unije, ki nakazuje verjetnost močno povečanega uvoza;

| (ii) | ali ima proizvajalec izvoznik dovolj prosto dostopnih zmogljivosti oziroma gre za neizogibno in precejšnje povečanje takih zmogljivosti, ki nakazuje verjetnost močno povečanega dampinškega izvoza v Unijo, pri čemer se upošteva tudi dostopnost drugih izvoznih trgov, ki lahko sprejmejo kakršen koli dodaten izvoz; |
| --- | --- |

(ii)

ali ima proizvajalec izvoznik dovolj prosto dostopnih zmogljivosti oziroma gre za neizogibno in precejšnje povečanje takih zmogljivosti, ki nakazuje verjetnost močno povečanega dampinškega izvoza v Unijo, pri čemer se upošteva tudi dostopnost drugih izvoznih trgov, ki lahko sprejmejo kakršen koli dodaten izvoz;

| (iii) | ali se uvoz izvaja po cenah, ki bi močno vplivale na cene ali preprečile zvišanje cen, kar bi se sicer zgodilo, in verjetno povečale povpraševanje po nadaljnjem uvozu, in |
| --- | --- |

(iii)

ali se uvoz izvaja po cenah, ki bi močno vplivale na cene ali preprečile zvišanje cen, kar bi se sicer zgodilo, in verjetno povečale povpraševanje po nadaljnjem uvozu, in

| (iv) | količina zalog izdelkov. |
| --- | --- |

(iv)

količina zalog izdelkov.

| (121) | Drugi pododstavek člena 3(9) določa, da se pri odločanju glede obstoja grožnje znatne škode poleg navedenih štirih dejavnikov upoštevajo tudi drugi dejavniki. Zlasti je Komisija dodatno analizirala dejavnike, kot sta dobičkonosnost in količina naročil, za katere so bili na voljo podatki za obdobje preiskave in po njem. |
| --- | --- |

(121)

Drugi pododstavek člena 3(9) določa, da se pri odločanju glede obstoja grožnje znatne škode poleg navedenih štirih dejavnikov upoštevajo tudi drugi dejavniki. Zlasti je Komisija dodatno analizirala dejavnike, kot sta dobičkonosnost in količina naročil, za katere so bili na voljo podatki za obdobje preiskave in po njem.

| (122) | V obravnavanem obdobju je Komisija znova pregledala zbrane podatke za obdobje 2012–2015, saj je treba poznati trenutne razmere v industriji Unije, da bi lahko ugotovili, ali zanjo obstaja grožnja povzročitve škode. (11) Nato je izvedla prospektivno analizo vseh dejavnikov. Poleg tega ji je uspelo zbrati podatke o dampinškem uvozu, kitajski zmogljivosti in uvoznih cenah za obdobje od januarja do junija 2016, da bi potrdila ali ovrgla napovedi, kot to zahteva Sodišče. (12) Vendar izčrpni podatki o dobičkonosnosti in naročilih niso bili na voljo za obdobje od januarja do junija 2016, do konca marca 2016 pa so bili na voljo le delni podatki. Za količine zalog ni bilo mogoče pridobiti izčrpnih podatkov do konca junija 2016, zlasti za industrijo Unije. Ne glede na to bodo ti podatki posodobljeni po objavi te uredbe, po možnosti pa bodo analizirani tudi drugi dejavniki. V tej fazi so bili podatki o dobičkonosnosti, naročilih in količini zalog najboljši razpoložljivi podatki. |
| --- | --- |

(122)

V obravnavanem obdobju je Komisija znova pregledala zbrane podatke za obdobje 2012–2015, saj je treba poznati trenutne razmere v industriji Unije, da bi lahko ugotovili, ali zanjo obstaja grožnja povzročitve škode. (11) Nato je izvedla prospektivno analizo vseh dejavnikov. Poleg tega ji je uspelo zbrati podatke o dampinškem uvozu, kitajski zmogljivosti in uvoznih cenah za obdobje od januarja do junija 2016, da bi potrdila ali ovrgla napovedi, kot to zahteva Sodišče. (12) Vendar izčrpni podatki o dobičkonosnosti in naročilih niso bili na voljo za obdobje od januarja do junija 2016, do konca marca 2016 pa so bili na voljo le delni podatki. Za količine zalog ni bilo mogoče pridobiti izčrpnih podatkov do konca junija 2016, zlasti za industrijo Unije. Ne glede na to bodo ti podatki posodobljeni po objavi te uredbe, po možnosti pa bodo analizirani tudi drugi dejavniki. V tej fazi so bili podatki o dobičkonosnosti, naročilih in količini zalog najboljši razpoložljivi podatki.

11

12

| (123) | Nazadnje, drugi stavek prvega pododstavka člena 3(9) osnovne uredbe še določa, da morajo biti spremembe okoliščin jasno predvidene in neizogibne. |
| --- | --- |

(123)

Nazadnje, drugi stavek prvega pododstavka člena 3(9) osnovne uredbe še določa, da morajo biti spremembe okoliščin jasno predvidene in neizogibne.

5.2   Grožnja škode

Grožnja škode

5.2.1   Precej zvišana stopnja dampinškega uvoza na trgu Unije, ki kaže na verjetnost močno povečanega uvoza

Precej zvišana stopnja dampinškega uvoza na trgu Unije, ki kaže na verjetnost močno povečanega uvoza

| (124) | Uvoz iz zadevne države se je od leta 2012 do obdobja preiskave močno povečal, in sicer z 246 720 ton na 1 519 304 ton, kot je razvidno iz tabele v uvodni izjavi (76) zgoraj. Ta uvoz se je vztrajno izvajal po cenah, ki so nenehno padale. Precejšnje povečanje tržnega deleža tega dampinškega kitajskega uvoza (+ 550 %) potrjuje, da razvoj tega uvoza ni bil le posledica povečanja povpraševanja (+ 12 %). Kitajski proizvajalci izvozniki so se prebijali na novi trg in pridobivali tržni delež s poceni uvozom na račun drugih gospodarskih subjektov, vključno s proizvajalci Unije. Obseg kitajskega uvoza se je dodatno povečal (za 8,5 %) v prvi polovici leta 2016 (773 275 ton) (vir: Eurostat), v primerjavi s prvo polovico leta 2015 (712 390 ton). Iz razpoložljivih podatkov je razvidno, da se je kitajski dampinški uvoz v obravnavanem obdobju močno povečal in da se ta trend ni ustavil ali obrnil po obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(124)

Uvoz iz zadevne države se je od leta 2012 do obdobja preiskave močno povečal, in sicer z 246 720 ton na 1 519 304 ton, kot je razvidno iz tabele v uvodni izjavi (76) zgoraj. Ta uvoz se je vztrajno izvajal po cenah, ki so nenehno padale. Precejšnje povečanje tržnega deleža tega dampinškega kitajskega uvoza (+ 550 %) potrjuje, da razvoj tega uvoza ni bil le posledica povečanja povpraševanja (+ 12 %). Kitajski proizvajalci izvozniki so se prebijali na novi trg in pridobivali tržni delež s poceni uvozom na račun drugih gospodarskih subjektov, vključno s proizvajalci Unije. Obseg kitajskega uvoza se je dodatno povečal (za 8,5 %) v prvi polovici leta 2016 (773 275 ton) (vir: Eurostat), v primerjavi s prvo polovico leta 2015 (712 390 ton). Iz razpoložljivih podatkov je razvidno, da se je kitajski dampinški uvoz v obravnavanem obdobju močno povečal in da se ta trend ni ustavil ali obrnil po obdobju preiskave.

5.2.2   Zadostne prosto razpoložljive zmogljivosti

Zadostne prosto razpoložljive zmogljivosti

5.2.2.1   Zmogljivost v LRK (surovo jeklo in podobni izdelki)

| (125) | Iz razpoložljivih podatkov o kitajskih zmogljivostih na področju surovega jekla je razvidno, da so se kitajske jeklarske zmogljivosti dalj časa hitro povečevale. LRK je v letu 2004 zajemala 25,6 % skupne svetovne proizvodnje surovega jekla (13), nato pa se je njena proizvodnja skoraj podvojila in leta 2015 dosegla 50,3 %. V zvezi s tem je v Sporočilu Komisije o jeklu navedeno: „[...] neizkoriščene proizvodne zmogljivosti so se v nekaterih tretjih državah, zlasti na Kitajskem, dramatično povečale. Presežna zmogljivost na Kitajskem je bila ocenjena na približno 350 milijonov ton, kar je skoraj dvakratnik letne proizvodnje Unije.“ (14) |
| --- | --- |

(125)

Iz razpoložljivih podatkov o kitajskih zmogljivostih na področju surovega jekla je razvidno, da so se kitajske jeklarske zmogljivosti dalj časa hitro povečevale. LRK je v letu 2004 zajemala 25,6 % skupne svetovne proizvodnje surovega jekla (13), nato pa se je njena proizvodnja skoraj podvojila in leta 2015 dosegla 50,3 %. V zvezi s tem je v Sporočilu Komisije o jeklu navedeno: „[...] neizkoriščene proizvodne zmogljivosti so se v nekaterih tretjih državah, zlasti na Kitajskem, dramatično povečale. Presežna zmogljivost na Kitajskem je bila ocenjena na približno 350 milijonov ton, kar je skoraj dvakratnik letne proizvodnje Unije.“ (14)

13

14

| (126) | V zvezi s tem je OECD predvidela, da je celotna kitajska proizvodnja zmogljivost v jeklarstvu v letu 2014 1 140 milijonov ton (15), dejanska kitajska proizvodnja pa je po izračunih znašala 822,8 milijona ton (16). Zato razpoložljive kitajske presežne zmogljivosti zagotovo presegajo 300 milijonov ton. |
| --- | --- |

(126)

V zvezi s tem je OECD predvidela, da je celotna kitajska proizvodnja zmogljivost v jeklarstvu v letu 2014 1 140 milijonov ton (15), dejanska kitajska proizvodnja pa je po izračunih znašala 822,8 milijona ton (16). Zato razpoložljive kitajske presežne zmogljivosti zagotovo presegajo 300 milijonov ton.

15

16

| (127) | Tako velike presežne zmogljivosti tudi niso skladne s povpraševanjem po podobnem izdelku v LRK ali drugih državah. Po podatkih iz novejše študije OECD se povpraševanje na svetovnih trgih dejansko zmanjšuje, povečuje pa se vrzel med zmogljivostjo in povpraševanjem. (17) |
| --- | --- |

(127)

Tako velike presežne zmogljivosti tudi niso skladne s povpraševanjem po podobnem izdelku v LRK ali drugih državah. Po podatkih iz novejše študije OECD se povpraševanje na svetovnih trgih dejansko zmanjšuje, povečuje pa se vrzel med zmogljivostjo in povpraševanjem. (17)

17

| (128) | Kitajski organi niso oporekali, da ima zadevna država ogromne presežne zmogljivosti v jeklarstvu. Kitajski državni svet je 1. februarja 2016 izdal mnenje za jeklarsko industrijo za odpravo presežne zmogljivosti, v katerem je določen skupni kitajski pristop za odločnejše reševanje presežnih zmogljivosti v kitajski industriji jekla. Ukrepi bi med drugim obsegali zmanjšanje zmogljivosti proizvodnje surovega jekla za 100–150 milijonov ton v petih letih in strogo prepoved novih proizvodnih zmogljivosti. Tudi kitajsko združenje železarjev in jeklarjev China Iron & Steel Association (CISA) je navedlo, da sta v zadnjih nekaj letih kitajska vlada in kitajsko jeklarsko združenje sprejela učinkovite ukrepe [...] Od leta 2011 Kitajska aktivno odstranjuje zastarele zmogljivosti in krepi ukrepe za varčevanje z energijo. (18) |
| --- | --- |

(128)

Kitajski organi niso oporekali, da ima zadevna država ogromne presežne zmogljivosti v jeklarstvu. Kitajski državni svet je 1. februarja 2016 izdal mnenje za jeklarsko industrijo za odpravo presežne zmogljivosti, v katerem je določen skupni kitajski pristop za odločnejše reševanje presežnih zmogljivosti v kitajski industriji jekla. Ukrepi bi med drugim obsegali zmanjšanje zmogljivosti proizvodnje surovega jekla za 100–150 milijonov ton v petih letih in strogo prepoved novih proizvodnih zmogljivosti. Tudi kitajsko združenje železarjev in jeklarjev China Iron & Steel Association (CISA) je navedlo, da sta v zadnjih nekaj letih kitajska vlada in kitajsko jeklarsko združenje sprejela učinkovite ukrepe [...] Od leta 2011 Kitajska aktivno odstranjuje zastarele zmogljivosti in krepi ukrepe za varčevanje z energijo. (18)

18

| (129) | V zadnjem času pa so bile ugotovljene nedoslednosti med zgoraj navedeno kitajsko objavo zmanjšanja zmogljivosti po obdobju preiskave in dejanskim stanjem, kot sledi:






  — | obstajajo poročila, da zadevna država trpi zaradi pojava „zombi“ jeklarn (19): to so jeklarne, ki naj bi nenehno umirale, vendar nikoli ne umrejo; |
| --- | --- | --- |

(129)

V zadnjem času pa so bile ugotovljene nedoslednosti med zgoraj navedeno kitajsko objavo zmanjšanja zmogljivosti po obdobju preiskave in dejanskim stanjem, kot sledi:

—

obstajajo poročila, da zadevna država trpi zaradi pojava „zombi“ jeklarn (19): to so jeklarne, ki naj bi nenehno umirale, vendar nikoli ne umrejo;

19

| — | tudi drugi vir je poročal, da je bilo znova odprtih 41 plavžev, v novejših poročilih pa je celo navedeno, da so bile v LRK od začetka leta 2016 znova zagnane zmogljivosti v obsegu več kot 50 milijonov ton jekla (20); |
| --- | --- |

—

tudi drugi vir je poročal, da je bilo znova odprtih 41 plavžev, v novejših poročilih pa je celo navedeno, da so bile v LRK od začetka leta 2016 znova zagnane zmogljivosti v obsegu več kot 50 milijonov ton jekla (20);

20

| — | Svetovno jeklarsko združenje pa v zvezi s svetovno proizvodnjo surovega jekla v prvih šestih mesecih leta 2016 navaja: „Svetovna proizvodnja surovega jekla v prvih šestih mesecih leta 2016 je znašala 794,8 milijona ton, kar je 1,9 % manj kakor v enakem obdobju leta 2015 [...] Proizvodnja surovega jekla [...] se je v EU 28 zmanjšala za 6,1 % [...] Kitajska proizvodnja surovega jekla je junija 2016 znašala 69,5 milijona ton, kar je 1,7 % več kakor junija 2015 [...]“
   (21). |
| --- | --- |

—

Svetovno jeklarsko združenje pa v zvezi s svetovno proizvodnjo surovega jekla v prvih šestih mesecih leta 2016 navaja: „Svetovna proizvodnja surovega jekla v prvih šestih mesecih leta 2016 je znašala 794,8 milijona ton, kar je 1,9 % manj kakor v enakem obdobju leta 2015 [...] Proizvodnja surovega jekla [...] se je v EU 28 zmanjšala za 6,1 % [...] Kitajska proizvodnja surovega jekla je junija 2016 znašala 69,5 milijona ton, kar je 1,7 % več kakor junija 2015 [...]“
   (21).

21

| (130) | Komisija je proučila tudi obljube in zaveze kitajskih oblasti, kot je navedeno v uvodni izjavi (128). Kljub tem napovedim v začetku leta 2016 se te še niso uresničile. |
| --- | --- |

(130)

Komisija je proučila tudi obljube in zaveze kitajskih oblasti, kot je navedeno v uvodni izjavi (128). Kljub tem napovedim v začetku leta 2016 se te še niso uresničile.

| (131) | Zato meni, da je vprašanje presežnih zmogljivosti v jeklarstvu v LRK splošno znano in so ga priznale tudi kitajske oblasti. |
| --- | --- |

(131)

Zato meni, da je vprašanje presežnih zmogljivosti v jeklarstvu v LRK splošno znano in so ga priznale tudi kitajske oblasti.

| (132) | Ugotoviti je mogoče, da podobni izdelek pomeni velik delež skupne proizvodnje surovega jekla iz naslednjega razloga: skupna kitajska proizvodnja surovega jekla je leta 2013 in 2014 znašala 822 000 milijonov ton oziroma 822 698 milijonov ton, skupna kitajska proizvodnja vroče valjanih ploščatih izdelkov pa je znašala 311 564 milijonov ton (ali približno 37,9 % skupne proizvodnje surovega jekla) oziroma 317 387 milijonov ton (ali približno 38,6 % skupne proizvodnje surovega jekla). (22) Zato so navedeni podatki o surovem jeklu dober pokazatelj tudi presežnih zmogljivosti podobnega izdelka v LRK. |
| --- | --- |

(132)

Ugotoviti je mogoče, da podobni izdelek pomeni velik delež skupne proizvodnje surovega jekla iz naslednjega razloga: skupna kitajska proizvodnja surovega jekla je leta 2013 in 2014 znašala 822 000 milijonov ton oziroma 822 698 milijonov ton, skupna kitajska proizvodnja vroče valjanih ploščatih izdelkov pa je znašala 311 564 milijonov ton (ali približno 37,9 % skupne proizvodnje surovega jekla) oziroma 317 387 milijonov ton (ali približno 38,6 % skupne proizvodnje surovega jekla). (22) Zato so navedeni podatki o surovem jeklu dober pokazatelj tudi presežnih zmogljivosti podobnega izdelka v LRK.

22

| (133) | Uporabljeno je tudi sklicevanje na tabelo v uvodni izjavi (185), kjer se primerja dejanska proizvodnja podobnega izdelka iz LRK z dejansko proizvodnjo drugih držav v letih 2014 in 2013. Iz podatkov v tej tabeli je na primer razvidno, da je bila leta 2014 dejanska proizvodnja podobnega izdelka v LRK (317,4 milijona ton) približno 5-krat večja od skupne proizvodnje v Rusiji, Ukrajini, Iranu in Braziliji skupaj (57,4 milijona ton). To kaže na ogromno proizvodno zmogljivost podobnega izdelka v LRK. |
| --- | --- |

(133)

Uporabljeno je tudi sklicevanje na tabelo v uvodni izjavi (185), kjer se primerja dejanska proizvodnja podobnega izdelka iz LRK z dejansko proizvodnjo drugih držav v letih 2014 in 2013. Iz podatkov v tej tabeli je na primer razvidno, da je bila leta 2014 dejanska proizvodnja podobnega izdelka v LRK (317,4 milijona ton) približno 5-krat večja od skupne proizvodnje v Rusiji, Ukrajini, Iranu in Braziliji skupaj (57,4 milijona ton). To kaže na ogromno proizvodno zmogljivost podobnega izdelka v LRK.

| (134) | Preiskava je tudi potrdila, da so vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki med obdobjem preiskave v povprečju izkoriščali 65 % zmogljivosti. To pomeni več kot 14 milijonov metričnih ton prosto razpoložljivih zmogljivosti zadevnega izdelka v samo treh družbah. To je še en kazalnik prostih zmogljivosti podobnega izdelka. Če predpostavljamo, da imajo drugi kitajski proizvajalci vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla (HRF) podobne zmogljivosti, lahko izpeljemo skupne proste zmogljivosti proizvodnje vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla na Kitajskem. |
| --- | --- |

(134)

Preiskava je tudi potrdila, da so vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki med obdobjem preiskave v povprečju izkoriščali 65 % zmogljivosti. To pomeni več kot 14 milijonov metričnih ton prosto razpoložljivih zmogljivosti zadevnega izdelka v samo treh družbah. To je še en kazalnik prostih zmogljivosti podobnega izdelka. Če predpostavljamo, da imajo drugi kitajski proizvajalci vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla (HRF) podobne zmogljivosti, lahko izpeljemo skupne proste zmogljivosti proizvodnje vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla na Kitajskem.

| (135) | Poleg tega je trg Unije odprti trg z veliko uvoza iz več držav, kot je prikazano v tabeli v uvodni izjavi (177). Kot je prikazano v tabeli 4 v uvodni izjavi (76), kitajski proizvajalci izvozniki izvažajo na trg Unije predvsem od leta 2012 naprej in hitro pridobivajo tržne deleže s poceni uvozom na račun drugih gospodarskih subjektov, vključno s proizvajalci Unije. To dokazuje, da je bil v obravnavanem obdobju prodor kitajskih proizvajalcev izvoznikov na trg sorazmerno preprost in zelo uspešen, ter kaže, da je trg Evropske unije zelo privlačen za kitajske in druge proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(135)

Poleg tega je trg Unije odprti trg z veliko uvoza iz več držav, kot je prikazano v tabeli v uvodni izjavi (177). Kot je prikazano v tabeli 4 v uvodni izjavi (76), kitajski proizvajalci izvozniki izvažajo na trg Unije predvsem od leta 2012 naprej in hitro pridobivajo tržne deleže s poceni uvozom na račun drugih gospodarskih subjektov, vključno s proizvajalci Unije. To dokazuje, da je bil v obravnavanem obdobju prodor kitajskih proizvajalcev izvoznikov na trg sorazmerno preprost in zelo uspešen, ter kaže, da je trg Evropske unije zelo privlačen za kitajske in druge proizvajalce izvoznike.

5.2.2.2   Absorpcijska sposobnost tretjih držav

| (136) | Komisija je v skladu z drugim pododstavkom člena 3(9)(b) osnovne uredbe analizirala tudi dostopnost drugih izvoznih trgov, ki lahko absorbirajo dodaten izvoz kitajskih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(136)

Komisija je v skladu z drugim pododstavkom člena 3(9)(b) osnovne uredbe analizirala tudi dostopnost drugih izvoznih trgov, ki lahko absorbirajo dodaten izvoz kitajskih proizvajalcev izvoznikov.

| (137) | Dostop kitajskih proizvajalcev na nekatere (večje) izvozne trge postaja vedno težji zaradi ukrepov trgovinske zaščite (države, kot so ZDA, Malezija, Indija in Mehika) in/ali preiskav (države, kot je Tajska) ali višjih carinskih dajatev (Južna Afrika). |
| --- | --- |

(137)

Dostop kitajskih proizvajalcev na nekatere (večje) izvozne trge postaja vedno težji zaradi ukrepov trgovinske zaščite (države, kot so ZDA, Malezija, Indija in Mehika) in/ali preiskav (države, kot je Tajska) ali višjih carinskih dajatev (Južna Afrika).

| (138) | Statistični podatki o izvozu – za leto 2015 in za prvih šest mesecev leta 2016 – za vzorec (23) oznak KN v zvezi s podobnim izdelkom – kažejo, da se obseg kitajskega izvoza v preostali svet ni povečal. |
| --- | --- |

(138)

Statistični podatki o izvozu – za leto 2015 in za prvih šest mesecev leta 2016 – za vzorec (23) oznak KN v zvezi s podobnim izdelkom – kažejo, da se obseg kitajskega izvoza v preostali svet ni povečal.

23

| (139) | Prvič, če te podatke prilagodimo na letno raven in jih primerjamo z letom 2015, je zadevna država v prvih šestih mesecih leta 2016 izvozila približno enako količino. Povprečna prodajna cena na enoto pa je bila v prvih šestih mesecih leta 2016 nižja kakor leta 2015. Drugič, izguba tržnega deleža v nekaterih državah (npr. v Indoneziji in Vietnamu) v prvih šestih mesecih leta 2016 v primerjavi z letom 2015 je izravnalo povečanje tržnega deleža v drugih državah (npr. v Bangladešu in Demokratični ljudski republiki Koreja). Zato je Komisija zaključila, da ni verjetno, da bi tretje države lahko same absorbirale ogromno količino prosto dostopnih kitajskih zmogljivosti. Čeprav je trenutno stanje kitajskega izvoza v druge tretje države nespremenjeno, bo verjetno atraktivni trg Evropske unije, kot je omenjeno v uvodni izjavi (135), še naprej eden od glavnih ciljev kitajskega dampinškega izvoza. |
| --- | --- |

(139)

Prvič, če te podatke prilagodimo na letno raven in jih primerjamo z letom 2015, je zadevna država v prvih šestih mesecih leta 2016 izvozila približno enako količino. Povprečna prodajna cena na enoto pa je bila v prvih šestih mesecih leta 2016 nižja kakor leta 2015. Drugič, izguba tržnega deleža v nekaterih državah (npr. v Indoneziji in Vietnamu) v prvih šestih mesecih leta 2016 v primerjavi z letom 2015 je izravnalo povečanje tržnega deleža v drugih državah (npr. v Bangladešu in Demokratični ljudski republiki Koreja). Zato je Komisija zaključila, da ni verjetno, da bi tretje države lahko same absorbirale ogromno količino prosto dostopnih kitajskih zmogljivosti. Čeprav je trenutno stanje kitajskega izvoza v druge tretje države nespremenjeno, bo verjetno atraktivni trg Evropske unije, kot je omenjeno v uvodni izjavi (135), še naprej eden od glavnih ciljev kitajskega dampinškega izvoza.

5.2.2.3   Absorpcijska zmogljivost LRK

| (140) | Absorpcijska zmogljivost je premajhna tudi v LRK. Povpraševanje po jeklu na domačem trgu v LRK pada: po podatkih Svetovnega jeklarskega združenja, naj bi se po pričakovanjih povpraševanje Kitajske po jeklu prvič zmanjšalo za 3,5 % v letu 2015 in za 2,0 % v letu 2016, po tem, ko je doseglo vrh leta 2013 (24). Te podatke je nato ista organizacija prilagodila, kakor sledi: „povpraševanje po jeklu na Kitajskem naj bi se po pričakovanjih zmanjšalo za – 4,0 % v letu 2016 in – 3,0 % v letu 2017. To kaže, da bo leta 2017 povpraševanje znašalo 626,1 milijona ton jekla (15 % manj kot leta 2013), kar pomeni zmanjšanje na 41,9 % svetovne porabe jekla, s 47,9 % leta 2009 in 44,8 % leta 2015“ (25). |
| --- | --- |

(140)

Absorpcijska zmogljivost je premajhna tudi v LRK. Povpraševanje po jeklu na domačem trgu v LRK pada: po podatkih Svetovnega jeklarskega združenja, naj bi se po pričakovanjih povpraševanje Kitajske po jeklu prvič zmanjšalo za 3,5 % v letu 2015 in za 2,0 % v letu 2016, po tem, ko je doseglo vrh leta 2013 (24). Te podatke je nato ista organizacija prilagodila, kakor sledi: „povpraševanje po jeklu na Kitajskem naj bi se po pričakovanjih zmanjšalo za – 4,0 % v letu 2016 in – 3,0 % v letu 2017. To kaže, da bo leta 2017 povpraševanje znašalo 626,1 milijona ton jekla (15 % manj kot leta 2013), kar pomeni zmanjšanje na 41,9 % svetovne porabe jekla, s 47,9 % leta 2009 in 44,8 % leta 2015“ (25).

24

25

5.2.2.4   Sklep o zmogljivosti

| (141) | Verjetno bodo znatne količine obstoječe ogromne presežne zmogljivosti jekla, vključno s podobnim izdelkom, še naprej usmerjene na trg Evropske unije. Sedanje presežne zmogljivosti in nezadostne absorpcijske zmogljivosti tretjih držav ali LRK kažejo, da bi se lahko znatno povečal kitajski izvoz v Unijo, kjer se je izkazalo, da je bil prodor na trg v obravnavanem obdobju sorazmerno preprost in zelo uspešen. |
| --- | --- |

(141)

Verjetno bodo znatne količine obstoječe ogromne presežne zmogljivosti jekla, vključno s podobnim izdelkom, še naprej usmerjene na trg Evropske unije. Sedanje presežne zmogljivosti in nezadostne absorpcijske zmogljivosti tretjih držav ali LRK kažejo, da bi se lahko znatno povečal kitajski izvoz v Unijo, kjer se je izkazalo, da je bil prodor na trg v obravnavanem obdobju sorazmerno preprost in zelo uspešen.

5.2.3   Raven cene uvoza

Raven cene uvoza

| (142) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (78), so se povprečne uvozne cene iz zadevne države zmanjšale za 33 %, in sicer s 600 EUR/tono leta 2012 na 404 EUR/tono leta 2015. |
| --- | --- |

(142)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (78), so se povprečne uvozne cene iz zadevne države zmanjšale za 33 %, in sicer s 600 EUR/tono leta 2012 na 404 EUR/tono leta 2015.

| (143) | V spodnji tabeli so primerjane povprečne cene kitajskega uvoza in prodajne cene na enoto petih vzorčenih proizvajalcev Unije:

  Tabela 15


  Prodajne cene na prostem trgu v Uniji v primerjavi s cenami kitajskega uvoza v obravnavanem obdobju | Glej uvodno izjavo | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodajna cena petih vzorčenih proizvajalcev Unije (EUR/tono) | (104) | 553 | 498 | 471 | 427 |
| Povprečna cena kitajskega uvoza po podatkih Eurostata
  (EUR/tono) | (78) | 600 | 505 | 463 | 404 |
| Razlika (EUR/tono) | | – 47 | – 7 | + 8 | + 23 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalnik vzorčenih proizvajalcev Unije in proizvajalcev izvoznikov ter Eurostata. |

(143)

V spodnji tabeli so primerjane povprečne cene kitajskega uvoza in prodajne cene na enoto petih vzorčenih proizvajalcev Unije:

Tabela 15

Tabela 15

Prodajne cene na prostem trgu v Uniji v primerjavi s cenami kitajskega uvoza v obravnavanem obdobju

Prodajne cene na prostem trgu v Uniji v primerjavi s cenami kitajskega uvoza v obravnavanem obdobju

Glej uvodno izjavo

2012

2013

2014

OP

Prodajna cena petih vzorčenih proizvajalcev Unije (EUR/tono)

(104)

553

498

471

427

Povprečna cena kitajskega uvoza po podatkih Eurostata

(EUR/tono)

(78)

600

505

463

404

Razlika (EUR/tono)

– 47

– 7

- 8

- 23

Vir: Izpolnjeni vprašalnik vzorčenih proizvajalcev Unije in proizvajalcev izvoznikov ter Eurostata.

Vir:

| (144) | Povprečne kitajske cene so bile leta 2012 precej višje od cen proizvajalcev Unije. Leta 2015 pa so postale cene kitajskega uvoza znatno nižje (404 EUR/tono) od cen industrije Unije (427 EUR/tono). To potrjuje analiza nelojalnega nižanja cen iz uvodne izjave (82) zgoraj. |
| --- | --- |

(144)

Povprečne kitajske cene so bile leta 2012 precej višje od cen proizvajalcev Unije. Leta 2015 pa so postale cene kitajskega uvoza znatno nižje (404 EUR/tono) od cen industrije Unije (427 EUR/tono). To potrjuje analiza nelojalnega nižanja cen iz uvodne izjave (82) zgoraj.

| (145) | V spodnji tabeli je prikazano nadaljnje nenehno nižanje kitajskih cen na enoto po preiskavi v obdobju od januarja do junija 2016 ob vstopu na trg Unije.

  Tabela 16


  Cene kitajskega uvoza v obdobju po OP












  Povprečna uvozna cena kitajskega uvoza
  (EUR/tono) | Januar 2016 | Februar 2016 | Marec 2016 | April 2016 | Maj 2016 | Junij 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 326 | 318 | 313 | 303 | 299 | 308 |
| Vir: Eurostat. |

(145)

V spodnji tabeli je prikazano nadaljnje nenehno nižanje kitajskih cen na enoto po preiskavi v obdobju od januarja do junija 2016 ob vstopu na trg Unije.

Tabela 16

Tabela 16

Cene kitajskega uvoza v obdobju po OP

Cene kitajskega uvoza v obdobju po OP

Povprečna uvozna cena kitajskega uvoza

(EUR/tono)

Januar 2016

Februar 2016

Marec 2016

April 2016

Maj 2016

Junij 2016

326

318

313

303

299

308

Vir: Eurostat.

Vir:

| (146) | Izkazalo se je, da je negativni vpliv nizkih cen kitajskega uvoza dvojen:






  (i) | po eni strani bo precejšnja razlika v ceni verjetno povzročila (nadaljnjo) preusmeritev k dampinškemu uvozu, ker bodo uporabniki verjetneje kupovali vedno večje količine blaga, ki se prodaja po nizkih cenah; |
| --- | --- | --- |

(146)

Izkazalo se je, da je negativni vpliv nizkih cen kitajskega uvoza dvojen:

(i)

po eni strani bo precejšnja razlika v ceni verjetno povzročila (nadaljnjo) preusmeritev k dampinškemu uvozu, ker bodo uporabniki verjetneje kupovali vedno večje količine blaga, ki se prodaja po nizkih cenah;

| (ii) | po drugi strani pa bodo tako nizke cene na trgu verjetno izkoristili kupci kot pogajalsko orodje za nižanje cen, ki jih ponujajo proizvajalci Skupnosti in drugi viri, ter tako povzročili nadaljnji učinek v smislu zmanjševanja obsega in nižanja cen. Medtem ko so ti učinki vprašljivi v razmerah, v katerih razlike v ceni niso velike, pa bo v obravnavanem primeru in ob upoštevanju ugotovljenega nelojalnega nižanja cen posledična škoda za industrijo Unije po pričakovanjih zelo velika. |
| --- | --- |

(ii)

po drugi strani pa bodo tako nizke cene na trgu verjetno izkoristili kupci kot pogajalsko orodje za nižanje cen, ki jih ponujajo proizvajalci Skupnosti in drugi viri, ter tako povzročili nadaljnji učinek v smislu zmanjševanja obsega in nižanja cen. Medtem ko so ti učinki vprašljivi v razmerah, v katerih razlike v ceni niso velike, pa bo v obravnavanem primeru in ob upoštevanju ugotovljenega nelojalnega nižanja cen posledična škoda za industrijo Unije po pričakovanjih zelo velika.

5.2.4   Raven zalog

Raven zalog

| (147) | Komisija je menila, da ta dejavnik ni tako pomemben za analizo, ker zaloge običajno hranijo trgovci (skladiščniki), in ne proizvajalci. Poleg tega proizvajalci Unije večinoma proizvajajo po naročilu, kar jim omogoča, da vzdržujejo čim nižjo raven zalog. Kljub temu je analizirala ta dejavnik, ki je izrecno omenjen v drugem pododstavku člena 3(9) osnovne uredbe (glej uvodno izjavo (120) zgoraj). |
| --- | --- |

(147)

Komisija je menila, da ta dejavnik ni tako pomemben za analizo, ker zaloge običajno hranijo trgovci (skladiščniki), in ne proizvajalci. Poleg tega proizvajalci Unije večinoma proizvajajo po naročilu, kar jim omogoča, da vzdržujejo čim nižjo raven zalog. Kljub temu je analizirala ta dejavnik, ki je izrecno omenjen v drugem pododstavku člena 3(9) osnovne uredbe (glej uvodno izjavo (120) zgoraj).

| (148) | Ob koncu obdobja preiskave je bilo ugotovljeno zmanjševanje ravni zalog v LRK in na trgu Unije (26). To bi lahko razložili v okviru znižanj cen leta 2015 in 2016, kot sledi: če proizvajalec ali trgovec pričakuje, da se bodo cene zvišale, je treba hitro pripraviti zaloge v pričakovanju sorazmerno večjega dobička, ko cene rastejo. |
| --- | --- |

(148)

Ob koncu obdobja preiskave je bilo ugotovljeno zmanjševanje ravni zalog v LRK in na trgu Unije (26). To bi lahko razložili v okviru znižanj cen leta 2015 in 2016, kot sledi: če proizvajalec ali trgovec pričakuje, da se bodo cene zvišale, je treba hitro pripraviti zaloge v pričakovanju sorazmerno večjega dobička, ko cene rastejo.

26

| (149) | Komisija kljub zahtevam in lastnim raziskavam ni mogla zbrati celovitih podatkov o stanju zalog iz obdobja po preiskavi. Ugotovila pa je, da je kljub temu verjetno, da so bile v začetku leta 2016 zaloge zadevnega izdelka v Uniji razmeroma nizke: V Nemčiji so se po podatkih nemškega združenja distributerjev jekla (BDS) na primer ob koncu lanskega leta zaloge ploščatega jekla znižale na najnižjo raven od decembra 2003. Zadnji podatki kažejo rahlo izboljšanje, vendar so zaloge, ki so februarja znašale 1,4 milijona ton, ostale 7 % manjše kakor leto prej (27). |
| --- | --- |

(149)

Komisija kljub zahtevam in lastnim raziskavam ni mogla zbrati celovitih podatkov o stanju zalog iz obdobja po preiskavi. Ugotovila pa je, da je kljub temu verjetno, da so bile v začetku leta 2016 zaloge zadevnega izdelka v Uniji razmeroma nizke: V Nemčiji so se po podatkih nemškega združenja distributerjev jekla (BDS) na primer ob koncu lanskega leta zaloge ploščatega jekla znižale na najnižjo raven od decembra 2003. Zadnji podatki kažejo rahlo izboljšanje, vendar so zaloge, ki so februarja znašale 1,4 milijona ton, ostale 7 % manjše kakor leto prej (27).

27

| (150) | V LRK so se konec junija 2016 po poročanju zaloge jekla v skladiščih v 40 večjih kitajskih mestih zmanjšala na 8,86 ton, potem ko so konec maja 2016 znašale 9,47 ton, kar je primerljivo z 12,86 tonami konec junija 2015. V mesecu maju 2016 so zaloge jekla v 80 večjih kitajskih jeklarnah znašale 14,17 ton, v primerjavi s 16,71 tonami konec maja 2015 (28). |
| --- | --- |

(150)

V LRK so se konec junija 2016 po poročanju zaloge jekla v skladiščih v 40 večjih kitajskih mestih zmanjšala na 8,86 ton, potem ko so konec maja 2016 znašale 9,47 ton, kar je primerljivo z 12,86 tonami konec junija 2015. V mesecu maju 2016 so zaloge jekla v 80 večjih kitajskih jeklarnah znašale 14,17 ton, v primerjavi s 16,71 tonami konec maja 2015 (28).

28

| (151) | Zaloge jekla so se zmanjševale tako ob koncu obdobja preiskave kot tudi v obdobju po preiskavi. Čeprav ta dejavnik pri analizi ni odločilen, bi lahko kazal, da je možno dodatno znižanje cen, ki bi grožnjo škode še povečalo. |
| --- | --- |

(151)

Zaloge jekla so se zmanjševale tako ob koncu obdobja preiskave kot tudi v obdobju po preiskavi. Čeprav ta dejavnik pri analizi ni odločilen, bi lahko kazal, da je možno dodatno znižanje cen, ki bi grožnjo škode še povečalo.

5.2.5   Drugi elementi: Dobičkonosnost in količina naročil v Uniji s strani industrije Unije

Drugi elementi: Dobičkonosnost in količina naročil v Uniji s strani industrije Unije

| (152) | Industrija Unije potrebuje trajnostne dobičke. Zato je ta kazalnik škode zelo pomemben. Količina naročila so potrjene sprejete obveznosti strank in kažejo, kako se bo gibala prodaja industrije Unije v prihodnjih mesecih. Komisija je zbrala in analizirala podatke o dobičku in količini naročil v obdobju preiskave in v obdobju po preiskavi. |
| --- | --- |

(152)

Industrija Unije potrebuje trajnostne dobičke. Zato je ta kazalnik škode zelo pomemben. Količina naročila so potrjene sprejete obveznosti strank in kažejo, kako se bo gibala prodaja industrije Unije v prihodnjih mesecih. Komisija je zbrala in analizirala podatke o dobičku in količini naročil v obdobju preiskave in v obdobju po preiskavi.

| (153) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (113), so proizvajalci Unije začeli leta 2014 in v prvih dveh četrtletjih leta 2015 delno okrevati z vidika dobičkonosnosti. Kot je navedeno v uvodni izjavi (116), se je dobičkonosnost Unije v drugi polovici leta 2015 preobrnila v izgube, ki so v četrtem četrtletju obdobja preiskave dosegle nevzdržno raven – 10 %. |
| --- | --- |

(153)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (113), so proizvajalci Unije začeli leta 2014 in v prvih dveh četrtletjih leta 2015 delno okrevati z vidika dobičkonosnosti. Kot je navedeno v uvodni izjavi (116), se je dobičkonosnost Unije v drugi polovici leta 2015 preobrnila v izgube, ki so v četrtem četrtletju obdobja preiskave dosegle nevzdržno raven – 10 %.

| (154) | Podatki o dobičkonosnosti za vso industrijo Unije še niso bili na voljo za obdobje po preiskavi. Podatki o dobičkonosnosti pa so bili zbrani za pritožnike, ki predstavljajo približno 90 % celotne proizvodnje industrije Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi (62). Ti podatki bodo posodobljeni po objavi te uredbe, po možnosti pa bodo analizirani tudi drugi dejavniki. V tej fazi preiskave so podatki o dobičkonosnosti in količini naročil najboljši razpoložljivi podatki. |
| --- | --- |

(154)

Podatki o dobičkonosnosti za vso industrijo Unije še niso bili na voljo za obdobje po preiskavi. Podatki o dobičkonosnosti pa so bili zbrani za pritožnike, ki predstavljajo približno 90 % celotne proizvodnje industrije Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi (62). Ti podatki bodo posodobljeni po objavi te uredbe, po možnosti pa bodo analizirani tudi drugi dejavniki. V tej fazi preiskave so podatki o dobičkonosnosti in količini naročil najboljši razpoložljivi podatki.

| (155) | Kot je razvidno iz tabele v uvodni izjavi (145), so se cene kitajskega zvoza v prvi polovici leta 2016 še dodatno znižale in so bile nižje od proizvodnih stroškov proizvajalcev Unije. Iz tega je razvidno agresivno določanje kitajskih cen na trgu Unije, ki ga proizvajalci Unije v prihodnje ne bodo mogli prenesti. To je potrjeno tudi v tabeli spodaj, v kateri so navedeni podatki o dobičkonosnosti pritožnikov. Preiskava je pokazala, da je dobičkonosnost pritožnikov še poslabšala.

  Tabela 17


  Razvoj dobičkonosnosti in količino naročil pritožnikov











  Opis | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | April 2015 – marec 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost | – 1,31 % | – 4,86 % | – 1,28 % | od – 3 do – 5 % | od – 5 % do – 7 % |
| Količina naročil | 16 763 734 | 16 631 630 | 16 677 099 | 15 529 155 | 15 636 444 |
| Vir: Eurofer. |

(155)

Kot je razvidno iz tabele v uvodni izjavi (145), so se cene kitajskega zvoza v prvi polovici leta 2016 še dodatno znižale in so bile nižje od proizvodnih stroškov proizvajalcev Unije. Iz tega je razvidno agresivno določanje kitajskih cen na trgu Unije, ki ga proizvajalci Unije v prihodnje ne bodo mogli prenesti. To je potrjeno tudi v tabeli spodaj, v kateri so navedeni podatki o dobičkonosnosti pritožnikov. Preiskava je pokazala, da je dobičkonosnost pritožnikov še poslabšala.

Tabela 17

Tabela 17

Razvoj dobičkonosnosti in količino naročil pritožnikov

Razvoj dobičkonosnosti in količino naročil pritožnikov

Opis

2012

2013

2014

2015

April 2015 – marec 2016

Dobičkonosnost

– 1,31 %

– 4,86 %

– 1,28 %

od – 3 do – 5 %

od – 5 % do – 7 %

Količina naročil

16 763 734

16 631 630

16 677 099

15 529 155

15 636 444

Vir: Eurofer.

Vir:

5.2.6   Predvidljivost in neizbežnost spremembe okoliščin

Predvidljivost in neizbežnost spremembe okoliščin

| (156) | Člen 3(9) osnovne uredbe določa: „sprememba okoliščin, ki bi ustvarila razmere, v katerih bi damping povzročil škodo, mora biti jasno predvidena in neposredno grozeča.“ |
| --- | --- |

(156)

Člen 3(9) osnovne uredbe določa: „sprememba okoliščin, ki bi ustvarila razmere, v katerih bi damping povzročil škodo, mora biti jasno predvidena in neposredno grozeča.“

| (157) | Vsi zgoraj navedeni dejavniki so bili analizirani in preverjeni za obdobje preiskave. Natančneje, dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije je dosegla nevzdržno raven, ki je znašala – 10 % v četrtem četrtletju leta 2015, ko je bilo najbolj čutiti kitajski pritisk na cene. Poleg tega so podatki iz obdobja po preiskavi razkrili, da se ta negativni trend, ki se je začel v drugi polovici leta 2015, ni preobrnil niti v prvi polovici leta 2016. Če se bo ta trend nadaljeval, se bo ta negotov položaj industrije Unije v kratkem spremenil v resno škodo. Na podlagi podatkov za obdobje preiskave je Komisija zaključila, da ob koncu obdobja preiskave obstajajo jasno predvidljive in neizbežne spremembe okoliščin, ki bodo ustvarile razmere, v katerih bo damping povzročil škodo. |
| --- | --- |

(157)

Vsi zgoraj navedeni dejavniki so bili analizirani in preverjeni za obdobje preiskave. Natančneje, dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije je dosegla nevzdržno raven, ki je znašala – 10 % v četrtem četrtletju leta 2015, ko je bilo najbolj čutiti kitajski pritisk na cene. Poleg tega so podatki iz obdobja po preiskavi razkrili, da se ta negativni trend, ki se je začel v drugi polovici leta 2015, ni preobrnil niti v prvi polovici leta 2016. Če se bo ta trend nadaljeval, se bo ta negotov položaj industrije Unije v kratkem spremenil v resno škodo. Na podlagi podatkov za obdobje preiskave je Komisija zaključila, da ob koncu obdobja preiskave obstajajo jasno predvidljive in neizbežne spremembe okoliščin, ki bodo ustvarile razmere, v katerih bo damping povzročil škodo.

5.3   Sklep o grožnji škode

Sklep o grožnji škode

| (158) | Čeprav je industrija Unije leta 2014 in v prvih dveh četrtletjih leta 2015 okrevala, so začeli v drugi polovici 2015 skoraj vsi kazalniki škode strmo padati. Preiskava je pokazala, da se ta negativni trend, ki se je začel v drugi polovici leta 2015, ni preobrnil niti v prvi polovici leta 2016. Napoved industrije Unije glede prihodnje dobičkonosnosti in prihodnje prodaje je negativa in je bila potrjena (glej tabelo 17 v uvodni izjavi (155)). Zmanjševanje prodaje in nižje/negativne marže bodo najverjetneje povzročili velike izgube, izgubo naročil in zmanjše števila delovnih mest. Zato vsi dejavniki, ocenjeni v okviru člena 3(9) osnovne uredbe, zlasti znatno povečana stopnja dumpinškega uvoza v letu 2015 (ki se je nadaljevala tudi v letu 2016) in nadaljnje zniževanje cen, velike presežne zmogljivosti v LRK in negativna gibanja dobičkonosnosti industrije Unije, kažejo v isto smer. |
| --- | --- |

(158)

Čeprav je industrija Unije leta 2014 in v prvih dveh četrtletjih leta 2015 okrevala, so začeli v drugi polovici 2015 skoraj vsi kazalniki škode strmo padati. Preiskava je pokazala, da se ta negativni trend, ki se je začel v drugi polovici leta 2015, ni preobrnil niti v prvi polovici leta 2016. Napoved industrije Unije glede prihodnje dobičkonosnosti in prihodnje prodaje je negativa in je bila potrjena (glej tabelo 17 v uvodni izjavi (155)). Zmanjševanje prodaje in nižje/negativne marže bodo najverjetneje povzročili velike izgube, izgubo naročil in zmanjše števila delovnih mest. Zato vsi dejavniki, ocenjeni v okviru člena 3(9) osnovne uredbe, zlasti znatno povečana stopnja dumpinškega uvoza v letu 2015 (ki se je nadaljevala tudi v letu 2016) in nadaljnje zniževanje cen, velike presežne zmogljivosti v LRK in negativna gibanja dobičkonosnosti industrije Unije, kažejo v isto smer.

| (159) | Glede na to analizo je Komisija na tej stopnji sklenila, da obstaja grožnja jasno predvidljive in neizogibne škode industriji Unije ob koncu obdobja preiskave. |
| --- | --- |

(159)

Glede na to analizo je Komisija na tej stopnji sklenila, da obstaja grožnja jasno predvidljive in neizogibne škode industriji Unije ob koncu obdobja preiskave.

6.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

| (160) | V skladu s členom 3(6) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je grožnjo resne škode industriji Unije povzročil obstoječi dampinški uvoz iz zadevne države. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila še, ali bi lahko industrijo Unije hkrati ogrožali tudi drugi znani dejavniki. Komisija je zagotovila, da morebitna grožnja škode, ki so jo povzročili drugi dejavniki, in ne dampinški uvoz iz LRK, ni posledica dampinškega uvoza. Ti dejavniki so gospodarska kriza in manjše povpraševanje po jeklu, cene surovin, ki povzročajo znižanje prodajne cene, uvoz iz drugih tretjih držav, uspešnost izvoza proizvajalcev Unije in trditev, da je eden od proizvajalcev Unije sam povzroča škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(160)

V skladu s členom 3(6) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je grožnjo resne škode industriji Unije povzročil obstoječi dampinški uvoz iz zadevne države. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila še, ali bi lahko industrijo Unije hkrati ogrožali tudi drugi znani dejavniki. Komisija je zagotovila, da morebitna grožnja škode, ki so jo povzročili drugi dejavniki, in ne dampinški uvoz iz LRK, ni posledica dampinškega uvoza. Ti dejavniki so gospodarska kriza in manjše povpraševanje po jeklu, cene surovin, ki povzročajo znižanje prodajne cene, uvoz iz drugih tretjih držav, uspešnost izvoza proizvajalcev Unije in trditev, da je eden od proizvajalcev Unije sam povzroča škodo industriji Unije.

6.1   Učinki dampinškega uvoza

Učinki dampinškega uvoza

| (161) | Prodajne cene kitajskih proizvajalcev izvoznikov so se povprečno znižale s 600 EUR/tono leta 2012 na 404 EUR/tono v obdobju preiskave (– 33 %). S stalnim nižanjem svojih prodajnih cen na enoto v obravnavanem obdobju, kot je navedeno v uvodni izjavi (76), so kitajski proizvajalci izvozniki uspeli znatno povečati tržni delež od leta 2012 (0,79 %) do obdobja preiskave (4,32 %). Zlasti med obdobjem preiskave se je kitajski uvoz v primerjavi s prejšnjimi leti znatno povečal. |
| --- | --- |

(161)

Prodajne cene kitajskih proizvajalcev izvoznikov so se povprečno znižale s 600 EUR/tono leta 2012 na 404 EUR/tono v obdobju preiskave (– 33 %). S stalnim nižanjem svojih prodajnih cen na enoto v obravnavanem obdobju, kot je navedeno v uvodni izjavi (76), so kitajski proizvajalci izvozniki uspeli znatno povečati tržni delež od leta 2012 (0,79 %) do obdobja preiskave (4,32 %). Zlasti med obdobjem preiskave se je kitajski uvoz v primerjavi s prejšnjimi leti znatno povečal.

| (162) | Čeprav so zmanjšanje povpraševanja po jeklu in posledice dolžniške krize euroobmočja negativno vplivali na uspešnost industrije Unije leta 2012 in 2013, je industriji Unije leta 2014 uspelo rahlo okrevanje. Zlasti od druge polovice leta 2015 dalje pa je nenehno povečevanje uvoza iz zadevne države po nelojalno znižanih cenah očtino negativno vplivalo na uspešnost industrije Unije. Medtem ko je industrija Unije leta 2015 zmanjšala svoje stroške tako, da je povečevala produktivnost, vključno z nekaterimi zmanjševanji delovne sile, in izkoristila znižanje cen surovin, se je dampinški uvoz še naprej povečeval in prisilil industrijo Unije, da je še bolj znižala svoje prodajne cene, da bi omejila izgubo tržnega deleža. Čeprav se je dobičkonosnost industrije Unije leta 2014 in v prvi polovici leta 2015 nekoliko izboljšala zaradi zmanjševanja izgub, se je ta trend preobrnil od druge polovice 2015 naprej: obseg kitajskega uvoza se je še bolj povečal in kitajske cene so se že bolj znižale, cene in dobičkonosnost industrije Unije pa so še bolj padli. |
| --- | --- |

(162)

Čeprav so zmanjšanje povpraševanja po jeklu in posledice dolžniške krize euroobmočja negativno vplivali na uspešnost industrije Unije leta 2012 in 2013, je industriji Unije leta 2014 uspelo rahlo okrevanje. Zlasti od druge polovice leta 2015 dalje pa je nenehno povečevanje uvoza iz zadevne države po nelojalno znižanih cenah očtino negativno vplivalo na uspešnost industrije Unije. Medtem ko je industrija Unije leta 2015 zmanjšala svoje stroške tako, da je povečevala produktivnost, vključno z nekaterimi zmanjševanji delovne sile, in izkoristila znižanje cen surovin, se je dampinški uvoz še naprej povečeval in prisilil industrijo Unije, da je še bolj znižala svoje prodajne cene, da bi omejila izgubo tržnega deleža. Čeprav se je dobičkonosnost industrije Unije leta 2014 in v prvi polovici leta 2015 nekoliko izboljšala zaradi zmanjševanja izgub, se je ta trend preobrnil od druge polovice 2015 naprej: obseg kitajskega uvoza se je še bolj povečal in kitajske cene so se že bolj znižale, cene in dobičkonosnost industrije Unije pa so še bolj padli.

| (163) | Glede na časovno sovpadanje med, na eni strani, vse večjo stopnjo dampinškega uvoza po vedno nižjih cenah, in po drugi strani, izgubo tržnega deleža industrije Unije ter padca cen, ki je povzročil nadaljnje izgube zlasti od druge polovice leta 2015 naprej, je Komisija zaključila, da je dampinški uvoz negativno vplival na položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(163)

Glede na časovno sovpadanje med, na eni strani, vse večjo stopnjo dampinškega uvoza po vedno nižjih cenah, in po drugi strani, izgubo tržnega deleža industrije Unije ter padca cen, ki je povzročil nadaljnje izgube zlasti od druge polovice leta 2015 naprej, je Komisija zaključila, da je dampinški uvoz negativno vplival na položaj industrije Unije.

| (164) | Poleg tega sta postopna upočasnitev kitajskega gospodarstva in zelo velika presežna zmogljivost kitajske jeklarske industrije prisilili kitajske proizvajalce jekla, da so svojo presežno proizvodnjo usmerili na izvozne trge, trg Unije pa je privlačno namembno izvozno območje. Nekateri drugi tradicionalno pomembni izvozni trgi so uvedli ukrepe proti kitajskim izdelkom iz jekla, vključno z vroče valjanimi ploščatimi izdelki iz jekla. |
| --- | --- |

(164)

Poleg tega sta postopna upočasnitev kitajskega gospodarstva in zelo velika presežna zmogljivost kitajske jeklarske industrije prisilili kitajske proizvajalce jekla, da so svojo presežno proizvodnjo usmerili na izvozne trge, trg Unije pa je privlačno namembno izvozno območje. Nekateri drugi tradicionalno pomembni izvozni trgi so uvedli ukrepe proti kitajskim izdelkom iz jekla, vključno z vroče valjanimi ploščatimi izdelki iz jekla.

| (165) | Ker so se po svetu vedno pogosteje uvajali ukrepi trgovinske zaščite, je trg Unije verjetno postal eden najprivlačnejših namembnih krajev za kitajski dampinški uvoz zadevnega izdelka, kar škoduje industriji Unije. Ta sklep potrjujejo:






  — | statistični podatki Eurostata o uvozu, ki kažejo, da je raven kitajskega uvoza po koncu obdobja preiskave še vedno precejšnja; |
| --- | --- | --- |

(165)

Ker so se po svetu vedno pogosteje uvajali ukrepi trgovinske zaščite, je trg Unije verjetno postal eden najprivlačnejših namembnih krajev za kitajski dampinški uvoz zadevnega izdelka, kar škoduje industriji Unije. Ta sklep potrjujejo:

—

statistični podatki Eurostata o uvozu, ki kažejo, da je raven kitajskega uvoza po koncu obdobja preiskave še vedno precejšnja;

| — | oslabljeno kitajsko notranje povpraševanje po jeklu. |
| --- | --- |

—

oslabljeno kitajsko notranje povpraševanje po jeklu.

6.2   Učinki drugih dejavnikov

Učinki drugih dejavnikov

6.2.1   Gospodarska kriza

Gospodarska kriza

| (166) | Upad povpraševanja po jeklu v glavnem leta 2012 in posledice dolžniške krize v euroobmočju so negativno vplivali na uspešnost jeklarske industrije Unije v letih 2012 in 2013. Kot je navedeno v uvodni izjavi (106), je Komisija ugotovila negativne učinke. Ugotovila pa je tudi, da je industrija Unije v letih 2014 in 2015 začela okrevati. |
| --- | --- |

(166)

Upad povpraševanja po jeklu v glavnem leta 2012 in posledice dolžniške krize v euroobmočju so negativno vplivali na uspešnost jeklarske industrije Unije v letih 2012 in 2013. Kot je navedeno v uvodni izjavi (106), je Komisija ugotovila negativne učinke. Ugotovila pa je tudi, da je industrija Unije v letih 2014 in 2015 začela okrevati.

| (167) | Zato je po eni strani, čeprav je industrijo Unije prizadela dolžniška kriza euroobmočja, in sicer v obdobju 2012–2013, trg nekoliko okreval od njihovih učinkov, saj je bilo povpraševanje na trdu Unije od leta 2013 naprej sorazmerno stabilno in se je celo povečevalo. Če bi torej od leta 2014 do 2015 industrija Unije lahko bolje izkoristila okrevanje trga, pa ji je to preprečilo strmo povečanje uvoza iz LRK. Poceni kitajski uvoz se je postopoma povečeval in dobival tržne deleže v škodo industrije Unije. Nenehni pritisk s strani uvoza je bilo mogoče polno občutiti v drugi polovici leta 2015. |
| --- | --- |

(167)

Zato je po eni strani, čeprav je industrijo Unije prizadela dolžniška kriza euroobmočja, in sicer v obdobju 2012–2013, trg nekoliko okreval od njihovih učinkov, saj je bilo povpraševanje na trdu Unije od leta 2013 naprej sorazmerno stabilno in se je celo povečevalo. Če bi torej od leta 2014 do 2015 industrija Unije lahko bolje izkoristila okrevanje trga, pa ji je to preprečilo strmo povečanje uvoza iz LRK. Poceni kitajski uvoz se je postopoma povečeval in dobival tržne deleže v škodo industrije Unije. Nenehni pritisk s strani uvoza je bilo mogoče polno občutiti v drugi polovici leta 2015.

| (168) | Zato je Komisija v tej fazi zaključila, da je dolžniška kriza euroobmočja negativno vplivala predvsem od leta 2012 do 2013 obravnavanega obdobja in pred obdobjem preiskave. Vendar pa ni prispevala h grožnji škode, ugotovljeni ob koncu leta 2015. |
| --- | --- |

(168)

Zato je Komisija v tej fazi zaključila, da je dolžniška kriza euroobmočja negativno vplivala predvsem od leta 2012 do 2013 obravnavanega obdobja in pred obdobjem preiskave. Vendar pa ni prispevala h grožnji škode, ugotovljeni ob koncu leta 2015.

6.2.2   Zmanjšanje stroškov glavnih surovin (železove rude, koksnega premoga in odpadkov) zadevnega/podobnega izdelka

Zmanjšanje stroškov glavnih surovin (železove rude, koksnega premoga in odpadkov) zadevnega/podobnega izdelka

| (169) | Zainteresirana stran je trdila, da cene zadevnega izdelka in podobnega izdelka sledijo enotnemu svetovnemu cenovnemu gibanju in so v osnovi posledica zniževanje cen železove rude. Glede na to naj pritiskov na cene in s tem grožnje škode ne bi povzročal kitajski izvoz, ampak svetovne razmere. |
| --- | --- |

(169)

Zainteresirana stran je trdila, da cene zadevnega izdelka in podobnega izdelka sledijo enotnemu svetovnemu cenovnemu gibanju in so v osnovi posledica zniževanje cen železove rude. Glede na to naj pritiskov na cene in s tem grožnje škode ne bi povzročal kitajski izvoz, ampak svetovne razmere.

| (170) | Komisija je analizirala gibanje cen surovin za HRF za obravnavano obdobje. |
| --- | --- |

(170)

Komisija je analizirala gibanje cen surovin za HRF za obravnavano obdobje.

| (171) | Ugotovila je, prvič, da na vzpostavljenih trgih jekla, kakršen je trg Unije, domači proizvajalci konkurirajo številnim virom uvoza, kot je prikazano v tabeli 18 v uvodni izjavi (177) spodaj, kar povzroča vse večji pritisk na cene in posledično zniževanje cen. |
| --- | --- |

(171)

Ugotovila je, prvič, da na vzpostavljenih trgih jekla, kakršen je trg Unije, domači proizvajalci konkurirajo številnim virom uvoza, kot je prikazano v tabeli 18 v uvodni izjavi (177) spodaj, kar povzroča vse večji pritisk na cene in posledično zniževanje cen.

| (172) | Drugič, četudi je LRK država, ki porabi največ jekla na svetu, ima precejšnjo presežno zmogljivost. Kitajski proizvajalci se zato spodbujajo, naj izvažajo svoj presežek proizvodnje po nizkih cenah na svoje najprivlačnejše trge, vključno s trgom Unije. Zato trend cen surovin ni edini dejavnik, ki vpliva na svetovne cene. |
| --- | --- |

(172)

Drugič, četudi je LRK država, ki porabi največ jekla na svetu, ima precejšnjo presežno zmogljivost. Kitajski proizvajalci se zato spodbujajo, naj izvažajo svoj presežek proizvodnje po nizkih cenah na svoje najprivlačnejše trge, vključno s trgom Unije. Zato trend cen surovin ni edini dejavnik, ki vpliva na svetovne cene.

| (173) | Tretjič, znano je, da so cene glavnih surovin (železova ruda, koksni premog in odpadki) za proizvodnjo HRF od leta 2012 do 2015 precej padle:






  — | cena železove rude se je znižala z okoli 141 USD/tono na 56 USD/tono, kar pomeni zmanjšanje za 60 %; |
| --- | --- | --- |

(173)

Tretjič, znano je, da so cene glavnih surovin (železova ruda, koksni premog in odpadki) za proizvodnjo HRF od leta 2012 do 2015 precej padle:

—

cena železove rude se je znižala z okoli 141 USD/tono na 56 USD/tono, kar pomeni zmanjšanje za 60 %;

| — | cena za staro železo, pridobljeno pri rušitvi, se je zmanjšala z okoli 327 EUR/tono na 159 EUR/tono, kar pomeni zmanjšanje za 51 %; |
| --- | --- |

—

cena za staro železo, pridobljeno pri rušitvi, se je zmanjšala z okoli 327 EUR/tono na 159 EUR/tono, kar pomeni zmanjšanje za 51 %;

| — | cena za koksni premog se je znižala z okoli 252 USD/tono na 121 USD/tono (– 52 %). |
| --- | --- |

—

cena za koksni premog se je znižala z okoli 252 USD/tono na 121 USD/tono (– 52 %).

| (174) | Vendar se je pri analizi stroškov proizvodnje največjega vzorčenega proizvajalca Unije izkazalo, da je učinek tega zmanjševanja cen surovin veliko nižji od navedenega gibanja cen. To gibanje so povprečne cene in ne izkazuje stroškov za proizvajalce Unije, ki so odvisni tudi od kakovosti, količine in pogodbenih razmerij. Tako na primer tri od zgoraj navedenih surovin predstavljajo okoli 60 % skupnih stroškov proizvodnje enega velikega proizvajalca leta 2012, kar pa je še vedno 50 % njegovih skupnih proizvodnih stroškov leta 2015. To kaže, da ni nobene neposredne povezave med padcem cen surovin in zmanjšanjem stroškov proizvodnje HRF. |
| --- | --- |

(174)

Vendar se je pri analizi stroškov proizvodnje največjega vzorčenega proizvajalca Unije izkazalo, da je učinek tega zmanjševanja cen surovin veliko nižji od navedenega gibanja cen. To gibanje so povprečne cene in ne izkazuje stroškov za proizvajalce Unije, ki so odvisni tudi od kakovosti, količine in pogodbenih razmerij. Tako na primer tri od zgoraj navedenih surovin predstavljajo okoli 60 % skupnih stroškov proizvodnje enega velikega proizvajalca leta 2012, kar pa je še vedno 50 % njegovih skupnih proizvodnih stroškov leta 2015. To kaže, da ni nobene neposredne povezave med padcem cen surovin in zmanjšanjem stroškov proizvodnje HRF.

| (175) | Poleg tega so se proizvodni stroški v industriji Unije v obravnavanem obdobju skupaj zmanjšali za 25 % (glej uvodno izjavo (104)), kar je bilo posledica ne le nižjih stroškov surovin, temveč tudi povečanja učinkovitosti proizvajalcev Unije. Poleg tega so se povprečne uvozne cene zmanjšale za višji odstotek, tj. za 33 % v istem obdobju (glej uvodni izjavi (78) in (79)). |
| --- | --- |

(175)

Poleg tega so se proizvodni stroški v industriji Unije v obravnavanem obdobju skupaj zmanjšali za 25 % (glej uvodno izjavo (104)), kar je bilo posledica ne le nižjih stroškov surovin, temveč tudi povečanja učinkovitosti proizvajalcev Unije. Poleg tega so se povprečne uvozne cene zmanjšale za višji odstotek, tj. za 33 % v istem obdobju (glej uvodni izjavi (78) in (79)).

| (176) | V pravičnih tržnih razmerah bi industrija Unije lahko ohranila svoje ravni prodajnih cen in tako izkoristila zmanjšanje stroškov ter ponovno dosegla dobičkonosnost. Vendar so morali proizvajalci Unije prilagoditi gibanju cen na trgu Unije in cene so padle. V obdobju preiskave so bili proizvajalci Unije celo prisiljeni prodajati po cenah, nižjih od stroškov, čeprav so že uspeli občutno zmanjšati stroške proizvodnje. |
| --- | --- |

(176)

V pravičnih tržnih razmerah bi industrija Unije lahko ohranila svoje ravni prodajnih cen in tako izkoristila zmanjšanje stroškov ter ponovno dosegla dobičkonosnost. Vendar so morali proizvajalci Unije prilagoditi gibanju cen na trgu Unije in cene so padle. V obdobju preiskave so bili proizvajalci Unije celo prisiljeni prodajati po cenah, nižjih od stroškov, čeprav so že uspeli občutno zmanjšati stroške proizvodnje.

6.2.3   Uvoz iz tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

| (177) | Obseg uvoza in tržni delež (v obsegu skupnega uvoza) iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Tabela 18


  količine, cene na enoto in tržni deleži uvoza iz tretjih držav | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BRAZILIJA |
| Obseg uvoza iz Brazilije | 69 457 | 41 895 | 108 973 | 580 525 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 60 | 157 | 836 |
| Uvozne cene na enoto iz Brazilije | 515 | 461 | 433 | 386 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 84 | 75 |
| Tržni delež | 0,22 % | 0,13 % | 0,33 % | 1,65 % |
| Delež v celotnem obsegu uvoza Unije | 1,68 % | 0,87 % | 2,08 % | 7,42 % |
| IRAN |
| Obseg uvoza iz Irana | 96 505 | 125 202 | 527 161 | 1 015 088 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 130 | 546 | 1 052 |
| Uvozne cene na enoto iz Irana | 499 | 454 | 415 | 369 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 91 | 83 | 74 |
| Tržni delež | 0,31 % | 0,39 % | 1,59 % | 2,89 % |
| Delež v celotnem obsegu uvoza Unije | 2,34 % | 2,60 % | 10,08 % | 12,97 % |
| RUSIJA |
| Obseg uvoza iz Rusije | 1 341 666 | 1 334 322 | 1 376 412 | 1 714 880 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 103 | 128 |
| Uvozne cene na enoto iz Rusije | 500 | 448 | 431 | 387 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 86 | 77 |
| Tržni delež | 4,27 % | 4,13 % | 4,15 % | 4,88 % |
| Delež v celotnem obsegu uvoza Unije | 32,47 % | 27,66 % | 26,32 % | 21,90 % |
| SRBIJA |
| Obseg uvoza iz Srbije | 156 894 | 155 055 | 211 835 | 427 558 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 135 | 273 |
| Uvozne cene na enoto iz Srbije | 523 | 468 | 442 | 400 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 84 | 77 |
| Tržni delež | 0,50 % | 0,48 % | 0,64 % | 1,22 % |
| Delež v celotnem obsegu uvoza Unije | 3,8 % | 3,21 % | 4,05 % | 5,46 % |
| UKRAJINA |
| Obseg uvoza iz Ukrajine | 906 872 | 905 397 | 939 545 | 1 084 477 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 104 | 120 |
| Uvozne cene na enoto iz Ukrajine | 478 | 429 | 415 | 370 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 87 | 78 |
| Tržni delež | 2,89 % | 2,81 % | 2,84 % | 3,08 % |
| Delež v celotnem obsegu uvoza Unije | 21,95 % | 18,77 % | 17,97 % | 13,85 % |
| Vir: Eurostat. |

(177)

Obseg uvoza in tržni delež (v obsegu skupnega uvoza) iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Tabela 18

Tabela 18

količine, cene na enoto in tržni deleži uvoza iz tretjih držav

količine, cene na enoto in tržni deleži uvoza iz tretjih držav

2012

2013

2014

OP

BRAZILIJA

Obseg uvoza iz Brazilije

69 457

41 895

108 973

580 525

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

60

60

157

157

836

836

Uvozne cene na enoto iz Brazilije

515

461

433

386

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

84

84

75

75

Tržni delež

0,22 %

0,13 %

0,33 %

1,65 %

Delež v celotnem obsegu uvoza Unije

1,68 %

0,87 %

2,08 %

7,42 %

IRAN

Obseg uvoza iz Irana

96 505

125 202

527 161

1 015 088

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

130

130

546

546

1 052

1 052

Uvozne cene na enoto iz Irana

499

454

415

369

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

91

91

83

83

74

74

Tržni delež

0,31 %

0,39 %

1,59 %

2,89 %

Delež v celotnem obsegu uvoza Unije

2,34 %

2,60 %

10,08 %

12,97 %

RUSIJA

Obseg uvoza iz Rusije

1 341 666

1 334 322

1 376 412

1 714 880

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

103

103

128

128

Uvozne cene na enoto iz Rusije

500

448

431

387

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

86

86

77

77

Tržni delež

4,27 %

4,13 %

4,15 %

4,88 %

Delež v celotnem obsegu uvoza Unije

32,47 %

27,66 %

26,32 %

21,90 %

SRBIJA

Obseg uvoza iz Srbije

156 894

155 055

211 835

427 558

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

135

135

273

273

Uvozne cene na enoto iz Srbije

523

468

442

400

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

84

84

77

77

Tržni delež

0,50 %

0,48 %

0,64 %

1,22 %

Delež v celotnem obsegu uvoza Unije

3,8 %

3,21 %

4,05 %

5,46 %

UKRAJINA

Obseg uvoza iz Ukrajine

906 872

905 397

939 545

1 084 477

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

104

104

120

120

Uvozne cene na enoto iz Ukrajine

478

429

415

370

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

87

87

78

78

Tržni delež

2,89 %

2,81 %

2,84 %

3,08 %

Delež v celotnem obsegu uvoza Unije

21,95 %

18,77 %

17,97 %

13,85 %

Vir: Eurostat.

Vir:

| (178) | Kot je navedeno v tabeli v uvodni izjavi (76), se je uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju povečal za 516 %. Čeprav sta imela v obravnavanem obdobju še višje stopnje rasti Brazilija (736 %) in Iran (+ 952 %), je bila njihova raven uvoza (580 525 ton iz Brazilije in 1 015 088 ton iz Irana) v obdobju preiskave veliko nižja od uvoza iz LRK (1 519 304 ton iz LRK) v absolutnih številkah. |
| --- | --- |

(178)

Kot je navedeno v tabeli v uvodni izjavi (76), se je uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju povečal za 516 %. Čeprav sta imela v obravnavanem obdobju še višje stopnje rasti Brazilija (736 %) in Iran (+ 952 %), je bila njihova raven uvoza (580 525 ton iz Brazilije in 1 015 088 ton iz Irana) v obdobju preiskave veliko nižja od uvoza iz LRK (1 519 304 ton iz LRK) v absolutnih številkah.

| (179) | Tudi primerjava absolutnih izvoznih podatkov pokaže, da je bila zadevna država takoj za Rusijo v obdobju preiskave drugi največji izvoznik na trg Unije. Ruski uvoz (29) je morda prispeval h grožnji škode, vendar ni prekinil vzročne zveze iz naslednjih razlogov. |
| --- | --- |

(179)

Tudi primerjava absolutnih izvoznih podatkov pokaže, da je bila zadevna država takoj za Rusijo v obdobju preiskave drugi največji izvoznik na trg Unije. Ruski uvoz (29) je morda prispeval h grožnji škode, vendar ni prekinil vzročne zveze iz naslednjih razlogov.

29

| (180) | Prvič, stopnja rasti LRK v obravnavanem obdobju (+ 516 %) je veliko višja od stopnje rasti Rusije (+ 28 %). |
| --- | --- |

(180)

Prvič, stopnja rasti LRK v obravnavanem obdobju (+ 516 %) je veliko višja od stopnje rasti Rusije (+ 28 %).

| (181) | Drugič, LRK se je približala Rusiji, ki je izvažala le nekoliko več, tj. 773 686 ton (vir: Eurostat) v prvi polovici leta 2016, v primerjavi z obsegom 773 275 ton (vir: Eurostat) iz LRK v istem obdobju. |
| --- | --- |

(181)

Drugič, LRK se je približala Rusiji, ki je izvažala le nekoliko več, tj. 773 686 ton (vir: Eurostat) v prvi polovici leta 2016, v primerjavi z obsegom 773 275 ton (vir: Eurostat) iz LRK v istem obdobju.

| (182) | Tretjič, presežne zmogljivosti Rusije niso tako pomembne kot presežne zmogljivosti v LRK, kot je prikazano v spodnji tabeli:

  Tabela 19


  Dejanska proizvodnja podobnega izdelka v tretjih državah (v tisočih ton)











  Država | Ocena zmogljivosti proizvodnje surovega jekla za leto 2014 | Proizvodnja surovega jekla leta 2013 | Proizvodnja surovega jekla leta 2014 | Dejanska proizvodnja HRF leta 2013 | Dejanska proizvodnja HRF leta 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusija | 89 000 | 69 008 | 71 461 | 26 140 | 26 996 |
| LRK | 1 140 000 | 822 000 | 822 698 | 311 564 | 317 387 |
| Vir podatkov o zmogljivosti: OECD ()


  Vir podatkov o proizvodnji: Svetovno jeklarsko združenje, Steel Statistical Yearbook 2015 () |

(182)

Tretjič, presežne zmogljivosti Rusije niso tako pomembne kot presežne zmogljivosti v LRK, kot je prikazano v spodnji tabeli:

Tabela 19

Tabela 19

Dejanska proizvodnja podobnega izdelka v tretjih državah (v tisočih ton)

Dejanska proizvodnja podobnega izdelka v tretjih državah (v tisočih ton)

Država

Ocena zmogljivosti proizvodnje surovega jekla za leto 2014

Proizvodnja surovega jekla leta 2013

Proizvodnja surovega jekla leta 2014

Dejanska proizvodnja HRF leta 2013

Dejanska proizvodnja HRF leta 2014

Rusija

89 000

69 008

71 461

26 140

26 996

LRK

1 140 000

822 000

822 698

311 564

317 387

Vir podatkov o zmogljivosti: OECD ()

Vir podatkov o zmogljivosti:

Vir podatkov o proizvodnji: Svetovno jeklarsko združenje, Steel Statistical Yearbook 2015 ()

| (183) | Tudi če se zgornji podatki o zmogljivosti nanašajo izključno na surovo jeklo, in tudi ob zelo malo verjetni predpostavki, da bi se vse surovo jeklo v Rusiji uporabilo za proizvodnjo podobnega izdelka, je presežna zmogljivost Rusije celo v takem malo verjetnem scenariju precej nižja od presežne zmogljivosti na Kitajskem. |
| --- | --- |

(183)

Tudi če se zgornji podatki o zmogljivosti nanašajo izključno na surovo jeklo, in tudi ob zelo malo verjetni predpostavki, da bi se vse surovo jeklo v Rusiji uporabilo za proizvodnjo podobnega izdelka, je presežna zmogljivost Rusije celo v takem malo verjetnem scenariju precej nižja od presežne zmogljivosti na Kitajskem.

| (184) | Komisija nato ocenila tudi cene in tržne deleže uvoza iz tretjih držav. Ugotovila je, da je uvoz podobnega izdelka iz nekaterih drugih držav, kot so Iran, Rusija in Ukrajina, potekal po celo nižjih cenah kot uvoz iz zadevne države. Vendar se je pri analizi trendov in obsega uvoza izkazalo, da je bila ravn uvoza iz Irana v obdobju preiskave precej nižja od ravni uvoza iz LRK in da se je uvoz iz Rusije in Ukrajine v obravnavanem obdobju sicer povečal, vendar pa veliko počasneje kakor uvoz iz LRK. V nasprotju z LRK pa je uvoz iz Rusije in Ukrajine v obravnavanem obdobju tudi izgubil znaten delež v okviru skupnega obsega uvoza Unije. |
| --- | --- |

(184)

Komisija nato ocenila tudi cene in tržne deleže uvoza iz tretjih držav. Ugotovila je, da je uvoz podobnega izdelka iz nekaterih drugih držav, kot so Iran, Rusija in Ukrajina, potekal po celo nižjih cenah kot uvoz iz zadevne države. Vendar se je pri analizi trendov in obsega uvoza izkazalo, da je bila ravn uvoza iz Irana v obdobju preiskave precej nižja od ravni uvoza iz LRK in da se je uvoz iz Rusije in Ukrajine v obravnavanem obdobju sicer povečal, vendar pa veliko počasneje kakor uvoz iz LRK. V nasprotju z LRK pa je uvoz iz Rusije in Ukrajine v obravnavanem obdobju tudi izgubil znaten delež v okviru skupnega obsega uvoza Unije.

| (185) | Nazadnje je Komisija primerjala dejansko proizvodnjo tretjih držav s proizvodnjo zadevne države in ugotovila, da je Kitajska presegla vse druge države tako na področju proizvodnje podobnega izdelka kot tudi na področju zmogljivosti surovega jekla.

  Tabela 20


  Dejanska proizvodnja podobnega izdelka v tretjih državah (v tisočih ton)












  Država | Ocena zmogljivosti proizvodnje surovega jekla za leto 2014 (1) | Proizvodnja surovega jekla leta 2013 | Proizvodnja surovega jekla leta 2014 (2) | Teoretična presežna zmogljivost leta 2014 (1) | Dejanska proizvodnja HRF leta 2013 | Dejanska proizvodnja HRF leta 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusija | 89 000 | 69 008 | 71 461 | 17 539 | 26 140 | 26 996 |
| LRK | 1 140 000 | 822 000 | 822 698 | 317 302 | 311 564 | 317 387 |
| Ukrajina | 42 500 | 32 771 | 27 170 | 15 330 | 8 929 | 7 867 |
| Iran | 27 000 | 15 422 | 16 331 | 10 669 | 8 250 | 8 276 |
| Brazilija | 48 000 | 34 163 | 33 897 | 14 103 | 15 014 | 14 229 |
| Vir podatkov o zmogljivosti: OECD ()


  Vir podatkov o proizvodnji: Svetovno jeklarsko združenje, Steel Statistical Yearbook 2015 () |

(185)

Nazadnje je Komisija primerjala dejansko proizvodnjo tretjih držav s proizvodnjo zadevne države in ugotovila, da je Kitajska presegla vse druge države tako na področju proizvodnje podobnega izdelka kot tudi na področju zmogljivosti surovega jekla.

Tabela 20

Dejanska proizvodnja podobnega izdelka v tretjih državah (v tisočih ton)

Dejanska proizvodnja podobnega izdelka v tretjih državah (v tisočih ton)

Država

Ocena zmogljivosti proizvodnje surovega jekla za leto 2014 (1)

Proizvodnja surovega jekla leta 2013

Proizvodnja surovega jekla leta 2014 (2)

Teoretična presežna zmogljivost leta 2014 (1)

Dejanska proizvodnja HRF leta 2013

Dejanska proizvodnja HRF leta 2014

Rusija

89 000

69 008

71 461

17 539

26 140

26 996

LRK

1 140 000

822 000

822 698

317 302

311 564

317 387

Ukrajina

42 500

32 771

27 170

15 330

8 929

7 867

Iran

27 000

15 422

16 331

10 669

8 250

8 276

Brazilija

48 000

34 163

33 897

14 103

15 014

14 229

Vir podatkov o zmogljivosti: OECD ()

Vir podatkov o zmogljivosti:

Vir podatkov o proizvodnji: Svetovno jeklarsko združenje, Steel Statistical Yearbook 2015 ()

| (186) | Zgornje vrednosti proizvodnje podobnega izdelka kažejo, da zadevna država precej presega vse druge velike države izvoznice. Iz zgoraj navedenih podatkov o zmogljivostih za surovo jeklo je še razvidno, da ima tako velike presežne zmogljivosti samo LRK. |
| --- | --- |

(186)

Zgornje vrednosti proizvodnje podobnega izdelka kažejo, da zadevna država precej presega vse druge velike države izvoznice. Iz zgoraj navedenih podatkov o zmogljivostih za surovo jeklo je še razvidno, da ima tako velike presežne zmogljivosti samo LRK.

| (187) | Zato je Komisija ugotovila, da je LRK pomenila grožnjo neposredne škode za industrijo Unije. Kot je že omenjeno, je postala ta grožnja škode še realnejša zaradi skupnega učinka upočasnjevanja kitajskega povpraševanja po jeklu in čedalje težje dostopnih drugih kitajskih izvoznih trgov. Zato bo del kitajskega obsega v bližnji prihodnosti verjetno še naprej usmerjen v Unijo. |
| --- | --- |

(187)

Zato je Komisija ugotovila, da je LRK pomenila grožnjo neposredne škode za industrijo Unije. Kot je že omenjeno, je postala ta grožnja škode še realnejša zaradi skupnega učinka upočasnjevanja kitajskega povpraševanja po jeklu in čedalje težje dostopnih drugih kitajskih izvoznih trgov. Zato bo del kitajskega obsega v bližnji prihodnosti verjetno še naprej usmerjen v Unijo.

| (188) | Vendar je tudi verjetno, da je h grožnji znatne škode prispeval tudi uvoz iz Brazilije, Irana, Rusije, Srbije in Ukrajine. Kljub temu osnovna proizvodnja, uvozni trendi in natančen obseg uvoza v absolutnih številkah niso tako obsežni, da bi lahko prekinili vzročno zvezo med naraščajočim in čedalje bolj dampinškim uvozom iz LRK ter grožnjo škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(188)

Vendar je tudi verjetno, da je h grožnji znatne škode prispeval tudi uvoz iz Brazilije, Irana, Rusije, Srbije in Ukrajine. Kljub temu osnovna proizvodnja, uvozni trendi in natančen obseg uvoza v absolutnih številkah niso tako obsežni, da bi lahko prekinili vzročno zvezo med naraščajočim in čedalje bolj dampinškim uvozom iz LRK ter grožnjo škode industriji Unije.

6.2.4   Uspešnost izvoza industrije Unije

| (189) | Obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju spreminjal, kot sledi.

  Tabela 21


  Obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije nepovezanim strankam | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza nepovezanim strankam | 2 344 463 | 2 379 035 | 2 777 446 | 2 409 721 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 101 | 118 | 103 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 516 | 463 | 459 | 391 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 90 | 89 | 76 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalnik vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(189)

Obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju spreminjal, kot sledi.

Tabela 21

Tabela 21

Obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije nepovezanim strankam

Obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije nepovezanim strankam

2012

2013

2014

OP

Obseg izvoza nepovezanim strankam

2 344 463

2 379 035

2 777 446

2 409 721

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

101

101

118

118

103

103

Povprečna cena (v EUR/tono)

516

463

459

391

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

90

90

89

89

76

76

Vir: Izpolnjeni vprašalnik vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (190) | Obseg izvoza nepovezanim strankam se je v obdobju preiskave povečal za 3 %. Cene so se v obravnavanem obdobju močno znižale, in sicer za – 24 %. |
| --- | --- |

(190)

Obseg izvoza nepovezanim strankam se je v obdobju preiskave povečal za 3 %. Cene so se v obravnavanem obdobju močno znižale, in sicer za – 24 %.

| (191) | Izvoz je v obdobju preiskave zajemal največ 4 % celotne proizvodnje Unije in 22 % celotne prodaje nepovezanim strankam. Znižanje izvoznih cen v odstotkih je sledilo gibanju prodajnih cen proizvajalcev Unije na trgu Unije. Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da je uspešnost izvoza proizvajalcev Unije prispevala k slabemu položaju industrije. Vendar ta dejavnik ni prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in grožnjo znatne škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(191)

Izvoz je v obdobju preiskave zajemal največ 4 % celotne proizvodnje Unije in 22 % celotne prodaje nepovezanim strankam. Znižanje izvoznih cen v odstotkih je sledilo gibanju prodajnih cen proizvajalcev Unije na trgu Unije. Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da je uspešnost izvoza proizvajalcev Unije prispevala k slabemu položaju industrije. Vendar ta dejavnik ni prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in grožnjo znatne škode za industrijo Unije.

6.2.5   Poseben položaj italijanskega proizvajalca Unije

Poseben položaj italijanskega proizvajalca Unije

| (192) | Zainteresirana stran je trdila, da je italijanski proizvajalec potencialno škodil industriji Unije. Trdila je, da je ta italijanski proizvajalec dobil nezakonito državno pomoč v škodo drugih proizvajalcev Unije na trgu Unije, verjetno „v tolikšni meri, da bi lahko prekinil vzročno zvezo [...]“. Dodala je še, da se je dejanska proizvodnja italijanskega proizvajalca v obravnavanem obdobju precej zmanjšala. |
| --- | --- |

(192)

Zainteresirana stran je trdila, da je italijanski proizvajalec potencialno škodil industriji Unije. Trdila je, da je ta italijanski proizvajalec dobil nezakonito državno pomoč v škodo drugih proizvajalcev Unije na trgu Unije, verjetno „v tolikšni meri, da bi lahko prekinil vzročno zvezo [...]“. Dodala je še, da se je dejanska proizvodnja italijanskega proizvajalca v obravnavanem obdobju precej zmanjšala.

| (193) | Prvič, opredelitev in analiza industrije Unije temelji na industriji Unije v celoti, vključno z italijanskim proizvajalcem. Čeprav je ta italijanski proizvajalec v obravnavanem obdobju dejansko močno zmanjšal svojo proizvodnjo, se je celoten obseg proizvodnje industrije Unije (glej uvodno izjavo (87)) povečal za 2 %. Posledično se je v obravnavanem obdobju povečala proizvodnja vseh drugih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(193)

Prvič, opredelitev in analiza industrije Unije temelji na industriji Unije v celoti, vključno z italijanskim proizvajalcem. Čeprav je ta italijanski proizvajalec v obravnavanem obdobju dejansko močno zmanjšal svojo proizvodnjo, se je celoten obseg proizvodnje industrije Unije (glej uvodno izjavo (87)) povečal za 2 %. Posledično se je v obravnavanem obdobju povečala proizvodnja vseh drugih proizvajalcev Unije.

| (194) | Drugič, trditev, da je italijanski proizvajalec prejel nezakonito državno pomoč, je še vedno predmet preiskave Komisije, ki bo trajala do leta 2017. Začetek preiskave ne vpliva na rezultat postopka. Zato o tej trditvi še ni mogoče sprejeti nobenih sklepov. Komisija je kljub temu ugotovila, da so bile prodajne cene tega italijanskega proizvajalca v obdobju preiskave nižje od povprečne prodajne cene Unije. Če je italijanski proizvajalec pomembno vplival na prodajne cene v Uniji, bi pričakovali, da se bo po zmanjšanju njegove proizvodnje povprečna cena v Uniji zvišala. Vendar se to ni zgodilo. |
| --- | --- |

(194)

Drugič, trditev, da je italijanski proizvajalec prejel nezakonito državno pomoč, je še vedno predmet preiskave Komisije, ki bo trajala do leta 2017. Začetek preiskave ne vpliva na rezultat postopka. Zato o tej trditvi še ni mogoče sprejeti nobenih sklepov. Komisija je kljub temu ugotovila, da so bile prodajne cene tega italijanskega proizvajalca v obdobju preiskave nižje od povprečne prodajne cene Unije. Če je italijanski proizvajalec pomembno vplival na prodajne cene v Uniji, bi pričakovali, da se bo po zmanjšanju njegove proizvodnje povprečna cena v Uniji zvišala. Vendar se to ni zgodilo.

| (195) | Tretjič, to, da so na trgu Unije nekateri proizvajalci Unije uspešnejši od drugih, je lahko posledica številnih dejavnikov, vendar to ne vpliva na začasni sklep, da je industrijo Unije kot celoto prizadel dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(195)

Tretjič, to, da so na trgu Unije nekateri proizvajalci Unije uspešnejši od drugih, je lahko posledica številnih dejavnikov, vendar to ne vpliva na začasni sklep, da je industrijo Unije kot celoto prizadel dampinški uvoz.

| (196) | Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da posebne okoliščine italijanskega proizvajalca niso prispevale k slabemu položaju industrije Unije. |
| --- | --- |

(196)

Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da posebne okoliščine italijanskega proizvajalca niso prispevale k slabemu položaju industrije Unije.

6.3   Sklep o vzročni zvezi

Sklep o vzročni zvezi

| (197) | Začasno je bila vzpostavljena vzročna zveza med dampinškim uvozom iz Kitajske in grožnjo znatne škode, povzročene industriji Unije. Močno zvišanje zlasti stopnje dampinškega uvoza iz LRK po čedalje nižjih prodajnih cenah časovno očitno sovpada z zmanjšanjem uspešnosti Unije, zlasti od druge polovice leta 2015. Industrija Unije ni imela druge možnosti, kot da sledi cenam, določenim z dampinškim uvozom, da bi preprečila nadaljnje zmanjševanje svojega tržnega deleža. To je ustvarilo razmere, v katerih se ustvarja izguba, te pa se bodo verjetno še poslabšale. |
| --- | --- |

(197)

Začasno je bila vzpostavljena vzročna zveza med dampinškim uvozom iz Kitajske in grožnjo znatne škode, povzročene industriji Unije. Močno zvišanje zlasti stopnje dampinškega uvoza iz LRK po čedalje nižjih prodajnih cenah časovno očitno sovpada z zmanjšanjem uspešnosti Unije, zlasti od druge polovice leta 2015. Industrija Unije ni imela druge možnosti, kot da sledi cenam, določenim z dampinškim uvozom, da bi preprečila nadaljnje zmanjševanje svojega tržnega deleža. To je ustvarilo razmere, v katerih se ustvarja izguba, te pa se bodo verjetno še poslabšale.

| (198) | Komisija je opredelila in ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, ki povzroča grožnjo znatne škode za industrijo Unije v celoti ob koncu obdobja preiskave. Položaj italijanskega proizvajalca ni prispeval k slabemu položaju industrije Unije. Ni bilo mogoče ugotoviti, da bi drugi opredeljeni dejavniki, kot so gospodarska kriza, stroški surovin, uvoz iz tretjih držav in uspešnost izvoza proizvajalcev Unije, prekinili vzročno zvezo med grožnjo znatne škode in dampinškim uvozom iz Kitajske. Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je dampinški uvoz iz LRK v obdobju preiskave povzročil grožnjo znatne škode za industrijo Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. Drugi znani dejavniki, razen dampinškega uvoza iz LRK, ki so hkrati vplivali na položaj industrije Unije, po ugotovitvah ne prekinjajo vzročne zveze. |
| --- | --- |

(198)

Komisija je opredelila in ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, ki povzroča grožnjo znatne škode za industrijo Unije v celoti ob koncu obdobja preiskave. Položaj italijanskega proizvajalca ni prispeval k slabemu položaju industrije Unije. Ni bilo mogoče ugotoviti, da bi drugi opredeljeni dejavniki, kot so gospodarska kriza, stroški surovin, uvoz iz tretjih držav in uspešnost izvoza proizvajalcev Unije, prekinili vzročno zvezo med grožnjo znatne škode in dampinškim uvozom iz Kitajske. Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je dampinški uvoz iz LRK v obdobju preiskave povzročil grožnjo znatne škode za industrijo Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. Drugi znani dejavniki, razen dampinškega uvoza iz LRK, ki so hkrati vplivali na položaj industrije Unije, po ugotovitvah ne prekinjajo vzročne zveze.

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (199) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je mogoče nedvoumno sklepati, da v tem primeru sprejetje ukrepov ni v interesu Unije. Posebej pozorno je obravnavala potrebo po odpravi učinkov škodljivega dampinga, ki izkrivlja trgovino, in ponovni vzpostavitvi učinkovite konkurence. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi zelo raznovrstnih vpletenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(199)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je mogoče nedvoumno sklepati, da v tem primeru sprejetje ukrepov ni v interesu Unije. Posebej pozorno je obravnavala potrebo po odpravi učinkov škodljivega dampinga, ki izkrivlja trgovino, in ponovni vzpostavitvi učinkovite konkurence. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi zelo raznovrstnih vpletenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

7.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (200) | Industrija Unije zajema več držav članic (Združeno kraljestvo, Francijo, Nemčijo, Češko, Slovaško, Italijo, Luksemburg, Belgijo, Poljsko, Nizozemsko, Avstrijo, Finsko, Švedsko, Portugalsko, Madžarsko in Španijo) in v njej je neposredno zaposlenih približno 18 000 delavcev za vroče valjane ploščate izdelke iz jekla. |
| --- | --- |

(200)

Industrija Unije zajema več držav članic (Združeno kraljestvo, Francijo, Nemčijo, Češko, Slovaško, Italijo, Luksemburg, Belgijo, Poljsko, Nizozemsko, Avstrijo, Finsko, Švedsko, Portugalsko, Madžarsko in Španijo) in v njej je neposredno zaposlenih približno 18 000 delavcev za vroče valjane ploščate izdelke iz jekla.

| (201) | V preiskavi je sodelovalo sedemnajst proizvajalcev. Nobeden izmed znanih proizvajalcev ni nasprotoval začetku preiskave. Kot je navedeno zgoraj v analizi kazalnikov škode, se v celotni industriji Unije v obravnavanem obdobju kažejo nekateri znaki škode. Močan vpliv je bil razviden zlasti v zvezi s kazalniki škode, povezanimi s finančno uspešnostjo vzorčenih proizvajalcev Unije, kot je dobičkonosnost. Pokazala sta se poslabšanje položaja, zlasti od druge polovice leta 2015, in negativen učinek zaradi dampinškega uvoza, ki je povzročal grožnjo škode, ki je ob koncu obdobja preiskave postala neizogibna. |
| --- | --- |

(201)

V preiskavi je sodelovalo sedemnajst proizvajalcev. Nobeden izmed znanih proizvajalcev ni nasprotoval začetku preiskave. Kot je navedeno zgoraj v analizi kazalnikov škode, se v celotni industriji Unije v obravnavanem obdobju kažejo nekateri znaki škode. Močan vpliv je bil razviden zlasti v zvezi s kazalniki škode, povezanimi s finančno uspešnostjo vzorčenih proizvajalcev Unije, kot je dobičkonosnost. Pokazala sta se poslabšanje položaja, zlasti od druge polovice leta 2015, in negativen učinek zaradi dampinškega uvoza, ki je povzročal grožnjo škode, ki je ob koncu obdobja preiskave postala neizogibna.

| (202) | Pričakovati je mogoče, da bo uvedba začasnih protidampinških dajatev znova vzpostavila poštene tržne razmere na trgu Unije ter tako končala nižanje cen in omogočila, da si bo industrija Unije opomogla. Tako bi se dobičkonosnost industrije Unije izboljšala in približala ravnem, ki se štejejo za potrebne za to kapitalsko intenzivno industrijo. Zato je pomembno, da se cene znova vzpostavijo na nedampinški ali neškodljivi ravni, da se raznim proizvajalcem omogoči delovanje na trgu Unije v poštenih tržnih okoliščinah. Če ukrepi ne bodo sprejeti, je zelo verjetno, da se bo uresničila grožnja škode in se bo nadaljevalo poslabšanje gospodarskega položaja industrije Unije. Negativni rezultati za področje vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla bi vplivali na področja nižje in višje v prodajni verigi številnih proizvajalcev Unije, saj je izkoriščenost zmogljivosti pri teh področjih tesno povezana s proizvodnjo izdelka v preiskavi. |
| --- | --- |

(202)

Pričakovati je mogoče, da bo uvedba začasnih protidampinških dajatev znova vzpostavila poštene tržne razmere na trgu Unije ter tako končala nižanje cen in omogočila, da si bo industrija Unije opomogla. Tako bi se dobičkonosnost industrije Unije izboljšala in približala ravnem, ki se štejejo za potrebne za to kapitalsko intenzivno industrijo. Zato je pomembno, da se cene znova vzpostavijo na nedampinški ali neškodljivi ravni, da se raznim proizvajalcem omogoči delovanje na trgu Unije v poštenih tržnih okoliščinah. Če ukrepi ne bodo sprejeti, je zelo verjetno, da se bo uresničila grožnja škode in se bo nadaljevalo poslabšanje gospodarskega položaja industrije Unije. Negativni rezultati za področje vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla bi vplivali na področja nižje in višje v prodajni verigi številnih proizvajalcev Unije, saj je izkoriščenost zmogljivosti pri teh področjih tesno povezana s proizvodnjo izdelka v preiskavi.

| (203) | Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da je uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(203)

Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da je uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije.

7.2   Interes uvoznikov

Interes uvoznikov

| (204) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah od (11) do (13), noben nepovezani uvoznik ni izpolnil vprašalnika ali Komisiji predložil podatkov, iz katerih bi bilo razvidno, v kakšnem obsegu bi bili uvozniki oškodovani zaradi uvedbe ukrepov. Zato in ob upoštevanju, da poleg LRK v Unijo izvažajo tudi mnoge druge države, je Komisija začasno ugotovila, da uvedba ukrepov morda ni v interesu uvoznikov. |
| --- | --- |

(204)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah od (11) do (13), noben nepovezani uvoznik ni izpolnil vprašalnika ali Komisiji predložil podatkov, iz katerih bi bilo razvidno, v kakšnem obsegu bi bili uvozniki oškodovani zaradi uvedbe ukrepov. Zato in ob upoštevanju, da poleg LRK v Unijo izvažajo tudi mnoge druge države, je Komisija začasno ugotovila, da uvedba ukrepov morda ni v interesu uvoznikov.

7.3   Interes uporabnikov

Interes uporabnikov

| (205) | Vroče valjani ploščati izdelki iz jekla se uporabljajo kot industrijski vložek, ki ga končni uporabniki kupijo za razne namene, vključno z gradnjo (proizvodnja jeklenih cevi), ladjedelništvom, plinskimi posodami, tlačnimi posodami in cevovodi za oskrbo z energijo. |
| --- | --- |

(205)

Vroče valjani ploščati izdelki iz jekla se uporabljajo kot industrijski vložek, ki ga končni uporabniki kupijo za razne namene, vključno z gradnjo (proizvodnja jeklenih cevi), ladjedelništvom, plinskimi posodami, tlačnimi posodami in cevovodi za oskrbo z energijo.

| (206) | Izpolnjen vprašalnik je predložil le en uporabnik iz Italije (Marcegaglia Carbon S.p.A.) z uvozom iz zadevne države in proizvodnjo med drugim cevi in jeklenih izdelkov nižje v prodajni verigi. Zadevni izdelek/podobni izdelek je za tega uporabnika strošek. |
| --- | --- |

(206)

Izpolnjen vprašalnik je predložil le en uporabnik iz Italije (Marcegaglia Carbon S.p.A.) z uvozom iz zadevne države in proizvodnjo med drugim cevi in jeklenih izdelkov nižje v prodajni verigi. Zadevni izdelek/podobni izdelek je za tega uporabnika strošek.

| (207) | Ta italijanski uporabnik je trdil, da bi uvedba ukrepov na uvoz iz zadevne države povzročila, da ne bi več imel dostopa do zanesljive zaloge zadevnega izdelka na trgu Unije, zlasti visokokakovostnih kolobarjev za ponovno valjanje. Trdil je, da 88 % celotne proizvodnje Unije pomeni samo 16 družb v lasti osmih velikih skupin, pri čemer se največji del proizvodnje (približno 70 %) uporablja na zaprtem trgu. Zato naj bi proizvajalci Unije zaradi še vedno razmeroma velikih tržnih deležev lahko izvajali velik pritisk na trg zadevnega proizvoda na spodnjem delu oskrbne verige. |
| --- | --- |

(207)

Ta italijanski uporabnik je trdil, da bi uvedba ukrepov na uvoz iz zadevne države povzročila, da ne bi več imel dostopa do zanesljive zaloge zadevnega izdelka na trgu Unije, zlasti visokokakovostnih kolobarjev za ponovno valjanje. Trdil je, da 88 % celotne proizvodnje Unije pomeni samo 16 družb v lasti osmih velikih skupin, pri čemer se največji del proizvodnje (približno 70 %) uporablja na zaprtem trgu. Zato naj bi proizvajalci Unije zaradi še vedno razmeroma velikih tržnih deležev lahko izvajali velik pritisk na trg zadevnega proizvoda na spodnjem delu oskrbne verige.

| (208) | Prvič, Komisija ugotavlja, da cilj protidampinških dajatev ni zaprtje trga Unije za uvoz, ampak ponovna vzpostavitev poštene trgovine s preprečevanjem učinka škodljivega dampinga. Uvoz iz LRK se zato po predvidevanjih ne bo ustavil, temveč nadaljeval, vendar po nedampinških cenah. |
| --- | --- |

(208)

Prvič, Komisija ugotavlja, da cilj protidampinških dajatev ni zaprtje trga Unije za uvoz, ampak ponovna vzpostavitev poštene trgovine s preprečevanjem učinka škodljivega dampinga. Uvoz iz LRK se zato po predvidevanjih ne bo ustavil, temveč nadaljeval, vendar po nedampinških cenah.

| (209) | Drugič, Komisija je ugotovila, da uporabnik ni izključno odvisen od kitajskega uvoza, ampak je zadevni izdelek v obdobju preiskave kupoval tudi od proizvajalcev Unije in drugih proizvajalcev v tretjih državah, ki niso zadevna država. |
| --- | --- |

(209)

Drugič, Komisija je ugotovila, da uporabnik ni izključno odvisen od kitajskega uvoza, ampak je zadevni izdelek v obdobju preiskave kupoval tudi od proizvajalcev Unije in drugih proizvajalcev v tretjih državah, ki niso zadevna država.

| (210) | Tretjič, tudi če bi se cene zadevnega kitajskega izdelka zvišale za približno 30 %, bi to za le 3 % vplivalo na proizvodne stroške tega italijanskega uporabnika. Šteje se, da je tak učinek manjši. |
| --- | --- |

(210)

Tretjič, tudi če bi se cene zadevnega kitajskega izdelka zvišale za približno 30 %, bi to za le 3 % vplivalo na proizvodne stroške tega italijanskega uporabnika. Šteje se, da je tak učinek manjši.

| (211) | Četrtič, ker se pričakuje, da se bo po uvedbi protidampinških dajatev uvoz iz zadevne države in drugih držav nadaljeval, in ker so še vedno na voljo drugi ustrezni viri preskrbe, je trditev, da bi uvedba protidampinških dajatev omogočila industriji Unije izvajanje močnega pritiska na cene, neutemeljena. Industrija Unije obsega 23 proizvajalcev, ki uporabnikom zagotavljajo širok izbor ponudbe že v Uniji, poleg možnosti uvoza iz drugih tretjih držav, ki proizvajajo in izvažajo podobni izdelek. Zato je Komisija na tej stopnji zavrnila trditev, da bi uvedba ukrepov povzročila pomanjkanje ponudbe zadevnega/podobnega izdelka. |
| --- | --- |

(211)

Četrtič, ker se pričakuje, da se bo po uvedbi protidampinških dajatev uvoz iz zadevne države in drugih držav nadaljeval, in ker so še vedno na voljo drugi ustrezni viri preskrbe, je trditev, da bi uvedba protidampinških dajatev omogočila industriji Unije izvajanje močnega pritiska na cene, neutemeljena. Industrija Unije obsega 23 proizvajalcev, ki uporabnikom zagotavljajo širok izbor ponudbe že v Uniji, poleg možnosti uvoza iz drugih tretjih držav, ki proizvajajo in izvažajo podobni izdelek. Zato je Komisija na tej stopnji zavrnila trditev, da bi uvedba ukrepov povzročila pomanjkanje ponudbe zadevnega/podobnega izdelka.

| (212) | V zvezi z morebitnimi negativnimi učinki na konkurenco na trgu Unije drži, da pravila EU o konkurenci določajo strožja merila ravnanja za družbo, ki ima velik tržni delež. Vendar je naloga organov, pristojnih za konkurenco, da ugotovijo, ali gre za prevladujoči položaj in ali se ta položaj zlorablja. |
| --- | --- |

(212)

V zvezi z morebitnimi negativnimi učinki na konkurenco na trgu Unije drži, da pravila EU o konkurenci določajo strožja merila ravnanja za družbo, ki ima velik tržni delež. Vendar je naloga organov, pristojnih za konkurenco, da ugotovijo, ali gre za prevladujoči položaj in ali se ta položaj zlorablja.

| (213) | Glede na zgoraj navedeno je bilo v tej fazi sklenjeno, da bi bila uvedba ukrepov v nasprotju z interesom uporabnikov, vendar ne bi imela nesorazmerno negativnega učinka nanje. Upoštevana sta bila zlasti raznovrstna ponudba, ki je na voljo na trgu, in da je bilo s preiskavo ugotovljeno, da je vpliv ukrepov na stroške uporabnika, ki se je javil, manj pomemben, kot je bilo navedeno. |
| --- | --- |

(213)

Glede na zgoraj navedeno je bilo v tej fazi sklenjeno, da bi bila uvedba ukrepov v nasprotju z interesom uporabnikov, vendar ne bi imela nesorazmerno negativnega učinka nanje. Upoštevana sta bila zlasti raznovrstna ponudba, ki je na voljo na trgu, in da je bilo s preiskavo ugotovljeno, da je vpliv ukrepov na stroške uporabnika, ki se je javil, manj pomemben, kot je bilo navedeno.

7.4   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (214) | Komisija je v tej fazi sklenila, da bi uvedba ukrepov prispevala k okrevanju industrije Unije, predvsem njene dobičkonosnosti. Uvedba ukrepov bi proizvajalcem Unije omogočila, da izvedejo potrebne naložbe ter raziskave in razvoj za boljšo proizvodno opremo za proizvodnjo vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla in povečanje konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(214)

Komisija je v tej fazi sklenila, da bi uvedba ukrepov prispevala k okrevanju industrije Unije, predvsem njene dobičkonosnosti. Uvedba ukrepov bi proizvajalcem Unije omogočila, da izvedejo potrebne naložbe ter raziskave in razvoj za boljšo proizvodno opremo za proizvodnjo vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla in povečanje konkurenčnosti.

| (215) | Industrija Unije se je že v (nedavni) preteklosti močno prestrukturirala. Če ukrepi ne bodo uvedeni, je verjetno, da se bo ob koncu obdobja preiskave uresničila grožnja neizogibne škode. Nekateri proizvajalci Unije vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla bodo verjetno morali prenehati poslovati/zmanjšati obseg dejavnosti s področja vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla in odpustiti zaposlene, zaradi česar bodo viri oskrbe za mnoge uporabnike v Uniji omejeni. |
| --- | --- |

(215)

Industrija Unije se je že v (nedavni) preteklosti močno prestrukturirala. Če ukrepi ne bodo uvedeni, je verjetno, da se bo ob koncu obdobja preiskave uresničila grožnja neizogibne škode. Nekateri proizvajalci Unije vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla bodo verjetno morali prenehati poslovati/zmanjšati obseg dejavnosti s področja vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla in odpustiti zaposlene, zaradi česar bodo viri oskrbe za mnoge uporabnike v Uniji omejeni.

| (216) | Komisija je glede interesa nepovezanih uvoznikov in uporabnikov v tej fazi sklenila, da bi imela uvedba ukrepov na predlagani ravni le omejen učinek. Natančneje, to ne bi nesorazmerno vplivalo na cene, dobičkonosnost in zaposlenost v uporabniški industriji. Zato ima uvedba ukrepov na predlagani ravni le omejen učinek na cene v dobavni verigi in uspešnost uporabnikov. Raven ukrepov bo zagotovila enake konkurenčne razmere in bo omogočala uvoz iz zadevne države po poštenih cenah. |
| --- | --- |

(216)

Komisija je glede interesa nepovezanih uvoznikov in uporabnikov v tej fazi sklenila, da bi imela uvedba ukrepov na predlagani ravni le omejen učinek. Natančneje, to ne bi nesorazmerno vplivalo na cene, dobičkonosnost in zaposlenost v uporabniški industriji. Zato ima uvedba ukrepov na predlagani ravni le omejen učinek na cene v dobavni verigi in uspešnost uporabnikov. Raven ukrepov bo zagotovila enake konkurenčne razmere in bo omogočala uvoz iz zadevne države po poštenih cenah.

| (217) | Komisija je pretehtala in proučila močne interese pomembne industrije Unije, ki jo je treba zaščititi pred nepoštenimi praksami, ter omejene verjetne učinke ukrepov na nepovezane uvoznike in uporabnike, ki imajo še naprej na voljo zelo raznovrstno oskrbo v Uniji, in v tej fazi sklenila, da ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(217)

Komisija je pretehtala in proučila močne interese pomembne industrije Unije, ki jo je treba zaščititi pred nepoštenimi praksami, ter omejene verjetne učinke ukrepov na nepovezane uvoznike in uporabnike, ki imajo še naprej na voljo zelo raznovrstno oskrbo v Uniji, in v tej fazi sklenila, da ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države ne bi bila v interesu Unije.

8.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (218) | Na podlagi ugotovitev Komisije v zvezi z dampingom, grožnjo škode, vzročno zvezo in interesom Unije je treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči uresničitev grožnje neizogibne znatne škode, ki bi jo industriji Unije povzročil uvoz po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(218)

Na podlagi ugotovitev Komisije v zvezi z dampingom, grožnjo škode, vzročno zvezo in interesom Unije je treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči uresničitev grožnje neizogibne znatne škode, ki bi jo industriji Unije povzročil uvoz po dampinških cenah.

8.1   Stopnja odprave škode (stopnja škode)

Stopnja odprave škode (stopnja škode)

| (219) | Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, potrebne za odpravo grožnje znatne škode. Ciljna cena je v skladu s sodno prakso cena, ki bi jo industrija Unije lahko razumno zaračunala v normalnih konkurenčnih razmerah brez uvoza po dampinških cenah. Praksa odločanja Komisije je, da ciljno ceno običajno izračuna tako, da določi proizvodne stroške podobnega izdelka in prišteje dobiček, ki ga lahko industrija Unije razumno pričakuje v normalnih konkurenčnih razmerah brez uvoza po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(219)

Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, potrebne za odpravo grožnje znatne škode. Ciljna cena je v skladu s sodno prakso cena, ki bi jo industrija Unije lahko razumno zaračunala v normalnih konkurenčnih razmerah brez uvoza po dampinških cenah. Praksa odločanja Komisije je, da ciljno ceno običajno izračuna tako, da določi proizvodne stroške podobnega izdelka in prišteje dobiček, ki ga lahko industrija Unije razumno pričakuje v normalnih konkurenčnih razmerah brez uvoza po dampinških cenah.

| (220) | Pri določitvi ciljnega dobička je Komisija najprej proučila pritožnikov predlog, ki je v skladu s predhodno odločbo Komisije v zvezi z istim izdelkom (30) navedel 12,9-odstotni dobiček. Vendar je ta ugotovitev nastala leta 2000 in podatkov izpred več kot 15 let ni več mogoče obravnavati kot reprezentativne glede na tehnološke in finančne spremembe v industriji Unije od takrat. |
| --- | --- |

(220)

Pri določitvi ciljnega dobička je Komisija najprej proučila pritožnikov predlog, ki je v skladu s predhodno odločbo Komisije v zvezi z istim izdelkom (30) navedel 12,9-odstotni dobiček. Vendar je ta ugotovitev nastala leta 2000 in podatkov izpred več kot 15 let ni več mogoče obravnavati kot reprezentativne glede na tehnološke in finančne spremembe v industriji Unije od takrat.

30

| (221) | Komisija je nato uporabila podatke o dobičkonosnosti iz leta 2008, ki je bilo po njenem mnenju najbolj reprezentativno leto za izdelke na koncu prodajne verige, in sicer za hladno valjane jeklene izdelke. (31) Zadevni izdelek v sedanji preiskavi je v številnih pogledih podoben nekaterim hladno valjanim ploščatim izdelkom iz jekla (hladno valjani izdelki) iz naslednjih razlogov:






  (a) | Pri obeh izdelkih (železova ruda in koksni premog) nekatere zlitine zajemajo večji del proizvodnih stroškov in za oba se uporabljajo podobni procesi (peč, topla valjarna za tračno jeklo). |
| --- | --- | --- |

(221)

Komisija je nato uporabila podatke o dobičkonosnosti iz leta 2008, ki je bilo po njenem mnenju najbolj reprezentativno leto za izdelke na koncu prodajne verige, in sicer za hladno valjane jeklene izdelke. (31) Zadevni izdelek v sedanji preiskavi je v številnih pogledih podoben nekaterim hladno valjanim ploščatim izdelkom iz jekla (hladno valjani izdelki) iz naslednjih razlogov:

31

(a)

Pri obeh izdelkih (železova ruda in koksni premog) nekatere zlitine zajemajo večji del proizvodnih stroškov in za oba se uporabljajo podobni procesi (peč, topla valjarna za tračno jeklo).

| (b) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (26), je zadevni izdelek osnovna surovina za proizvodnjo različnih izdelkov z dodano vrednostjo na koncu proizvodne verige, ki se začne s hladno valjanimi izdelki. |
| --- | --- |

(b)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (26), je zadevni izdelek osnovna surovina za proizvodnjo različnih izdelkov z dodano vrednostjo na koncu proizvodne verige, ki se začne s hladno valjanimi izdelki.

Na tej podlagi je Komisija izračunala dobiček v višini 14,4 %.

| (222) | Vendar več elementov iz navedene zadeve v zvezi s škodljivim dampingom iz Kitajske in Rusije ni v tej zadevi, v okviru katere je Komisija ugotovila, da izvoz iz Kitajske pomeni grožnjo škode, za kar je potrebna prospektivna analiza. V navedeni zadevi je uvoz po nizkih cenah iz držav, ki so bile predmet preiskave, potekal štiri leta pred obdobjem preiskave. |
| --- | --- |

(222)

Vendar več elementov iz navedene zadeve v zvezi s škodljivim dampingom iz Kitajske in Rusije ni v tej zadevi, v okviru katere je Komisija ugotovila, da izvoz iz Kitajske pomeni grožnjo škode, za kar je potrebna prospektivna analiza. V navedeni zadevi je uvoz po nizkih cenah iz držav, ki so bile predmet preiskave, potekal štiri leta pred obdobjem preiskave.

| (223) | Komisija je poskušala določiti ciljni dobiček s simulacijo, kako bi industrija Unije okrevala po recesiji, ki jo je povzročila gospodarska in finančna kriza leta 2009, če okrevanja ne bi ovirale velike količine uvoza iz Kitajske, ki je povzročal zniževanje cen. Pri tem je uporabljala novejše podatke in prospektivno analizo, predloženo Odboru OECD za jeklo decembra 2013. Strokovno mnenje v študiji Postavitev temeljev za finančno trdno industrijo obravnava dobičkonosnost svetovne industrije jekla v zadnjih letih in določa prag dobička, potrebnega za dolgoročno vzdržnost. Študija zlasti podpira 17-odstotni povprečni EBIDTA (dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo) po vsem svetu. (32) V poročilu so navedeni tudi povprečni 7-odstotni investicijski stroški in poprečni 3-odstotni stroški dolga. Komisija je ti postavki odštela in dobila rezultat 7 % za dobiček pred davki (EBT). Ker drugih zanesljivih podatkov ni bilo, je te izračune za industrijo jekla v celoti preračunala na samo zadevni izdelek, saj vroče valjani ploščati izdelki pomenijo velik delež proizvodnje surovega jekla. |
| --- | --- |

(223)

Komisija je poskušala določiti ciljni dobiček s simulacijo, kako bi industrija Unije okrevala po recesiji, ki jo je povzročila gospodarska in finančna kriza leta 2009, če okrevanja ne bi ovirale velike količine uvoza iz Kitajske, ki je povzročal zniževanje cen. Pri tem je uporabljala novejše podatke in prospektivno analizo, predloženo Odboru OECD za jeklo decembra 2013. Strokovno mnenje v študiji Postavitev temeljev za finančno trdno industrijo obravnava dobičkonosnost svetovne industrije jekla v zadnjih letih in določa prag dobička, potrebnega za dolgoročno vzdržnost. Študija zlasti podpira 17-odstotni povprečni EBIDTA (dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo) po vsem svetu. (32) V poročilu so navedeni tudi povprečni 7-odstotni investicijski stroški in poprečni 3-odstotni stroški dolga. Komisija je ti postavki odštela in dobila rezultat 7 % za dobiček pred davki (EBT). Ker drugih zanesljivih podatkov ni bilo, je te izračune za industrijo jekla v celoti preračunala na samo zadevni izdelek, saj vroče valjani ploščati izdelki pomenijo velik delež proizvodnje surovega jekla.

32

| (224) | Na koncu je Komisija v tej fazi začasno sklenila, da se za izračun stopnje grožnje škode za industrijo Unije v zvezi z vroče valjanimi ploščatimi izdelki uporabi prag dobička 7 %, vendar bo še dodatno raziskala, ali so na voljo natančnejši podatki za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(224)

Na koncu je Komisija v tej fazi začasno sklenila, da se za izračun stopnje grožnje škode za industrijo Unije v zvezi z vroče valjanimi ploščatimi izdelki uporabi prag dobička 7 %, vendar bo še dodatno raziskala, ali so na voljo natančnejši podatki za zadevni izdelek.

8.2   Začasni ukrepi

Začasni ukrepi

| (225) | Na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatve bi bilo treba določiti na nižji od obeh ravni dampinga in škode. |
| --- | --- |

(225)

Na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatve bi bilo treba določiti na nižji od obeh ravni dampinga in škode.

| (226) | Na podlagi zgoraj navedenega bi morale biti začasne stopnje protidampinške dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:








  Družba | Stopnja dampinga | Stopnja škode | Začasna protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 96,5 % | 17,1 % | 17,1 % |
| Hebei Iron & Steel Group | 95,0 % | 13,2 % | 13,2 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % | 22,6 % | 22,6 % |
| Druge sodelujoče družbe | 100,1 % | 18,0 % | 18,0 % |
| Vse druge družbe | 106,9 % | 22,6 % | 22,6 % |

(226)

Na podlagi zgoraj navedenega bi morale biti začasne stopnje protidampinške dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja škode

Začasna protidampinška dajatev

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

96,5 %

17,1 %

17,1 %

Hebei Iron & Steel Group

95,0 %

13,2 %

13,2 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

22,6 %

22,6 %

Druge sodelujoče družbe

100,1 %

18,0 %

18,0 %

Vse druge družbe

106,9 %

22,6 %

22,6 %

| (227) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale položaj teh družb, ki je bil ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev veljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevni državi in so ga proizvedle poimensko navedene pravne osebe. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne smejo uporabljati nobene individualne stopnje protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(227)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale položaj teh družb, ki je bil ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev veljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevni državi in so ga proizvedle poimensko navedene pravne osebe. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne smejo uporabljati nobene individualne stopnje protidampinške dajatve.

| (228) | Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj protidampinških dajatev, če spremeni ime svojega subjekta ali ustanovi nov proizvodni ali prodajni obrat. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo. (33) Zahtevek mora vsebovati vse ustrezne informacije, med drugim spremembo dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo, domačo prodajo in izvozom, ki je povezan na primer s spremembo imena ali spremembo glede proizvodnih in prodajnih subjektov. Če je zahteva utemeljena, bo Komisija posodobila seznam družb s posameznimi protidampinškimi dajatvami. |
| --- | --- |

(228)

Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj protidampinških dajatev, če spremeni ime svojega subjekta ali ustanovi nov proizvodni ali prodajni obrat. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo. (33) Zahtevek mora vsebovati vse ustrezne informacije, med drugim spremembo dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo, domačo prodajo in izvozom, ki je povezan na primer s spremembo imena ali spremembo glede proizvodnih in prodajnih subjektov. Če je zahteva utemeljena, bo Komisija posodobila seznam družb s posameznimi protidampinškimi dajatvami.

33

| (229) | Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, temveč tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(229)

Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, temveč tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.

9.   KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

| (230) | Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(230)

Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (231) | Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo morda treba v sklepni fazi preiskave spremeniti – |
| --- | --- |

(231)

Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo morda treba v sklepni fazi preiskave spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz nekaterih ploščato valjanih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, v kolobarjih ali ne (vključno z „razrezanimi izdelki“ in „ozkimi trakovi“), vroče valjane, brez nadaljnje obdelave, neplatirane, neprevlečene in neprekrite.

Zadevni izdelek ne zajema:

| — | izdelkov iz nerjavnega jekla in zrnato usmerjenih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine, |
| --- | --- |

—

izdelkov iz nerjavnega jekla in zrnato usmerjenih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine,

| — | izdelkov iz orodnega jekla in hitroreznega jekla, |
| --- | --- |

—

izdelkov iz orodnega jekla in hitroreznega jekla,

| — | izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnega vzorca, debeline več kot 10 mm in širine 600 mm ali več, ter |
| --- | --- |

—

izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnega vzorca, debeline več kot 10 mm in širine 600 mm ali več, ter

| — | izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnih vzorcev, debeline 4,75 mm ali več, toda največ 10 mm, in širine 2 050 mm ali več. |
| --- | --- |

—

izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnih vzorcev, debeline 4,75 mm ali več, toda največ 10 mm, in širine 2 050 mm ali več.

Zadevni izdelek s poreklom iz LRK je trenutno uvrščen pod oznake KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (TARIC 7226191090), 7226 91 91 in 7226 91 99.

2.   Stopnje začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom davka za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Država | Družba | Stopnja začasne dajatve | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| LRK | Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 17,1 % | C157 |
| Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. | 13,2 % | C158 |
| Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch | 13,2 % | C159 |
| Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch | 13,2 % | C160 |
| Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. | 22,6 % | C161 |
| Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. | 22,6 % | C162 |
| Druge sodelujoče družbe iz Priloge I | 18,0 % | Glej prilogo. |
| Vse druge družbe | 22,6 % | C999 |

Država

Družba

Stopnja začasne dajatve

Dodatna oznaka TARIC

LRK

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

17,1 %

C157

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

13,2 %

C158

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch

13,2 %

C159

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch

13,2 %

C160

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

22,6 %

C161

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

22,6 %

C162

Druge sodelujoče družbe iz Priloge I

18,0 %

Glej prilogo.

Vse druge družbe

22,6 %

C999

3.   Uporaba posamezne stopnje dajatve, določene za družbe, navedene v odstavku 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki mora vsebovati izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja takšne račune, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer: „Podpisani potrjujem, da je (količina) (zadevni izdelek), prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v/na (zadevna država). Izjavljam, da so podatki na tem računu popolni in resnični.“ Če družbe takega računa ne predložijo, se uporablja dajatev, ki velja za vse druge družbe.

4.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo ustrezne veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

1.   V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko zainteresirane strani:

| (a) | zahtevajo razkritje poglavitnih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba; |
| --- | --- |

(a)

zahtevajo razkritje poglavitnih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba;

| (b) | Komisiji predložijo pisne pripombe in |
| --- | --- |

(b)

Komisiji predložijo pisne pripombe in

| (c) | zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(c)

zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

2.   V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko strani iz člena 21(4) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta predložijo pripombe o uporabi začasnih ukrepov.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. oktobra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  To uredbo je 20. julija 2016 nadomestila Uredba (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (kodificirana različica).

2

(3)  
  UL C 58, 13.2.2016, str. 9.

3

(4)  
  UL C 172, 13.5.2016, str. 29, Obvestilo o začetku protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

4

(5)  
  UL C 246/08, 7.7.2016, str. 7, Obvestilo o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Brazilije, Irana, Rusije, Srbije in Ukrajine.

5

(6)  Ti izdelki niso vključeni na podlagi zahtevka za izključitev izdelka (glej od uvodne izjave (29) naprej).

6

(7)  Postopek hladnega valjanja poteka tako, da se plošča ali trak – ki je bil(-a) predhodno vroče valjan(-a) in lužen(-a) – vstavi med hladne valje, katerih temperatura je nižja od temperature, ki mehča kovino.

7

(8)  Ti kemični elementi so med drugim: volfram, molibden, krom in vanadij.

8

(9)  Kanada, Južna Afrika, Tajska, Indija, Malezija, Mehika, Vietnam, Turčija, Rusija, Ukrajina in Brazilija.

9

(10)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1328 (UL L 210, 4.8.2016, str. 20).

10

(11)  Svetovna trgovinska organizacija, WT/DS132/R, 28. januar 2000, Mehika – protidampinška preiskava v zvezi z visoko fruktoznim koruznim sirupom (VFKS) iz Združenih držav – poročilo ugotovitvenega sveta, uvodna izjava 7.140, stran 214. Ugotovitveni svet STO je navedel: „da bi lahko sklenili, da obstaja grožnja znatne škode za domačo industrijo, ki očitno kljub učinkom dampinškega uvoza v obdobju preiskave trenutno še ni oškodovana, je treba poznati trenutne splošne razmere v industriji. Le to, da se bo dampinški uvoz povečal in bo negativno vplival na cene, samo po sebi ne pomeni, da bo domača industrija oškodovana – če so razmere v industriji zelo dobre ali če prevladujejo drugi dejavniki, je dampinški uvoz morda ne ogroža
  “.

11

samo po sebi ne pomeni, da bo domača industrija oškodovana – če so razmere v industriji zelo dobre ali če prevladujejo drugi dejavniki, je dampinški uvoz morda ne ogroža

(12)  Sodba Sodišča z dne 7. aprila 2016 v zadevi C-186/14, uvodna izjava 72, s katero je bila potrjena sodba Splošnega sodišča z dne 29. januarja 2014 v zadevi T-528/09, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd proti Svetu Evropske unije.

12

(13)  World Steel v sliki 2015, Svetovno združenje za jeklo, str. 14, www.worldsteel.org/publications/bookshop/product-details.~World-Steel-in-Figures-2015~PRODUCT~World-Steel-in-Figures-2015~.html.

13

(14)  COM(2016) 155 final, Bruselj, 16.3.2016, Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki z naslovom Jeklarska industrija: Ohranjanje trajnostnih delovnih mest in rasti v Evropi, str. 2.

14

(15)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Direktorat za znanost, tehnologijo in inovacije, Razvoj zmogljivosti v svetovni industriji jekla (Capacity developments in the world steel industry), tabela 1, str. 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En.

15

(16)  Svetovno jeklarsko združenje (World Steel Association), World Steel in Figures 2016, tabela „Glavne države proizvajalke jekla leta 2014 in 2015“, str. 9, http://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/World-Steel-in-Figures-2016-is-available-online.html.

16

(17)  OECD, Direktorat za znanost, tehnologijo in inovacije (2015): „Excess capacity in the global steel industry:: the current situation and ways forward“ (Presežne zmogljivosti v svetovni jeklarski industriji: sedanje razmere in poti naprej), Technology and Industry Policy Papers, št. 18, OECD Publishing, strani 5 in 6. http://dx.doi.org/10.1787/5js65x46nxhj-en.

17

(18)  Izjava družbe Dentons v imenu kitajskega združenja železarjev in jeklarjev China Iron and Steel Association (CISA) in njegovih članov, Pripombe v okviru protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, 21. marca 2016, odstavek (24), str. 7.

18

(19)  Reuters, članek China's zombie steel mills fire up furnaces, worsen global glut, http://in.reuters.com/article/china-steel-overcapacity-idINKCN0XI070.

19

China's zombie steel mills fire up furnaces, worsen global glut

(20)  Reuters, članek: BHP says over 50 million tonnes of steel capacity restarted in China, http://www.reuters.com/article/us-bhp-china-idUSKCN0YA09E.

20

BHP says over 50 million tonnes of steel capacity restarted in China

(21)  Proizvodnja surovega jekla junija 2016, Svetovno jeklarsko združenje (World Steel Association), medijsko središče, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/June-2016-crude-steel-production0.html.

21

(22)  Svetovno jeklarsko združenje (World Steel Association), Steel Statistical Yearbook 2015, tabela 1 na strani 2 in tabela 13 na strani 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html.

22

(23)  Vzorec je vseboval 679,4 milijona ton kitajskega izvoza podobnega izdelka v letu 2015 in 343,8 milijona ton kitajskega izvoza podobnega izdelka v prvih šestih mesecih leta 2016.

23

(24)  Worldsteel Short Range Outlook 2014–2015, World Steel Association, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2015/worldsteel-Short-Range-Outlook-2015-2016.html

24

(25)  Glej tudi uvodno izjavo (103) o majhnem zmanjšanju zalog pri vzorčenih proizvajalcih Unije kot odstotnem deležu proizvodnje.

25

(26)  Glej tudi uvodno izjavo (100) o rahlem zmanjšanju zalog pri vzorčenih proizvajalcih Unije kot odstotku proizvodnje.

26

(27)  Evropski proizvajalci jekla so se odzvali, vendar je vprašanje, ali se bodo zvišanja cen obdržala. Članek http://blogs.platts.com/2016/04/05/european-steel-producers-on-offensive/.

27

(28)  Svetovno jeklarsko združenje, The Chinese steel industry, A monthly update for world steel members, številka 115, junija 2016.

28

The Chinese steel industry, A monthly update for world steel members

(29)  Kot je navedeno v uvodni izjavi (3), je Komisija 7. julija 2016 začela preiskavo v zvezi z uvozom istega izdelka s poreklom, med drugim, iz Rusije. Ta začetek pa ne vpliva na rezultat preiskave.

29

(*1)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Direktorat za znanost, tehnologijo in inovacije, Razvoj zmogljivosti v svetovni industriji jekla (Capacity developments in the world steel industry), tabela 1, str. 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En.

*1

(*2)  Svetovno jeklarsko združenje, Steel Statistical Yearbook 2015, tabela 1 na straneh 1 in 2 ter tabela 13 na strani 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html.

*2

(*3)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Direktorat za znanost, tehnologijo in inovacije, Razvoj zmogljivosti v svetovni industriji jekla (Capacity developments in the world steel industry), tabela 1, str. 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En.

*3

(*4)  Svetovno jeklarsko združenje, Steel Statistical Yearbook 2015, tabela 1 na straneh 1 in 2 ter tabela 13 na strani 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html.

*4

(30)  Glej Odločbo Komisije št. 284/2000/ECSC z dne 4. februarja 2000 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih ploščato valjanih izdelkov iz železa ali nelegiranega jekla, širine 600 mm ali več, neplatiranih, neprevlečenih in neprekritih, v kolobarjih, enostavno vroče valjanih, s poreklom iz Indije in Tajvana ter o sprejetju zaveze, ki so jih ponudili nekateri proizvajalci izvozniki, ter o ustavitvi postopka v zvezi z uvozom s poreklom iz Južne Afrike, UL L 31, 2000, str. 44, točka 338.

30

(31)  Glej Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1328 z dne 29. julija 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije, UL L 210, 2016, str. 1, uvodna izjava 156.

31

(32)  McKinsey & Company, Laying the foundations for a financially sound industry, Seja Odbora OECD za jeklo z dne 5. decembra 2013, str. 7

32

Laying the foundations for a financially sound industry

(33)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

33

---

PRILOGA

| Država | Ime | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| LRK | Angang Steel Company Limited | C150 |
| LRK | Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | C151 |
| LRK | Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | C147 |
| LRK | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd. | C163 |
| LRK | Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd | C164 |
| LRK | Maanshan Iron & Steel Co., Ltd | C165 |
| LRK | Rizhao Steel Wire Co., Ltd. | C166 |
| LRK | Rizhao Baohua New Material Co., Ltd. | C167 |
| LRK | Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd. | C168 |
| LRK | Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. | C156 |

Država

Ime

Dodatna oznaka TARIC

LRK

Angang Steel Company Limited

C150

LRK

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

C151

LRK

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

C147

LRK

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

C163

LRK

Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

C164

LRK

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

C165

LRK

Rizhao Steel Wire Co., Ltd.

C166

LRK

Rizhao Baohua New Material Co., Ltd.

C167

LRK

Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd.

C168

LRK

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

C156

---

| 7.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 272/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 272/70

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1779

z dne 6. oktobra 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. oktobra 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 183,5 |
| ZZ | 183,5 |
| 0707 00 05 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0709 93 10 | TR | 135,5 |
| ZZ | 135,5 |
| 0805 50 10 | AR | 94,6 |
| CL | 126,6 |
| TR | 94,5 |
| UY | 55,5 |
| ZA | 130,7 |
| ZZ | 100,4 |
| 0806 10 10 | TR | 136,3 |
| US | 210,1 |
| ZZ | 173,2 |
| 0808 10 80 | AR | 110,6 |
| BR | 100,2 |
| CL | 154,8 |
| NZ | 132,8 |
| ZA | 113,9 |
| ZZ | 122,5 |
| 0808 30 90 | CN | 74,4 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 102,4 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

183,5

ZZ

183,5

0707 00 05

TR

128,9

ZZ

128,9

0709 93 10

TR

135,5

ZZ

135,5

0805 50 10

AR

94,6

CL

126,6

TR

94,5

UY

55,5

ZA

130,7

ZZ

100,4

0806 10 10

TR

136,3

US

210,1

ZZ

173,2

0808 10 80

AR

110,6

BR

100,2

CL

154,8

NZ

132,8

ZA

113,9

ZZ

122,5

0808 30 90

CN

74,4

TR

130,3

ZZ

102,4

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 7.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 272/72 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 272/72

---

SKLEP SVETA (EU) 2016/1780

z dne 29. septembra 2016

o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s Sporazumom med Evropsko unijo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov, glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje tega sporazuma

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (a) člena 77(2) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 12 Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil ustanovljen skupni odbor (v nadaljnjem besedilu: skupni odbor). Ta člen določa, da bi moral skupni odbor predvsem spremljati izvajanje Sporazuma. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 12 Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil ustanovljen skupni odbor (v nadaljnjem besedilu: skupni odbor). Ta člen določa, da bi moral skupni odbor predvsem spremljati izvajanje Sporazuma.

| (2) | V Uredbi (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) so določeni postopki in pogoji za izdajo vizumov za tranzit čez ozemlje držav članic ali za načrtovano bivanje na njihovem ozemlju, ki ne presega 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju. |
| --- | --- |

(2)

V Uredbi (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) so določeni postopki in pogoji za izdajo vizumov za tranzit čez ozemlje držav članic ali za načrtovano bivanje na njihovem ozemlju, ki ne presega 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju.

| (3) | Skupne smernice so potrebne, da se zagotovi popolnoma usklajeno izvajanje Sporazuma v diplomatskih in konzularnih predstavništvih držav članic ter razjasni razmerje med določbami Sporazuma in zakonodajnimi določbami pogodbenic Sporazuma, ki se še naprej uporabljajo za vizumska vprašanja, ki jih Sporazum ne zajema. |
| --- | --- |

(3)

Skupne smernice so potrebne, da se zagotovi popolnoma usklajeno izvajanje Sporazuma v diplomatskih in konzularnih predstavništvih držav članic ter razjasni razmerje med določbami Sporazuma in zakonodajnimi določbami pogodbenic Sporazuma, ki se še naprej uporabljajo za vizumska vprašanja, ki jih Sporazum ne zajema.

| (4) | Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zavzame v skupnem odboru glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje Sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zavzame v skupnem odboru glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje Sporazuma.

| (5) | Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (3). Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja. |
| --- | --- |

(5)

Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (3). Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

| (6) | Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (4). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(6)

Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (4). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (7) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Evropske unije zavzame v skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s členom 12 Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov, glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje tega sporazuma, temelji na osnutku sklepa skupnega odbora, ki je priložen temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 29. septembra 2016

Za Svet

Predsednik

P. ŽIGA

---

(1)  
  UL L 52, 25.2.2011, str. 34.

1

(2)  Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1).

2

(3)  Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43).

3

(4)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

4

---

OSNUTEK

SKLEPA št. .../... SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA V SKLADU S SPORAZUMOM MED EVROPSKO UNIJO IN GRUZIJO O POENOSTAVITVI IZDAJANJA VIZUMOV

z dne ...

glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje tega sporazuma

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti člena 12 Sporazuma,

ob upoštevanju, da je Sporazum začel veljati 1. marca 2011 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Skupne smernice za izvajanje Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov so določene v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V/na ...

Za Evropsko unijo

Za Gruzijo

---

(1)  
  UL L 52, 25.2.2011, str. 34.

1

PRILOGA

SKUPNE SMERNICE ZA IZVAJANJE SPORAZUMA MED EVROPSKO UNIJO IN GRUZIJO O POENOSTAVITVI IZDAJANJA VIZUMOV

Namen Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki je začel veljati 1. marca 2011, je poenostaviti postopke za izdajanje vizumov za načrtovano bivanje državljanom Gruzije za največ 90 dni v obdobju 180 dni, in sicer na podlagi vzajemnosti.

Sporazum na podlagi vzajemnosti določa pravno zavezujoče pravice in obveznosti, da se poenostavijo postopki za izdajanje vizumov državljanom Gruzije.

Namen teh smernic, ki jih sprejme skupni odbor, ustanovljen v skladu s členom 12 Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: skupni odbor), je zagotoviti, da diplomatska in konzularna predstavništva držav članic Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: države članice) usklajeno izvajajo Sporazum. Te smernice niso del Sporazuma in zato niso pravno zavezujoče. Vendar je zelo priporočljivo, da jih diplomatsko in konzularno osebje pri izvajanju Sporazuma dosledno upošteva.

Te smernice se bodo v okviru skupnega odbora posodabljale glede na izkušnje, pridobljene z izvajanjem Sporazuma.

Za zagotovitev trajnega in usklajenega izvajanja Sporazuma ter v skladu s poslovnikom skupnega odbora za poenostavitev vizumskih postopkov sta se pogodbenici za obravnavo nujnih zadev dogovorili o vzpostavitvi neuradnih stikov izven uradnih sestankov skupnega odbora. Podrobna poročila o teh zadevah in neuradnih stikih bodo predložena na naslednjem sestanku skupnega odbora za poenostavitev vizumskih postopkov.

I.   SPLOŠNA VPRAŠANJA

1.1   Namen in področje uporabe

Člen 1(1) Sporazuma določa:

„1.   Namen tega sporazuma je poenostaviti izdajanje vizumov državljanom Gruzije za načrtovano bivanje za največ 90 dni v obdobju 180 dni.“.

Sporazum velja za vse državljane Gruzije, ki zaprosijo za vizum za kratkoročno bivanje, ne glede na državo, v kateri prebivajo.

Sporazum ne velja za osebe brez državljanstva, ki imajo dovoljenje za prebivanje, ki ga izda Gruzija. Za to kategorijo oseb veljajo pravila vizumskega pravnega reda Unije.

Člen 1(2) Sporazuma določa:

„2.   Če bo Gruzija ponovno uvedla vizumsko obveznost za državljane vseh držav članic ali določene kategorije državljanov vseh držav članic, se bodo enake poenostavitve, dodeljene po tem sporazumu državljanom Gruzije, na podlagi vzajemnosti samodejno uporabljale za zadevne državljane Unije.“.

Od 1. junija 2006 so vsi državljani Unije in osebe brez državljanstva, ki imajo dovoljenje za prebivanje, ki ga izda država članica, izvzeti iz vizumske obveznosti, kadar potujejo v Gruzijo za obdobje do 90 dni v obdobju 180 dni ali so v tranzitu preko ozemlja Gruzije.

Da bi se izognili diskriminatorni obravnavi državljanov ene ali več držav članic ali nekaterih kategorij teh državljanov s strani Gruzije, je Unija v izjavi, priloženi Sporazumu, naznanila, da bo začasno prenehala izvajati Sporazum, če bo Gruzija ponovno uvedla vizumsko obveznost za državljane ene ali več držav članic ali za nekatere kategorije teh državljanov.

1.2   Področje uporabe Sporazuma

Člen 2 Sporazuma določa:

„1.   Poenostavitve vizumskih postopkov, določene v tem sporazumu, se za državljane Gruzije uporabljajo samo, če ti niso izvzeti iz vizumske obveznosti z zakoni in drugimi predpisi Unije ali držav članic, s tem sporazumom ali drugimi mednarodnimi sporazumi.

2.   Nacionalno pravo Gruzije ali držav članic ali pravo Unije se uporablja za zadeve, ki jih ta sporazum ne zajema, kot na primer zavrnitev izdaje vizuma, priznanje potnih listin, dokazila o zadostnih sredstvih za preživljanje ter zavrnitev vstopa in ukrepi izgona.“.

Sporazum, brez poseganja v člen 10, ne vpliva na veljavna pravila o vizumskih obveznostih in izvzetjih iz teh obveznosti. Člen 4 Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 (1) državam članicam na primer omogoča, da se med ostalimi kategorijami oseb iz vizumske obveznosti izvzamejo člani civilnega letalskega in ladijskega osebja. Od začetka učinkovanja pridružitve Švice in Lihtenštajna schengenskemu območju 13. decembra 2008 oziroma 7. marca 2011 se dovoljenja za prebivanje, ki jih izdata Švica in Lihtenštajn, priznajo kot enakovredna schengenskim tranzitnim vizumom in vizumom za kratkoročno bivanje.

1

Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) (v nadaljnjem besedilu: Vizumski zakonik)se uporablja za vsa vprašanja, ki jih Sporazum ne zajema, kot so določitev schengenske države članice, pristojne za obravnavo vloge za izdajo vizuma, obrazložitev zavrnitve izdaje vizuma, pravica do pritožbe zoper negativno odločitev in splošna pravila o osebnem razgovoru s prosilcem za vizum. Poleg tega se schengenska pravila in po potrebi nacionalno pravo še naprej uporabljajo tudi za vprašanja, ki jih Sporazum ne zajema, kot so priznanje potnih listin, dokazila o zadostnih sredstvih za preživljanje, zavrnitev vstopa na ozemlje držav članic in ukrepi izgona. V zvezi s tem je treba zagotoviti točne informacije o teh vprašanjih (3).

2

3

Tudi če so pogoji iz Sporazuma izpolnjeni, prosilec za vizum na primer predloži dokumentarna dokazila o namenu potovanja za kategorije iz člena 4, se izdaja vizuma še vedno lahko zavrne, če pogoji iz člena 6 Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: Zakonik o schengenskih mejah) niso izpolnjeni, tj. oseba nima veljavne potne listine, v schengenskem informacijskem sistemu (SIS) je bil razpisan ukrep, oseba predstavlja grožnjo javnemu redu, notranji varnosti itd.

4

Druge možnosti iz Vizumskega zakonika, ki omogočajo prožnost pri izdajanju vizumov, se uporabljajo še naprej. Vizumi za večkratni vstop za daljše obdobje veljavnosti (do pet let) se lahko na primer poleg kategorij oseb iz člena 5 Sporazuma izdajo tudi drugim kategorijam, če so izpolnjeni pogoji iz člen 24 Vizumskega zakonika. V enakem smislu se bodo še naprej uporabljale določbe člena 16(5) in (6) Vizumskega zakonika, ki omogočajo oprostitev ali zmanjšanje vizumske takse.

1.3   Vrste vizumov, ki spadajo na področje uporabe Sporazuma

V točki (d) člena 3 Sporazuma je „vizum“ opredeljen kot „dovoljenje, ki ga izda država članica za tranzit čez ozemlje držav članic ali načrtovano bivanje na ozemlju teh držav članic, ki ne presega 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni od datuma prvega vstopa na ozemlje držav članic“.

Poenostavitve, ki jih določa Sporazum, veljajo za enotne vizume in vizume z omejeno ozemeljsko veljavnostjo, izdane za namene tranzita ali kratkoročnega bivanja.

1.4   Izračun trajanja bivanja, dovoljenega z vizumom, in zlasti odgovor na vprašanje, kako določiti šestmesečni rok

Z Uredbo (EU) št. 610/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) je bil na novo opredeljen pojem kratkoročnega bivanja. Trenutna opredelitev kratkoročnega bivanja se glasi: „ki ni daljše od 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni, kar zajema vsak dan bivanja v zadnjem 180-dnevnem obdobju“. Ta opredelitev je začela veljati 18. oktobra 2013 in je vključena v Zakoniku o schengenskih mejah.

5

Za dan vstopa se bo pri izračunu uporabil prvi dan bivanja na ozemlju držav članic, za dan izstopa pa zadnji dan bivanja na ozemlju držav članic. Pojem „kateri koli“ se nanaša na „gibljivo“ 180-dnevno referenčno obdobje, ki upošteva vsak dan bivanja v obdobju zadnjih 180 dni, da se preveri, ali je zahteva v zvezi z 90 dni v 180-dnevnem obdobju še vedno izpolnjena. To pomeni, da odsotnost v neprekinjenem obdobju 90 dni omogoča novo bivanje do 90 dni.

Primer izračuna bivanja na podlagi sedanje opredelitve:

Oseba z vizumom za večkratni vstop za obdobje enega leta (od 18. aprila 2010 do 18. aprila 2011) prvič vstopi v državo 19. aprila 2010 in ostane tri dni. Ta oseba nato ponovno vstopi 18. junija 2010 in ostane 86 dni. Kakšno je stanje na posamezne datume? Kdaj bo ta oseba imela možnost, da znova vstopi?

Na dan 11. septembra 2010: v zadnjih 180 dneh (od 16. marca 2010 do 11. septembra 2010) je oseba v državi bivala tri dni (od 19. aprila 2010 do 21. aprila 2010) plus 86 dni (od 18. junija 2010 do 11. septembra 2010) = 89 dni = dovoljeno obdobje ni bilo prekoračeno. Oseba lahko v državi ostane še največ en dan.

Na dan 16. oktobra 2010: oseba lahko vstopi in ostane dodatne tri dni (16. oktobra 2010 postane bivanje na dan 19. aprila 2010 brezpredmetno (ne spada več v obdobje 180 dni); 17. oktobra 2010 postane bivanje na dan 20. aprila 2010 brezpredmetno (ne spada več v obdobje 180 dni) itd.).

Na dan 15. decembra 2010: oseba lahko vstopi in ostane dodatnih 86 dni (15. decembra 2010 postane bivanje na dan 18. junija 2010 brezpredmetno (ne spada več v obdobje 180 dni); 16. decembra 2010 postane bivanje na dan 19. junija 2010 brezpredmetno itd.).

1.5   Stanje v zvezi z državami članicami, ki so se Uniji pridružile v letih 2004 in 2007 ter ki še niso v celoti vključene v schengensko območje, državami članicami, ki ne sodelujejo pri skupni vizumski politiki Unije, in pridruženimi državami

Samo Bolgarija, Ciper, Hrvaška in Romunija še ne izvajajo schengenskega pravnega reda v celoti. Te države bodo še naprej izdajale nacionalne vizume z veljavnostjo, omejeno na njihovo nacionalno ozemlje. Ko bodo te države članice izvajale schengenski pravni red v celoti, bodo še naprej uporabljale Sporazum.

Nacionalna zakonodaja se še naprej uporablja za vsa vprašanja, ki jih Sporazum ne zajema, do datuma polnega izvajanja schengenskega pravnega reda s strani teh držav članic. Od tega datuma se schengenska pravila in/ali nacionalna zakonodaja uporabljajo za vprašanja ki niso zajeta s Sporazumom.

Bolgarija, Ciper, Hrvaška in Romunija lahko priznajo dovoljenja za prebivanje, vizume D in vizume za kratkoročno bivanje, ki so jih izdale schengenske države členice in pridružene države za kratkoročna bivanja na njihovem ozemlju (6).

6

V skladu s členom 21 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na njihovih skupnih mejah (7) morajo vse schengenske države članice priznati vizume za dolgoročno bivanje in dovoljenja za prebivanje, ki jih izda katera koli od njih, kot veljavne listine za kratkoročno bivanje na svojih ozemljih. Schengenske države članice sprejemajo dovoljenja za prebivanje, vizume D in vizume za kratkoročno bivanje pridruženih držav za vstop in kratkoročno bivanje ter obratno.

7

Sporazum se ne uporablja za Dansko, Irsko in Združeno kraljestvo, vendar vsebuje skupne izjave, da bi bilo zaželeno, da bi te države članice sklenile dvostranske sporazume o poenostavitvi vizumskih postopkov z Gruzijo.

Čeprav so Islandija, Lihtenštajn, Norveška in Švica pridružene schengenske države, jih Sporazum ne zajema.

1.6   Sporazum in dvostranski sporazumi

Člen 13 Sporazuma določa:

„Od začetka veljavnosti ima ta sporazum prednost pred določbami vseh dvostranskih ali večstranskih sporazumov ali dogovorov, ki so bili sklenjeni med posamezno državo članico in Gruzijo, če določbe slednjih sporazumov ali dogovorov zadevajo vprašanja, obravnavana v tem sporazumu.“.

Z datumom začetka veljavnosti Sporazuma so se prenehale uporabljati določbe iz veljavnih dvostranskih sporazumov med državami članicami in Gruzijo o vprašanjih, obravnavanih v Sporazumu. V skladu s pravom Unije morajo države članice sprejeti potrebne ukrepe za odpravo neskladnosti med njihovimi dvostranskimi sporazumi in Sporazumom.

Če je država članica sklenila dvostranski sporazum ali dogovor z Gruzijo o vprašanjih, ki jih Sporazum ne zajema, na primer o izvzetju iz vizumske obveznosti za imetnike službenih potnih listov, se to izvzetje še naprej uporablja tudi po začetku veljavnosti Sporazuma.

Naslednje države članice imajo z Gruzijo sklenjene dvostranske sporazume, ki določajo izvzetje iz vizumske obveznosti za imetnike službenih potnih listov: Bolgarija, Ciper, Latvija, Madžarska, Romunija in Slovaška.

Izvzetje iz vizumske obveznosti za imetnike službenih potnih listov, ki ga odobri država članica, velja samo za potovanje po ozemlju te države članice in ne za potovanje v druge schengenske države članice.

1.7   Skupna izjava o uskladitvi podatkov o postopkih za izdajo vizuma za kratkoročno bivanje in dokumentih, ki jih je treba predložiti s prošnjo za izdajo vizuma za kratkoročno bivanje

Sporazumu je priložena skupna izjava, ki se nanaša na zavezo pogodbenic, da državljanom Gruzije zagotovita usklajene in enotne informacije o dostopu do diplomatskih in konzularnih predstavništev držav članic ter o postopkih in pogojih za prošnje za izdajo vizuma ter o veljavnosti izdanih vizumov. Te informacije so na voljo na spletišču delegacije Evropske unije v Gruziji: http://www.eeas.europa.eu/delegations/georgia/travel_eu/visa/index_en.htm.

Člen 47 Vizumskega zakonika določa, da morajo centralni organi in konzulati držav članic širši javnosti zagotoviti vse ustrezne informacije v zvezi z vlogo za izdajo vizuma.

Diplomatska in konzularna predstavništva držav članic so pozvana, da te informacije posredujejo javnosti (na oglasnih deskah konzulatov, letakih, spletiščih itd.), skupaj z njimi pa tudi natančne informacije o pogojih za izdajo vizumov, zastopanosti držav članic v Gruziji in njihovem seznamu glede zahtevanih dokazil.

1.8   Informacije, ki jih zagotovijo gruzijski organi o Sporazumu

Da bi bili državljani Gruzije pravilno obveščeni o prednostih Sporazuma in o diplomatskih in konzularnih predstavništvih držav členic, kjer se lahko vložijo vloge za izdajo vizuma, je ministrstvo za zunanje zadeve Gruzije ustvarilo posebno povezavo, kjer so te informacije na voljo. Naslov spletne strani:

http://mfa.gov.ge/index.php?lang_id=GEO&sec_id=95&info_id=13448.

II.   POSEBNE DOLOČBE

2.1   Pravila, ki se uporabljajo za vse prosilce za vizum

Opozoriti je treba, da se spodaj navedene poenostavitve glede vizumske takse, trajanja postopkov za obravnavo prošenj za izdajo vizuma in podaljšanja vizuma v izrednih okoliščinah uporabljajo za vse prosilce za vizum, vključno s turisti.

2.1.1   Vizumska taksa

Prvi pododstavek člena 6(1) Sporazuma določa:

„1.   Taksa za obravnavanje prošenj državljanov Gruzije za izdajo vizuma znaša 35 EUR.“

V skladu s členom 6(1) Sporazuma znaša taksa za obravnavo prošnje za izdajo vizuma 35 EUR. Ta taksa se uporablja za vse gruzijske prosilce za vizum (vključno s turisti) in zadeva vizume za kratkoročno bivanje, ne glede na število vstopov.

Člen 6(2) Sporazuma določa:

„2.   Kadar države članice sodelujejo z zunanjim ponudnikom storitev, se lahko zaračuna dodatna storitev. Pristojbina za storitve je sorazmerna s stroški, ki jih ima zunanji ponudnik storitev pri opravljanju svojih storitev, in ne presega 30 EUR. Država(-e) članica(-e) ohrani(-jo) možnost za vse prosilce, da vloge predložijo neposredno na svojih konzulatih.“

Kar zadeva podrobnosti sodelovanja z zunanjimi ponudniki storitev, člen 43 Vizumskega zakonika določa podrobne informacije v zvezi z njihovimi nalogami.

Člen 6(3) Sporazuma določa:

„3.   Oprostitve taks za obravnavanje prošenj za izdajo vizuma veljajo za naslednje kategorije državljanov:

| (a) | upokojenci;“ (Opomba: Prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev plačila taks predložiti dokazila o statusu upokojenca. Oprostitev plačila taks ni upravičena v primerih, kadar je namen potovanja opravljanje plačanega dela.); |
| --- | --- |

(a)

upokojenci;“ (Opomba: Prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev plačila taks predložiti dokazila o statusu upokojenca. Oprostitev plačila taks ni upravičena v primerih, kadar je namen potovanja opravljanje plačanega dela.);

| „(b) | otroci, mlajši od 12 let;“ (Opomba: Prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev plačila taks predložiti dokazila, ki potrjujejo njihovo starost.); |
| --- | --- |

„(b)

otroci, mlajši od 12 let;“ (Opomba: Prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev plačila taks predložiti dokazila, ki potrjujejo njihovo starost.);

| „(c) | člani nacionalnih in regionalnih vlad ter ustavnih in vrhovnih sodišč, če niso izvzeti iz vizumske obveznosti s tem sporazumom;“ (Opomba: Prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev plačila taks predložiti dokazila gruzijskih organov, ki potrjujejo njihovo funkcijo.) |
| --- | --- |

„(c)

člani nacionalnih in regionalnih vlad ter ustavnih in vrhovnih sodišč, če niso izvzeti iz vizumske obveznosti s tem sporazumom;“ (Opomba: Prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev plačila taks predložiti dokazila gruzijskih organov, ki potrjujejo njihovo funkcijo.)

| „(d) | invalidi in po potrebi osebe, ki jih spremljajo;“ (Opomba: Prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev plačila taks predložiti dokazila, da oba prosilca za vizum spadata v to kategorijo.)
  Prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev plačila taks predložiti „gruzijsko potrdilo o invalidnosti“ (prve ali druge kategorije), ki ga izda gruzijsko ministrstvo za zdravje, delo in socialne zadeve, ali potrdilo, ki ga izdajo javne ali zasebne bolnišnice ali klinike. Kadar je invalidnost prosilcev za vizum očitna (slepe osebe, manjkajoča noga), je sprejemljivo vizualno priznanje na konzularnem predstavništvu. Načeloma se od oseb, ki spremljajo invalide, ne zahtevajo dodatni dokumenti.
  V utemeljenih primerih lahko vlogo za vizum vloži zastopnik ali skrbnik invalidne osebe. |
| --- | --- |

„(d)

invalidi in po potrebi osebe, ki jih spremljajo;“ (Opomba: Prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev plačila taks predložiti dokazila, da oba prosilca za vizum spadata v to kategorijo.)

Prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev plačila taks predložiti „gruzijsko potrdilo o invalidnosti“ (prve ali druge kategorije), ki ga izda gruzijsko ministrstvo za zdravje, delo in socialne zadeve, ali potrdilo, ki ga izdajo javne ali zasebne bolnišnice ali klinike. Kadar je invalidnost prosilcev za vizum očitna (slepe osebe, manjkajoča noga), je sprejemljivo vizualno priznanje na konzularnem predstavništvu. Načeloma se od oseb, ki spremljajo invalide, ne zahtevajo dodatni dokumenti.

V utemeljenih primerih lahko vlogo za vizum vloži zastopnik ali skrbnik invalidne osebe.

| „(e) | bližnji sorodniki – zakonec, otroci (vključno s posvojenimi), starši (vključno s skrbniki), stari starši ali vnuki, ki so na obisku pri državljanih Gruzije, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic;“
  Točka (e) člena 6(3) Sporazuma ureja položaj gruzijskih bližnjih sorodnikov, ki potujejo v države članice, da bi obiskali državljane Gruzije, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic. |
| --- | --- |

„(e)

bližnji sorodniki – zakonec, otroci (vključno s posvojenimi), starši (vključno s skrbniki), stari starši ali vnuki, ki so na obisku pri državljanih Gruzije, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic;“

Točka (e) člena 6(3) Sporazuma ureja položaj gruzijskih bližnjih sorodnikov, ki potujejo v države članice, da bi obiskali državljane Gruzije, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic.

| „(f) | člani uradnih delegacij, ki v skladu z uradnim povabilom, naslovljenim na Gruzijo, sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju držav članic pripravijo medvladne organizacije; |
| --- | --- |

„(f)

člani uradnih delegacij, ki v skladu z uradnim povabilom, naslovljenim na Gruzijo, sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju držav članic pripravijo medvladne organizacije;

| (g) | učenci, dijaki, študenti, podiplomski študenti in spremljajoči učitelji, ki potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja, vključno s programi izmenjav in drugimi šolskimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(g)

učenci, dijaki, študenti, podiplomski študenti in spremljajoči učitelji, ki potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja, vključno s programi izmenjav in drugimi šolskimi dejavnostmi;

| (h) | novinarji in akreditirane osebe, ki jim pri tem delu pomagajo;“ (Opomba: Prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev plačila taks predložiti dokazila, ki potrjujejo, da so člani strokovnih novinarskih ali medijskih organizacij.); |
| --- | --- |

(h)

novinarji in akreditirane osebe, ki jim pri tem delu pomagajo;“ (Opomba: Prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev plačila taks predložiti dokazila, ki potrjujejo, da so člani strokovnih novinarskih ali medijskih organizacij.);

| „(i) | udeleženci mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi;“ (Opomba: Navijači se ne bodo obravnavali kot spremljevalno osebje.); |
| --- | --- |

„(i)

udeleženci mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi;“ (Opomba: Navijači se ne bodo obravnavali kot spremljevalno osebje.);

| „(j) | predstavniki organizacij civilne družbe, kadar potujejo zaradi strokovnega izobraževanja, seminarjev, konferenc, tudi v okviru programov izmenjav; |
| --- | --- |

„(j)

predstavniki organizacij civilne družbe, kadar potujejo zaradi strokovnega izobraževanja, seminarjev, konferenc, tudi v okviru programov izmenjav;

| (k) | udeleženci znanstvenih, kulturnih ali umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav; |
| --- | --- |

(k)

udeleženci znanstvenih, kulturnih ali umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav;

| (l) | osebe, ki so predložile dokazila o nujnosti svojega potovanja iz humanitarnih razlogov, vključno zaradi prejema nujnega zdravljenja, in oseba, ki takšno osebo spremlja, ali zaradi udeležbe na pogrebu bližnjega sorodnika ali zaradi obiska bližnjega sorodnika, ki je hudo bolan.“. |
| --- | --- |

(l)

osebe, ki so predložile dokazila o nujnosti svojega potovanja iz humanitarnih razlogov, vključno zaradi prejema nujnega zdravljenja, in oseba, ki takšno osebo spremlja, ali zaradi udeležbe na pogrebu bližnjega sorodnika ali zaradi obiska bližnjega sorodnika, ki je hudo bolan.“.

Zgoraj navedene kategorije oseb so oproščene plačila takse. Poleg tega je oprostitev plačila takse določena tudi v členu 16(4) Vizumskega zakonika.

Člen 16(6) Vizumskega zakonika določa: „V posameznih primerih se znesek vizumske takse, ki se zaračuna, lahko oprosti ali zniža, kadar ta ukrep pomaga spodbujati kulturne ali športne interese ter interese na področju zunanje politike, razvojne politike in na drugih področjih ključnega javnega pomena ali iz humanitarnih razlogov.“.

Člen 16(7) Vizumskega zakonika določa, da se vizumska taksa zaračuna v eurih, v nacionalni valuti tretje države ali v valuti, ki se navadno uporablja v tretji državi, kjer je vloga oddana, in razen v primerih, kadar vloga ni dopustna ali kadar konzulat ni pristojen, ni vračljiva.

Kadar se vizumska taksa ne zaračuna v eurih, temveč v drugi valuti, se zaračunani znesek vizumske takse v tej valuti določi in redno prilagaja na podlagi referenčnega deviznega tečaja za euro, ki ga določi Evropska centralna banka. Zaračunani znesek se lahko zaokroži navzgor, konzulati pa v okviru schengenskega sodelovanja na lokalni ravni zagotovijo, da zaračunavajo podobne vizumske takse.

V izogib odstopanjem, ki bi lahko vodila k trgovanju z vizumi, bi morala diplomatska in konzularna predstavnmištva držav članic v Gruziji za vse gruzijske prosilce za vizum zagotoviti podobne vizumske takse, kadar se te zaračunajo v tuji valuti.

Gruzijski prosilci za vizum v skladu s členom 16(8) Vizumskega zakonika prejmejo potrdilo o plačani vizumski taksi.

2.1.2   Trajanje postopkov obravnavanja prošenj za izdajo vizuma

Člen 7 Sporazuma določa:

„1.   Diplomatska in konzularna predstavništva držav članic sprejmejo odločitev na podlagi prošnje za izdajo vizuma v 10 koledarskih dneh od dneva prejema prošnje in dokumentov, potrebnih za izdajo vizuma.

2.   Čas za sprejetje odločitve o prošnji za izdajo vizuma se lahko v posameznih primerih podaljša na do 30 koledarskih dni, zlasti kadar je potreben nadaljnji pregled prošnje.

3.   Rok za sprejetje odločitve o prošnji za izdajo vizuma se lahko v nujnih primerih skrajša na dva delovna dneva ali manj.“.

Odločitev o prošnji za izdajo vizuma se načeloma sprejme v 10 koledarskih dneh od datuma vložitve prošnje za izdajo vizuma, ki je dopustna.

To obdobje se lahko podaljša na do 30 koledarskih dni, kadar je potreben nadaljnji pregled, na primer za posvetovanje s centralnimi organi.

Vsi ti roki začnejo teči šele takrat, ko je prošnja za izdajo vizuma popolna, tj. od datuma prejema prošnje za izdajo vizuma in dokazil.

Pri diplomatskih -in konzularnih predstavništvih držav članic, ki uporabljajo sistem naročanja, se obdobje pred naročenim obiskom ne šteje kot obdobje obravnave prošnje. V zvezi s tem vprašanjem in drugimi praktičnimi navodili za vložitev prošnje za izdajo vizuma se uporabljajo splošna pravila iz Vizumskega zakonika (člen 9). Kadar se od prosilca zahteva, da se naroči za termin obiska za vložitev prošnje za izdajo vizuma, se obisk praviloma izvrši v roku dveh tednov od datuma, ko je prosilec zaprosil za termin.

Pri naročanju na obisk bi bilo treba upoštevati morebitne nujne primere, na katere se sklicuje prosilec za vizum. Odločitev o krajšem času za sprejetje odločitve o prošnji za izdajo vizuma iz člena 7(3) Sporazuma sprejme konzularni uradnik.

V skladu s Priročnikom za obravnavo vlog za izdajo vizumov in spremembo izdanih vizumov (del 2, točka 3.2.2) bi bilo treba zmogljivosti konzulatov držav članic v Gruziji za obravnavanje vlog za izdajo vizumov prilagoditi tako, da bi se upošteval dvotedenski rok za naročanje iz Vizumskega zakonika, in sicer tudi v obdobjih večjega števila vloženih vlog.

V utemeljenih nujnih primerih (kadar prosilec za vizum iz razlogov, ki jih ni mogel predvideti, vloge za izdajo vizuma ni mogel vložiti prej) bi morali biti prosilci na obisk naročeni takoj (v skladu s členom 9(3) Vizumskega zakonika) ali pa bi jim bilo treba omogočiti neposreden dostop za vložitev vloge.

Poleg tega se lahko konzulat odloči za uvedbo „skrajšanega“ postopka za vložitev vlog za izdajo vizuma, da lahko sprejme vloge določenih kategorij prosilcev za vizum.

2.1.3   Podaljšanje vizuma v izrednih okoliščinah

Člen 9 Sporazuma določa:

„Obdobje veljavnosti izdanega vizuma in/ali bivanje za državljane Gruzije se podaljša, če je imetnik tega vizuma po mnenju pristojnega organa države članice predložil dokaze, da ozemlja države članice zaradi višje sile ali iz humanitarnih razlogov ni mogel zapustiti pred iztekom vizuma ali bivanja, dovoljenega na podlagi vizuma. Takšno podaljšanje je odobreno brezplačno.“.

V zvezi z možnostjo podaljšanja veljavnosti vizuma iz utemeljenih osebnih razlogov, ko imetnik vizuma nima možnosti, da bi ozemlje države članice zapustil do datuma, navedenega na vizumski nalepki, se uporabljajo določbe člena 33 Vizumskega zakonika, če so skladne s Sporazumom. Vendar se v skladu s Sporazumom vizum v primeru višje sile ali humanitarnih razlogov podaljša brezplačno.

višje sile ali humanitarnih razlogov

2.2   Pravila, ki se uporabljajo za nekatere kategorije prosilcev za vizum

2.2.1   Dokumentarna dokazila o namenu potovanja

Za kategorije oseb, navedene v členu 4(1) Sporazuma, se zahtevajo samo navedena dokumentarna dokazila o namenu potovanja. Kot je navedeno v členu 4(3) Sporazuma, ni potrebna nobena druga utemeljitev, vabilo ali potrditev glede namena potovanja. Vendar pa to ne pomeni opustitve splošne zahteve glede osebne zglasitve za vložitev vloge za izdajo vizuma in dokazil o sredstvih za preživljanje, ki ostane nespremenjena.

Če v posameznih primerih obstajajo dvomi o verodostojnosti dokumenta, ki dokazuje namen potovanja, lahko veleposlaništvo/konzulat prosilca za vizum povabi na dodaten podroben razgovor, kjer ga je mogoče zaslišati o dejanskem namenu obiska ali njegovi nameri glede vrnitve (v skladu s členom 21(8) Vizumskega zakonika. V takšnih posameznih primerih lahko dodatne dokumente predloži prosilec za vizum oziroma jih izjemoma zahteva konzularni uradnik. Skupni odbor bo pozorno spremljal to vprašanje.

Za kategorije oseb, ki niso navedene v členu 4(1) Sporazuma (na primer turisti), se še naprej uporabljajo splošna pravila glede dokumentacije, ki dokazuje namen potovanja. Enako velja za dokumente, ki zadevajo soglasje staršev za potovanja za otroke, mlajše od 18 let.

Za vprašanja, ki jih ta sporazum ne zajema, kot so priznanje potnih listin ter dokazila o vrnitvi in zadostnih sredstvih za preživljanje, se uporabljajo schengenska pravila in nacionalno pravo.

Načeloma se original prošnje, potrdila, dokumenta ali pisma iz člena 4(1) Sporazuma predloži skupaj s prošnjo za izdajo vizuma. Vendar lahko konzulat prošnjo za izdajo vizuma začne obravnavati na podlagi telefaksa ali kopije prošnje, potrdila, dokumenta ali pisma. Kljub temu lahko konzulat pri prvi prošnji zahteva originalni dokument, poleg tega pa ga zahteva v posameznih primerih, ko obstajajo dvomi.

Člen 4(1) Sporazuma določa:

„1.   Za naslednje kategorije državljanov Gruzije za utemeljitev namena potovanja v drugo pogodbenico zadostujejo naslednji dokumenti:

| (a) | za bližnje sorodnike – zakonca, otroke (vključno s posvojenimi), starše (vključno s skrbniki), stare starše in vnuke, ki so na obisku pri državljanih Gruzije, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic:






  — | pisna prošnja osebe, ki vabi;“ |
| --- | --- | --- |

(a)

za bližnje sorodnike – zakonca, otroke (vključno s posvojenimi), starše (vključno s skrbniki), stare starše in vnuke, ki so na obisku pri državljanih Gruzije, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic:

—

pisna prošnja osebe, ki vabi;“

Točka (a) člena 4(1) Sporazuma ureja položaj gruzijskih bližnjih sorodnikov, ki potujejo v države članice, da bi obiskali državljane Gruzije, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic. Ta olajšava ne velja za državljane Unije, ki živijo v Uniji in povabijo gruzijske sorodnike.

Pristojni organ mora dokazati verodostojnost podpisa osebe, ki vabi, v skladu z nacionalno zakonodajo države prebivališča.

Prav tako je treba dokazati zakonito prebivanje osebe, ki vabi, in sorodstveno vez; na primer skupaj s pisno prošnjo osebe, ki vabi, je treba predložiti kopije dokumentov, v katerih je pojasnjen status te osebe, kot je fotokopija dovoljenja za prebivanje in dokument, ki potrjuje sorodstvene vezi.

Ta določba se uporablja tudi za sorodnike osebja, zaposlenega na diplomatskih predstavništvih in konzulatih, ki potujejo z namenom obiska družine in ostanejo do 90 dni na ozemlju držav članic, razen potrebe po dokazilu o zakonitem prebivanju in sorodstvenih vezeh.

| „(b) | za člane uradnih delegacij, ki v skladu z uradnim povabilom Gruziji sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju držav članic pripravijo medvladne organizacije:






  — | dopis gruzijskega organa, ki potrjuje, da je prosilec član navedene delegacije in potuje na ozemlje države članice z namenom sodelovanja na zgoraj navedenih prireditvah; dopisu je priložena kopija uradnega povabila;“. |
| --- | --- | --- |

„(b)

za člane uradnih delegacij, ki v skladu z uradnim povabilom Gruziji sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju držav članic pripravijo medvladne organizacije:

—

dopis gruzijskega organa, ki potrjuje, da je prosilec član navedene delegacije in potuje na ozemlje države članice z namenom sodelovanja na zgoraj navedenih prireditvah; dopisu je priložena kopija uradnega povabila;“.

Ime prosilca za vizo mora biti navedeno v dopisu, ki ga izda pristojni organ in potrjuje, da je oseba del delegacije in potuje na ozemlje druge pogodbenice z namenom sodelovanja na uradnem srečanju. Ni pa nujno, da je ime prosilca za vizo navedeno v uradnem vabilu k sodelovanju na srečanju, čeprav se to lahko zahteva v primeru, ko je uradno vabilo naslovljeno na posamezno osebo.

Ta določba se uporablja za člane uradnih delegacij ne glede na to, kakšen potni list (službeni ali običajni potni list) imajo.

| „(c) | za učence, dijake, študente, podiplomske študente in spremljajoče učitelje, ki potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja, vključno v okviru programov izmenjav in drugih šolskih dejavnosti:






  — | pisna prošnja ali potrdilo o vpisu univerze, visoke šole ali šole, ki vabi, dijaške ali študentske izkaznice ali potrdila o tečajih, ki jih bo oseba obiskovala;“ |
| --- | --- | --- |

„(c)

za učence, dijake, študente, podiplomske študente in spremljajoče učitelje, ki potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja, vključno v okviru programov izmenjav in drugih šolskih dejavnosti:

—

pisna prošnja ali potrdilo o vpisu univerze, visoke šole ali šole, ki vabi, dijaške ali študentske izkaznice ali potrdila o tečajih, ki jih bo oseba obiskovala;“

Študentska izkaznica se kot dokazilo o namenu potovanja sprejme le, če jo je izdala univerza, visoka šola ali šola, ki vabi in v kateri bo potekal študij ali strokovno izobraževanje.

| „(d) | za osebe, ki potujejo zaradi zdravljenja, in osebe, ki jih morajo spremljati:






  — | uradni dokument zdravstvene ustanove, ki potrjuje nujnost zdravstvene oskrbe v tej ustanovi in nujnost spremstva, ter dokazilo o zadostnih finančnih sredstvih za plačilo zdravljenja;“. |
| --- | --- | --- |

„(d)

za osebe, ki potujejo zaradi zdravljenja, in osebe, ki jih morajo spremljati:

—

uradni dokument zdravstvene ustanove, ki potrjuje nujnost zdravstvene oskrbe v tej ustanovi in nujnost spremstva, ter dokazilo o zadostnih finančnih sredstvih za plačilo zdravljenja;“.

Predloži se mora dokument zdravstvene ustanove, ki potrjuje tri elemente (nujnost zdravstvene oskrbe v tej ustanovi, nujnost spremstva in dokazilo o zadostnih finančnih sredstvih za plačilo zdravljenja).

| „(e) | za novinarje in akreditirane osebe, ki jim pri tem delu pomagajo:






  — | potrdilo ali drug dokument, ki ga izda strokovna organizacija in dokazuje, da je zadevna oseba kvalificiran novinar ali oseba, ki mu pomaga pri opravljanju tega dela, ter dokument, ki ga izda njegov delodajalec in navaja, da je namen potovanja opravljanje novinarskega dela ali pomoč pri tem delu;“ |
| --- | --- | --- |

„(e)

za novinarje in akreditirane osebe, ki jim pri tem delu pomagajo:

—

potrdilo ali drug dokument, ki ga izda strokovna organizacija in dokazuje, da je zadevna oseba kvalificiran novinar ali oseba, ki mu pomaga pri opravljanju tega dela, ter dokument, ki ga izda njegov delodajalec in navaja, da je namen potovanja opravljanje novinarskega dela ali pomoč pri tem delu;“

Ta kategorija ne zajema samostojnih novinarjev in njihovih pomočnikov.

Predložiti je treba potrdilo ali dokument, ki dokazuje, da je prosilec za vizo kvalificiran novinar ali akreditirana oseba, ki mu pomaga pri opravljanju tega dela, in originalni dokument, ki ga izda delodajalec te osebe in navaja, da je namen potovanja opravljanje novinarskega dela ali pomoč pri tem delu.

Trenutno v Gruziji ni strokovnih medijskih združenj, centrov, institucij, sindikatov ali drugih podobnih organizacij, ki bi zastopale interese skupine novinarjev ali akreditiranih oseb, ki jim pomagajo pri opravljanju tega dela, in ki bi lahko izdajale potrdila, ki dokazujejo, da je zadevna oseba kvalificiran novinar ali akreditirana oseba, ki mu pomaga pri opravljanju tega dela, na določenem področju. Dokler take organizacije ne bodo ustanovljene, lahko konzulati sprejmejo potrdilo delodajalca in novinarsko akreditacijo v eni od organizacij držav članic.

| „(f) | za udeležence mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi:






  — | pisna prošnja organizacije, ki vabi, pristojnih organov, državnih športnih zvez ali nacionalnih olimpijskih komitejev držav članic;“ |
| --- | --- | --- |

„(f)

za udeležence mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi:

—

pisna prošnja organizacije, ki vabi, pristojnih organov, državnih športnih zvez ali nacionalnih olimpijskih komitejev držav članic;“

Seznam spremljevalnega osebja pri mednarodnih športnih prireditvah bo omejen na tiste, ki športnike spremljajo po poklicni dolžnosti: to so trenerji, maserji, menedžerji, zdravstveno osebje in vodje športnih klubov. Navijači se ne bodo obravnavali kot spremljevalno osebje.

| „(g) | za poslovneže in predstavnike poslovnih organizacij:






  — | pisna prošnja subjekta, ki vabi: pravne osebe ali podjetja, organizacije, urada ali podružnice take pravne osebe ali podjetja, državnih in lokalnih organov držav članic ali organizacijskih odborov ali trgovinskih in industrijskih sejmov, konferenc in simpozijev, ki potekajo na ozemljih držav članic; prošnjo potrdi registrska zbornica Gruzije;“ |
| --- | --- | --- |

„(g)

za poslovneže in predstavnike poslovnih organizacij:

—

pisna prošnja subjekta, ki vabi: pravne osebe ali podjetja, organizacije, urada ali podružnice take pravne osebe ali podjetja, državnih in lokalnih organov držav članic ali organizacijskih odborov ali trgovinskih in industrijskih sejmov, konferenc in simpozijev, ki potekajo na ozemljih držav članic; prošnjo potrdi registrska zbornica Gruzije;“

Nacionalna agencija za javni register izda dokument, ki potrjuje obstoj poslovnih organizacij.

| „(h) | za predstavnike svobodnih poklicev, ki sodelujejo na mednarodnih sejmih, konferencah, simpozijih, seminarjih ali drugih podobnih prireditvah na ozemlju držav članic:






  — | pisna prošnja organizacije, ki vabi, ki potrjuje, da zadevna oseba sodeluje na prireditvi; |
| --- | --- | --- |

„(h)

za predstavnike svobodnih poklicev, ki sodelujejo na mednarodnih sejmih, konferencah, simpozijih, seminarjih ali drugih podobnih prireditvah na ozemlju držav članic:

—

pisna prošnja organizacije, ki vabi, ki potrjuje, da zadevna oseba sodeluje na prireditvi;

| (i) | za predstavnike organizacij civilne družbe, kadar potujejo zaradi strokovnega izobraževanja, seminarjev, konferenc, tudi v okviru programov izmenjav:






  — | pisna prošnja, ki jo izda organizacija, ki vabi, potrditev, da oseba zastopa organizacijo civilne družbe, in potrdilo ustreznega registra o ustanovitvi take organizacije, ki ga izda državni organ v skladu z nacionalno zakonodajo;“ |
| --- | --- | --- |

(i)

za predstavnike organizacij civilne družbe, kadar potujejo zaradi strokovnega izobraževanja, seminarjev, konferenc, tudi v okviru programov izmenjav:

—

pisna prošnja, ki jo izda organizacija, ki vabi, potrditev, da oseba zastopa organizacijo civilne družbe, in potrdilo ustreznega registra o ustanovitvi take organizacije, ki ga izda državni organ v skladu z nacionalno zakonodajo;“

Predložiti je treba dokument organizacije civilne družbe, ki potrjuje, da prosilec za vizo zastopa to organizacijo.

Pristojni gruzijski državni organ, ki izda potrdilo o ustanovitvi organizacije civilne družbe, je nacionalna agencija za javni register.

Register, v katerem se registrirajo potrdila o ustanovitvi organizacij civilne družbe, je nacionalna agencija za javni register. Ministrstvo za pravosodje in nacionalna agencija za javni register sodelujeta z lokalnimi organi pri pripravi elektronske podatkovne zbirke nevladnih organizacij, ki bo po zaključku tega dela na voljo na spletišču ministrstva za pravosodje https://enreg.reestri.gov.ge/main.php.

Članov organizacij civilne družbe Sporazum ne zajema.

| „(j) | za udeležence znanstvenih, kulturnih ali umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav:






  — | pisna prošnja organizacije, ki vabi, za udeležbo pri dejavnostih; |
| --- | --- | --- |

„(j)

za udeležence znanstvenih, kulturnih ali umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav:

—

pisna prošnja organizacije, ki vabi, za udeležbo pri dejavnostih;

| (k) | za voznike, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb na ozemlja držav članic z vozili, ki so registrirana v Gruziji:






  — | pisna prošnja nacionalnega podjetja ali združenja prevoznikov Gruzije za mednarodni cestni prevoz z navedbo namena, trajanja in pogostosti potovanj;“ |
| --- | --- | --- |

(k)

za voznike, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb na ozemlja držav članic z vozili, ki so registrirana v Gruziji:

—

pisna prošnja nacionalnega podjetja ali združenja prevoznikov Gruzije za mednarodni cestni prevoz z navedbo namena, trajanja in pogostosti potovanj;“

Trenutno sta v Gruziji dve nacionalni združenji prevoznikov Gruzije pristojni za zagotavljanje pisnih prošenj poklicnim voznikom: gruzijsko mednarodno združenje cestnih prevoznikov (GIRCA) in gruzijsko združenje prevoznikov potnikov po cesti (GACPR). Prevozniki, ki niso člani teh združenj, lahko predložijo prošnjo Agencije za kopenski promet, v okviru ministrstva za gospodarstvo in trajnostni razvoj Gruzije, v primeru znanih prevoznikov pa lahko konzulati sprejmejo pisno prošnjo gruzijskega prevoznika ali prevoznega podjetja, pri katerem je voznik zaposlen. V prošnji morajo biti navedeni namen, trajanje in pogostost potovanj.

| „(l) | za udeležence uradnih programov izmenjav, ki jih organizirajo pobratena mesta:






  — | pisna prošnja vodij uprave/županov teh mest ali občin;“ |
| --- | --- | --- |

„(l)

za udeležence uradnih programov izmenjav, ki jih organizirajo pobratena mesta:

—

pisna prošnja vodij uprave/županov teh mest ali občin;“

Vodja uprave/župan mesta ali drugega kraja, ki je pristojen za izdajo pisne prošnje, je vodja uprave/župan mesta, ki vabi, ali drugega kraja, kjer bo potekala dejavnost sodelovanja. Ta kategorija zajema le uradne dejavnosti sodelovanja.

| „(m) | za obisk vojaških in civilnih pokopališč:






  — | uradni dokument, ki potrjuje obstoj in ohranitev groba ter družinsko ali drugo razmerje med prosilcem in pokopanim.“ |
| --- | --- | --- |

„(m)

za obisk vojaških in civilnih pokopališč:

—

uradni dokument, ki potrjuje obstoj in ohranitev groba ter družinsko ali drugo razmerje med prosilcem in pokopanim.“

Sporazum ne določa, ali bi morali zgoraj navedeni uradni dokument izdati organi države, v kateri se pokopališče nahaja, ali organi države, v kateri prebiva oseba, ki želi obiskati to pokopališče. Moralo bi veljati, da lahko takšen uradni dokument izdajo pristojni organi obeh držav.

Predložiti je treba zgoraj navedeni uradni dokument, ki potrjuje obstoj in ohranitev groba ter družinsko ali drugo razmerje med prosilcem in pokopanim.

Sporazum ne uvaja novih pravil o odgovornosti za fizične ali pravne osebe, ki izdajajo pisne prošnje. V primeru izdaje lažnih pisnih prošenj se uporablja pravo Unije in / ali nacionalno pravo.

2.2.2   Izdajanje vizumov za večkratni vstop

Če mora prosilec za vizum pogosto potovati na ozemlje držav članic, se lahko vizumi za kratkoročno bivanje izdajo za več obiskov, pod pogojem, da ti obiski skupaj niso daljši od 90 dni v obdobju 180 dni.

Člen 5 Sporazuma določa:

„1.   Diplomatska in konzularna predstavništva držav članic izdajo vizume za večkratni vstop z veljavnostjo do pet let za naslednje kategorije državljanov:

| (a) | za zakonce, otroke (vključno s posvojenimi), ki so mlajši od 21 let ali vzdrževani, ali starše na obisku pri gruzijskih državljanih, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, z veljavnostjo, omejeno na obdobje veljavnosti njihovega dovoljenja za zakonito prebivanje; |
| --- | --- |

(a)

za zakonce, otroke (vključno s posvojenimi), ki so mlajši od 21 let ali vzdrževani, ali starše na obisku pri gruzijskih državljanih, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, z veljavnostjo, omejeno na obdobje veljavnosti njihovega dovoljenja za zakonito prebivanje;

| (b) | za člane nacionalnih in regionalnih vlad ter ustavnega in vrhovnega sodišča, če s tem sporazumom niso izvzeti iz vizumske obveznosti, pri izvajanju njihovih nalog, z veljavnostjo, omejeno na njihov mandat, če je ta krajši od pet let; |
| --- | --- |

(b)

za člane nacionalnih in regionalnih vlad ter ustavnega in vrhovnega sodišča, če s tem sporazumom niso izvzeti iz vizumske obveznosti, pri izvajanju njihovih nalog, z veljavnostjo, omejeno na njihov mandat, če je ta krajši od pet let;

| (c) | za stalne člane uradnih delegacij, ki na podlagi uradnega povabila, naslovljenega na Gruzijo, redno sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali v programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju držav članic pripravijo medvladne organizacije.“ |
| --- | --- |

(c)

za stalne člane uradnih delegacij, ki na podlagi uradnega povabila, naslovljenega na Gruzijo, redno sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali v programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju držav članic pripravijo medvladne organizacije.“

Ob upoštevanju poklicnega statusa teh kategorij oseb ali njihovega družinskega razmerja z državljanom Gruzije, ki zakonito prebiva na ozemlju držav članic, je upravičeno, da se jim odobri vizum za večkratni vstop, ki velja do pet let ali je omejen na njihov mandat ali njihovo zakonito prebivanje, če sta krajša od pet let.

Osebe iz točke (a) člena 5(1) Sporazuma morajo predložiti dokazilo o zakonitem prebivanju osebe, ki vabi.

Za osebe iz točke (b) člena 5(1) Sporazuma bi bilo treba predložiti potrdilo o poklicnem statusu in trajanju njihovega mandata.

Ta določba se ne uporablja za osebe iz točke (b) člena 5(1) Sporazuma, če so s Sporazumom izvzete iz vizumske obveznosti, tj. če imajo diplomatski potni list.

Osebe iz točke (c) člena 5(1) Sporazuma morajo predložiti dokazilo o svojem stalnem statusu člana uradne delegacije in potrebi, da redno sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, v pogajanjih ali programih izmenjav.

„2.   Diplomatska in konzularna predstavništva držav članic izdajo vizume za večkratni vstop z veljavnostjo do enega leta za naslednje kategorije oseb pod pogoji, da so v prejšnjem letu pridobili najmanj en vizum, ga uporabljali v skladu z zakoni o vstopu in bivanju obiskane države članice ter da obstajajo razlogi za prošnjo za izdajo vizuma za večkratni vstop:

| (a) | za člane uradnih delegacij, ki v skladu z uradnim povabilom redno sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju držav članic pripravijo medvladne organizacije; |
| --- | --- |

(a)

za člane uradnih delegacij, ki v skladu z uradnim povabilom redno sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju držav članic pripravijo medvladne organizacije;

| (b) | za predstavnike organizacij civilne družbe, ki redno potujejo v države članice zaradi strokovnega izobraževanja, seminarjev, konferenc, tudi v okviru programov izmenjav; |
| --- | --- |

(b)

za predstavnike organizacij civilne družbe, ki redno potujejo v države članice zaradi strokovnega izobraževanja, seminarjev, konferenc, tudi v okviru programov izmenjav;

| (c) | za predstavnike svobodnih poklicev, ki sodelujejo na mednarodnih sejmih, konferencah, simpozijih, seminarjih ali drugih podobnih prireditvah in redno potujejo v države članice; |
| --- | --- |

(c)

za predstavnike svobodnih poklicev, ki sodelujejo na mednarodnih sejmih, konferencah, simpozijih, seminarjih ali drugih podobnih prireditvah in redno potujejo v države članice;

| (d) | za udeležence znanstvenih, kulturnih ali umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav, ki redno potujejo v države članice; |
| --- | --- |

(d)

za udeležence znanstvenih, kulturnih ali umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav, ki redno potujejo v države članice;

| (e) | za dijake, študente in podiplomske študente, ki redno potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja, tudi v okviru programov izmenjav; |
| --- | --- |

(e)

za dijake, študente in podiplomske študente, ki redno potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja, tudi v okviru programov izmenjav;

| (f) | za udeležence uradnih programov izmenjav, ki jih organizirajo pobratena mesta ali občine; |
| --- | --- |

(f)

za udeležence uradnih programov izmenjav, ki jih organizirajo pobratena mesta ali občine;

| (g) | za osebe, ki morajo na redne obiske zaradi zdravljenja, in osebe, ki jih morajo spremljati; |
| --- | --- |

(g)

za osebe, ki morajo na redne obiske zaradi zdravljenja, in osebe, ki jih morajo spremljati;

| (h) | za novinarje in akreditirane osebe, ki jim pri tem delu pomagajo; |
| --- | --- |

(h)

za novinarje in akreditirane osebe, ki jim pri tem delu pomagajo;

| (i) | za poslovneže in predstavnike poslovnih organizacij, ki redno potujejo v države članice; |
| --- | --- |

(i)

za poslovneže in predstavnike poslovnih organizacij, ki redno potujejo v države članice;

| (j) | za udeležence mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi; |
| --- | --- |

(j)

za udeležence mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi;

| (k) | za voznike, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb na ozemlja držav članic z vozili, ki so registrirana v Gruziji. |
| --- | --- |

(k)

za voznike, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb na ozemlja držav članic z vozili, ki so registrirana v Gruziji.

3.   Diplomatska in konzularna predstavništva držav članic izdajo vizume za večkratni vstop z veljavnostjo najmanj dveh let in največ pet let za kategorije oseb iz odstavka 2 tega člena pod pogoji, da so v prejšnjih dveh letih uporabljali enoletni vizum za večkratni vstop v skladu z zakoni o vstopu in bivanju države članice gostiteljice ter da so razlogi za prošnjo za izdajo vizuma za večkratni vstop še vedno veljavni.

4.   Skupno trajanje bivanja oseb iz odstavkov 1 do 3 tega člena na ozemljih držav članic ne sme biti daljše od 90 dni v obdobju 180 dni.“

Vizumi za večkratni vstop, veljavni za eno leto, se načeloma izdajo zgoraj navedenim kategorijam oseb, če je prosilec za vizum v prejšnjem letu (12 mesecev) pridobil najmanj en vizum in ga je uporabljal v skladu z zakoni, ki urejajo vstop na ozemlja obiskanih držav članic in bivanje v njih (na primer oseba obdobja ni prekoračila), ter če obstajajo razlogi, da zaprosi za izdajo vizuma za večkratni vstop. Če izdaja vizuma, veljavnega za eno leto, ni upravičena (če na primer program izmenjave traja manj kot eno leto ali če osebi ni treba potovati v celem letu), se veljavnost vizuma določi na manj kot eno leto, če so izpolnjene druge zahteve za izdajo vizuma.

Vizumi za večkratni vstop z veljavnostjo od dveh do petih let se izdajo kategorijam prosilcev za vozum iz člena 5(2) Sporazuma, če so v prejšnjih dveh letih (24 mesecev) vizuma za večkratni vstop z veljavnostjo enega leta uporabljale v skladu z zakoni, ki urejajo vstop na ozemlja obiskanih držav članic in bivanje v njih, ter če so razlogi za prošnjo za izdajo vizuma za večkratni vstop še vedno veljavni. Opozoriti je treba, da se vizum z veljavnostjo od dveh do petih let izda le, če sta bila prosilcu za vizum v prejšnjih dveh letih izdana dva vizuma z veljavnostjo vsaj enega leta ter če je ta oseba ta dva vizuma uporabljala v skladu z zakoni, ki urejajo vstop na ozemlja obiskanih držav članic in bivanje v njih. Diplomatska in konzularna predstavništva držav članic na podlagi presoje vsake vloge za izdajo vizuma odločijo o obdobju veljavnosti teh vizumov, tj. od dveh do petih let.

Kar zadeva opredelitev meril iz člena 5(2) Sporazuma: „pod pogoji ... da obstajajo razlogi za prošnjo za izdajo vizuma za večkratni vstop“, in člena 5(3) Sporazuma: „pod pogoji ... da so razlogi za prošnjo za izdajo vizuma za večkratni vstop še vedno veljavni“, se uporabljajo merila iz Vizumskega zakonika za izdajo vizumov za večkratni vstop. Tako mora oseba dokazati, da mora pogosto potovati v eno ali več držav članic, na primer iz poslovnih razlogov.

Vizuma za večkratni vstop ni treba izdati, če prosilec za vizum predhodno izdanega vizuma ni uporabljal.

2.2.3   Imetniki diplomatskih potnih listov

Člen 10 Sporazuma določa:

„1.   Državljani Gruzije, ki so imetniki veljavnih diplomatskih potnih listov, lahko vstopijo, zapustijo in so v tranzitu preko ozemelj držav članic brez vizumov.

2.   Osebe iz odstavka 1 tega člena lahko bivajo na ozemlju držav članic do 90 dni v obdobju 180 dni.“

Sporazum ne zajema postopkov glede napotitve diplomatov v države članice. Uporablja se običajni akreditacijski postopek.

III.   SODELOVANJE NA PODROČJU VARNOSTI DOKUMENTOV

V skupni izjavi, priloženi Sporazumu, pogodbenici soglašata, da bi moral skupni odbor, oceniti učinek ravni varnosti zadevnih potnih listin na delovanje Sporazuma. Zato sta se dogovorili, da se bosta redno obveščali o ukrepih, sprejetih za preprečevanje pridobivanja več potnih listin pod različnimi imeni, o razvoju tehničnih vidikov varnosti potnih listin in o postopku preverjanja identitete oseb ob izdaji potnih listin.

IV.   STATISTIČNI PODATKI

Da se skupnemu odboru omogoči učinkovito spremljanje izvajanja Sporazuma, diplomatska in konzularna predstavništva držav članic vsakih šest mesecev Komisiji predložijo statistične podatke, ki so razčlenjeni po mesecih, in sicer zlasti v zvezi s:

| — | številom izdanih vizumov za večkratni vstop, |
| --- | --- |

—

številom izdanih vizumov za večkratni vstop,

| — | številom brezplačno izdanih vizumov. |
| --- | --- |

—

številom brezplačno izdanih vizumov.

V.   IZJAVA EVROPSKE UNIJE O POENOSTAVITVAH ZA DRUŽINSKE ČLANE

Čeprav Sporazum ne vsebuje pravno zavezujočih pravic in obveznosti za poenostavitev gibanja večjega števila državljanov Gruzije, ki so družinski člani državljanov Gruzije, ki zakonito prebivajo na ozemljih držav članic, je Unija seznanjena s predlogom Gruzije za širšo opredelitev pojma družinskih članov, ki bi morali biti upravičeni do poenostavitve vizumskih postopkov, pa tudi s pomenom, ki ga Gruzija pripisuje poenostavitvi gibanja te kategorije oseb.

Da bi se olajšala mobilnost večjega števila oseb, ki imajo družinske vezi (zlasti sestre, bratje in njihovi otroci) z državljani Gruzije, ki zakonito prebivajo na ozemljih držav članic, so konzularna predstavništva držav članic v izjavi, priloženi Sporazumu, pozvana, da v celoti izkoristijo obstoječe možnosti pravnega reda Unije za poenostavitev izdajanja vizumov tej kategoriji oseb, kar zlasti vključuje poenostavitev dokumentarnih dokazil, ki jih morajo predložiti prosilci, izvzetje iz plačila takse za obravnavo prošnje in po potrebi izdajanje vizumov za večkratni vstop.

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).

1

(2)  Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1).

2

(3)  Glej tudi točko 1.7.

3

(4)  Uredba (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 77, 23.3.2016, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) št. 610/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah), Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, uredb Sveta (ES) št. 1683/95 in (ES) št. 539/2001 ter uredb (ES) št. 767/2008 in (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 182, 29.6.2013, str. 1).

5

(6)  Sklep št. 565/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o uvedbi poenostavljenega režima nadzora oseb na zunanjih mejah, ki temelji na tem, da Bolgarija, Hrvaška, Ciper in Romunija enostransko priznajo nekatere listine kot enakovredne svojim nacionalnim vizumom za tranzit čez svoje ozemlje ali predvideno bivanje na svojem ozemlju, ki ne presega 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju, ter o razveljavitvi odločb št. 895/2006/ES in št. 582/2008/ES (UL L 157, 27.5.2014, str. 23).

6

(7)  
  UL L 239, 22.9.2000, str. 19.

7

---

| 7.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 272/88 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 272/88

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/1781

z dne 5. oktobra 2016

o spremembi Priloge II k Odločbi 2007/777/ES glede vnosa za Saint Pierre in Miquelon na seznam tretjih držav ali delov tretjih držav, iz katerih je dovoljen vnos mesnih izdelkov in obdelanih želodcev, mehurjev in črev v Unijo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 6287)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (1), in zlasti uvodnega stavka člena 8, prvega pododstavka člena 8(1), člena 8(4) in člena 9(4)(c) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2007/777/ES (2) med drugim določa pogoje za vnos v Unijo pošiljk določenih mesnih izdelkov ter obdelanih želodcev, mehurjev in črev, ki so bili obdelani z eno od obdelav iz dela 4 Priloge II k navedeni odločbi („blago“), vključno s seznamom tretjih držav ali njihovih delov, iz katerih je dovoljen uvoz blaga v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2007/777/ES (2) med drugim določa pogoje za vnos v Unijo pošiljk določenih mesnih izdelkov ter obdelanih želodcev, mehurjev in črev, ki so bili obdelani z eno od obdelav iz dela 4 Priloge II k navedeni odločbi („blago“), vključno s seznamom tretjih držav ali njihovih delov, iz katerih je dovoljen uvoz blaga v Unijo.

| (2) | Del 2 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES določa seznam tretjih držav ali njihovih delov, iz katerih je dovoljen vnos blaga v Unijo, če je bilo to blago obdelano z ustrezno obdelavo iz navedenega dela Priloge II. Cilj navedenih obdelav je odpraviti določeno tveganje za zdravje živali, ki je povezano z določenim blagom. Del 4 navedene priloge določa splošno obdelavo „A“ in posebne obdelave od „B“ do „F“, naštete v padajočem vrstnem redu po resnosti tveganja za zdravje živali, povezanega z določenim blagom. |
| --- | --- |

(2)

Del 2 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES določa seznam tretjih držav ali njihovih delov, iz katerih je dovoljen vnos blaga v Unijo, če je bilo to blago obdelano z ustrezno obdelavo iz navedenega dela Priloge II. Cilj navedenih obdelav je odpraviti določeno tveganje za zdravje živali, ki je povezano z določenim blagom. Del 4 navedene priloge določa splošno obdelavo „A“ in posebne obdelave od „B“ do „F“, naštete v padajočem vrstnem redu po resnosti tveganja za zdravje živali, povezanega z določenim blagom.

| (3) | Saint Pierre in Miquelon sta zaprosila, da se ju vključi na seznam tretjih držav ali delov tretjih držav v delu 2 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES, iz katerih je dovoljen vnos izdelkov iz perutninskega mesa v Unijo. Med postopkom proizvodnje perutninskega mesa v Saint Pierru in Miquelonu se zadevni izdelek iz perutninskega mesa toplotno obdela v skladu s posebno obdelavo „D“ iz dela 4 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES. |
| --- | --- |

(3)

Saint Pierre in Miquelon sta zaprosila, da se ju vključi na seznam tretjih držav ali delov tretjih držav v delu 2 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES, iz katerih je dovoljen vnos izdelkov iz perutninskega mesa v Unijo. Med postopkom proizvodnje perutninskega mesa v Saint Pierru in Miquelonu se zadevni izdelek iz perutninskega mesa toplotno obdela v skladu s posebno obdelavo „D“ iz dela 4 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES.

| (4) | Saint Pierre in Miquelon sta predložila celovito in zadostno dokumentacijo o zdravstvenem stanju perutnine in vzpostavljenih sistemih za preprečevanje in nadzor bolezni. |
| --- | --- |

(4)

Saint Pierre in Miquelon sta predložila celovito in zadostno dokumentacijo o zdravstvenem stanju perutnine in vzpostavljenih sistemih za preprečevanje in nadzor bolezni.

| (5) | Zato je primerno vključiti Saint Pierre in Miquelon na seznam tretjih držav ali delov tretjih držav iz dela 2 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES, pri čemer se v stolpcu za perutnino in gojeno pernato divjad (razen ratitov) navede obdelava „D“. |
| --- | --- |

(5)

Zato je primerno vključiti Saint Pierre in Miquelon na seznam tretjih držav ali delov tretjih držav iz dela 2 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES, pri čemer se v stolpcu za perutnino in gojeno pernato divjad (razen ratitov) navede obdelava „D“.

| (6) | Del 2 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Del 2 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga II k Odločbi 2007/777/ES se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 5. oktobra 2016

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

1

(2)  Odločba Komisije 2007/777/ES z dne 29. novembra 2007 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in javnozdravstvenim varstvom ter vzorcih spričeval za uvoz iz tretjih držav nekaterih mesnih izdelkov in obdelanih želodcev, mehurjev in črev za prehrano ljudi in o razveljavitvi Odločbe 2005/432/ES (UL L 312, 30.11.2007, str. 49).

2

---

PRILOGA

V delu 2 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES se med vnosom za Novo Zelandijo in vnosom za Paragvaj doda naslednji vnos za Saint Pierre in Miquelon:

| „PM | Saint Pierre in Miquelon | XXX | XXX | XXX | XXX | D | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„PM

Saint Pierre in Miquelon

XXX

XXX

XXX

XXX

D

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX“

---

| 7.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 272/90 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 272/90

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/1782

z dne 5. oktobra 2016

o spremembi Odločbe 2008/185/ES glede vključitve Litve na seznam držav članic, v katerih se izvaja odobreni nacionalni program nadzora bolezni Aujeszkega, in posodobitve seznama nacionalnih ustanov v Prilogi III

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 6288)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (1), ter zlasti člena 9(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 64/432/EGS določa pravila, ki se v Uniji uporabljajo za trgovino z govedom in prašiči. V skladu s členom 5(1) navedene direktive prašiče med prevozom spremlja veterinarsko spričevalo, ki je v skladu z vzorcem 2 iz Priloge F k navedeni direktivi (v nadaljnjem besedilu: vzorec 2). Člen 9(1) navedene direktive določa, da država članica, ki izvaja nacionalni program obveznega nadzora za bolezen Aujeszkega, lahko predloži svoj program Komisiji v odobritev. Člen 9(2) določa merila za navedeno odobritev. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 64/432/EGS določa pravila, ki se v Uniji uporabljajo za trgovino z govedom in prašiči. V skladu s členom 5(1) navedene direktive prašiče med prevozom spremlja veterinarsko spričevalo, ki je v skladu z vzorcem 2 iz Priloge F k navedeni direktivi (v nadaljnjem besedilu: vzorec 2). Člen 9(1) navedene direktive določa, da država članica, ki izvaja nacionalni program obveznega nadzora za bolezen Aujeszkega, lahko predloži svoj program Komisiji v odobritev. Člen 9(2) določa merila za navedeno odobritev.

| (2) | Odločba Komisije 2008/185/ES (2) določa dodatna jamstva za premike prašičev med državami članicami. Navedena jamstva so povezana z razvrstitvijo držav članic glede na njihov status v zvezi z boleznijo Aujeszkega. Priloga II k navedeni odločbi navaja države članice ali njihove regije, v katerih se izvajajo odobreni nacionalni programi nadzora za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega. V členu 7 Odločbe 2008/185/ES so navedene tudi informacije, ki jih je treba vnesti v vzorec 2 pri sklicih na navedeno odločbo. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2008/185/ES (2) določa dodatna jamstva za premike prašičev med državami članicami. Navedena jamstva so povezana z razvrstitvijo držav članic glede na njihov status v zvezi z boleznijo Aujeszkega. Priloga II k navedeni odločbi navaja države članice ali njihove regije, v katerih se izvajajo odobreni nacionalni programi nadzora za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega. V členu 7 Odločbe 2008/185/ES so navedene tudi informacije, ki jih je treba vnesti v vzorec 2 pri sklicih na navedeno odločbo.

| (3) | Izvedbeni sklep Komisije 2014/798/EU (3) je spremenil Direktivo 64/432/EGS, vključno z vzorcem 2. Zato je treba spremeniti člen 7 Odločbe 2008/185/ES. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbeni sklep Komisije 2014/798/EU (3) je spremenil Direktivo 64/432/EGS, vključno z vzorcem 2. Zato je treba spremeniti člen 7 Odločbe 2008/185/ES.

| (4) | Litva je Komisiji predložila dokazno dokumentacijo o svojem nacionalnem programu obveznega nadzora za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega na svojem celotnem ozemlju in zahtevala uvrstitev na seznam v Prilogi II k Odločbi 2008/185/ES. |
| --- | --- |

(4)

Litva je Komisiji predložila dokazno dokumentacijo o svojem nacionalnem programu obveznega nadzora za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega na svojem celotnem ozemlju in zahtevala uvrstitev na seznam v Prilogi II k Odločbi 2008/185/ES.

| (5) | Po oceni dokazne dokumentacije, ki jo je predložila Litva, bi bilo treba navedeno državo članico uvrstiti na seznam iz Priloge II k Odločbi 2008/185/ES kot državo članico ali območje, v katerem se izvajajo odobreni nacionalni programi nadzora za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega. |
| --- | --- |

(5)

Po oceni dokazne dokumentacije, ki jo je predložila Litva, bi bilo treba navedeno državo članico uvrstiti na seznam iz Priloge II k Odločbi 2008/185/ES kot državo članico ali območje, v katerem se izvajajo odobreni nacionalni programi nadzora za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega.

| (6) | V Prilogi III k Odločbi 2008/185/ES so navedene ustanove, odgovorne za ocenjevanje ustreznosti testov in testnih kompletov za ELISA (encimski imunski test) ter preverjanje kakovosti testa ELISA za določanje protiteles proti virusu bolezni Aujeszkega v vsaki državi članici, zlasti za proizvodnjo in standardizacijo državnih referenčnih serumov glede na referenčne serume Skupnosti. Nekatere države članice so Komisijo obvestile o ustreznih spremembah imen in naslovov navedenih nacionalnih ustanov na seznamu. Prilogo III k Odločbi 2008/185/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

V Prilogi III k Odločbi 2008/185/ES so navedene ustanove, odgovorne za ocenjevanje ustreznosti testov in testnih kompletov za ELISA (encimski imunski test) ter preverjanje kakovosti testa ELISA za določanje protiteles proti virusu bolezni Aujeszkega v vsaki državi članici, zlasti za proizvodnjo in standardizacijo državnih referenčnih serumov glede na referenčne serume Skupnosti. Nekatere države članice so Komisijo obvestile o ustreznih spremembah imen in naslovov navedenih nacionalnih ustanov na seznamu. Prilogo III k Odločbi 2008/185/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Odločbo 2008/185/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Odločbo 2008/185/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 2008/185/ES se spremeni:

| 1. | v členu 7 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Za prašiče, namenjene v države članice ali na območja, našteta v Prilogi I ali II, se pod točko II.3.3.1 oddelka C veterinarskega spričevala, kot je določeno v vzorcu 2 Priloge F k Direktivi 64/432/EGS in ki spremlja navedene živali, v prazni prostor, ki ga je treba izpolniti pod navedeno točko, vstavi ustrezna številka člena iz tega sklepa.“ |
| --- | --- |

1.

v členu 7 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Za prašiče, namenjene v države članice ali na območja, našteta v Prilogi I ali II, se pod točko II.3.3.1 oddelka C veterinarskega spričevala, kot je določeno v vzorcu 2 Priloge F k Direktivi 64/432/EGS in ki spremlja navedene živali, v prazni prostor, ki ga je treba izpolniti pod navedeno točko, vstavi ustrezna številka člena iz tega sklepa.“

| 2. | Prilogi II in III se spremenita v skladu s Prilogo k temu sklepu. |
| --- | --- |

2.

Prilogi II in III se spremenita v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 5. oktobra 2016

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64.

1

(2)  Odločba Komisije 2008/185/ES z dne 21. februarja 2008 o dodatnih jamstvih za trgovino s prašiči v Skupnosti glede bolezni Aujeszkega in o merilih za zagotavljanje podatkov o tej bolezni (UL L 59, 4.3.2008, str. 19).

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/798/EU z dne 13. novembra 2014 o spremembi Priloge F k Direktivi Sveta 64/432/EGS glede oblike vzorcev veterinarskih spričeval za trgovino znotraj Unije z govedom in prašiči ter o dodatnih zdravstvenih zahtevah v zvezi z trihinelo za trgovino znotraj Unije z domačimi prašiči (UL L 330, 15.11.2014, str. 50).

3

---

PRILOGA

Prilogi II in III k Odločbi 2008/185/ES se spremenita:

| 1. | Priloga II se nadomesti z naslednjim:



  „PRILOGA II

  Države članice ali njihove regije, kjer se izvajajo odobreni nacionalni programi nadzora za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega








  Oznaka ISO | Država članica | Regije |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | Španija | Vse regije |
| LT | Litva | Vse regije |
| PL | Poljska | Vse regije“ |

1.

Priloga II se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA II

Države članice ali njihove regije, kjer se izvajajo odobreni nacionalni programi nadzora za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega

Oznaka ISO

Država članica

Regije

ES

Španija

Vse regije

LT

Litva

Vse regije

PL

Poljska

Vse regije“

| 2. | V Prilogi III se točka 2(d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | Poleg tega so spodaj naštete ustanove pristojne za preverjanje kakovosti metode ELISA v vsaki državi članici, zlasti za proizvodnjo in standardizacijo državnih referenčnih serumov glede na referenčne serume Skupnosti.






  AT | AGES: Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH — Institut für veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling |
| --- | --- | --- | --- |
| Robert Koch-Gasse 17 |
| 2340 Mödling |
| Tel. +43 (0) 505 55-38112 |
| Faks +43 (0) 505 55-38108 |
| E-naslov: vetmed.moedling@ages.at |

2.

V Prilogi III se točka 2(d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

Poleg tega so spodaj naštete ustanove pristojne za preverjanje kakovosti metode ELISA v vsaki državi članici, zlasti za proizvodnjo in standardizacijo državnih referenčnih serumov glede na referenčne serume Skupnosti.

AT

AGES: Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH — Institut für veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling

Robert Koch-Gasse 17

2340 Mödling

Tel. +43 (0) 505 55-38112

Faks +43 (0) 505 55-38108

E-naslov: vetmed.moedling@ages.at

BE

| CODA — CERVA — VAR |
| --- |
| Veterinary and Agrochemical Research Centre |
| Groeselenberg 99 |
| 1180 Brussels |

CODA — CERVA — VAR

Veterinary and Agrochemical Research Centre

Groeselenberg 99

1180 Brussels

CY

| State Veterinary Laboratory |
| --- |
| Veterinary Services |
| 1417 Athalassa |
| Nicosia |

State Veterinary Laboratory

Veterinary Services

1417 Athalassa

Nicosia

CZ

| Státní veterinární ústav Olomouc |
| --- |
| Jakoubka ze Stříbra 1 |
| 779 00 Olomouc |
| Tel. 585 557 111 |
| Faks 585 222 394 |
| E-naslov: svuolomouc@svuol.cz |

Státní veterinární ústav Olomouc

Jakoubka ze Stříbra 1

779 00 Olomouc

Tel. 585 557 111

Faks 585 222 394

E-naslov: svuolomouc@svuol.cz

DE

| Friedrich-Loeffler-Institut |
| --- |
| Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit |
| Südufer 10 |
| 17493 Greifswald – Insel Riems |
| Tel. + 49 38351 7-0 |
| Faks + 49 38351 7-1219, 7-1151, 7-1226 |

Friedrich-Loeffler-Institut

Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit

Südufer 10

17493 Greifswald – Insel Riems

Tel. + 49 38351 7-0

Faks + 49 38351 7-1219, 7-1151, 7-1226

DK

| National Veterinary Institute |
| --- |
| Technical University of Denmark |
| Lindholm Island |
| 4774 Kalvehave |
| Denmark |
| Tel. centrala: +45 88 60 00 |
| Faks +45 88 79 01 |
| E-naslov: vet@vet.dtu.dk |

National Veterinary Institute

Technical University of Denmark

Lindholm Island

4774 Kalvehave

Denmark

Tel. centrala: +45 88 60 00

Faks +45 88 79 01

E-naslov: vet@vet.dtu.dk

EE

| Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- |
| Kreutzwaldi 30, |
| 51006 Tartu, |
| Estonia |
| Tel. + 372 7 386 100 |
| Faks + 372 7 386 102 |
| E-naslov: info@vetlab.ee |

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30,

51006 Tartu,

Estonia

Tel. + 372 7 386 100

Faks + 372 7 386 102

E-naslov: info@vetlab.ee

ES

| Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete |
| --- |
| Carretera de Algete, km 8 |
| Algete 28110 (Madrid) |
| Tel. +34 916 290 300 |
| Faks +34 916 290 598 |
| E-naslov: lcv@mapya.es |

Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete

Carretera de Algete, km 8

Algete 28110 (Madrid)

Tel. +34 916 290 300

Faks +34 916 290 598

E-naslov: lcv@mapya.es

FI

| Finnish Food Safety Authority |
| --- |
| Animal Diseases and Food Safety Research |
| Mustialankatu 3 |
| FI-00790 Helsinki, Finland |
| E-naslov: info@evira.fi |
| Tel. +358 20 772 003 (exchange) |
| Faks +358 20 772 4350 |

Finnish Food Safety Authority

Animal Diseases and Food Safety Research

Mustialankatu 3

FI-00790 Helsinki, Finland

E-naslov: info@evira.fi

Tel. +358 20 772 003 (exchange)

Faks +358 20 772 4350

FR

| Laboratoire d'études et de recherches avicoles, porcines et piscicoles |
| --- |
| AFSSA site de Ploufragan/Brest — |
| LERAPP |
| BP 53 |
| 22440 Ploufragan |

Laboratoire d'études et de recherches avicoles, porcines et piscicoles

AFSSA site de Ploufragan/Brest —

LERAPP

BP 53

22440 Ploufragan

UK

| Veterinary Laboratories Agency |
| --- |
| New Haw, Addlestone, Weybridge |
| Surrey KT15 3NB, UK |
| Tel. (44-1932) 341111 |
| Faks (44-1932) 347046 |

Veterinary Laboratories Agency

New Haw, Addlestone, Weybridge

Surrey KT15 3NB, UK

Tel. (44-1932) 341111

Faks (44-1932) 347046

GR

| Centre of Athens Veterinary Institutes |
| --- |
| 25 Neapoleos Street, |
| GR-153 10 Agia Paraskevi Attiki |
| Tel. +30 2106010903 |

Centre of Athens Veterinary Institutes

25 Neapoleos Street,

GR-153 10 Agia Paraskevi Attiki

Tel. +30 2106010903

HU

| Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Állat-egészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság |
| --- |
| Central Agricultural Office, Veterinary Diagnostic Directorate |
| Naslov: 1149 Budapest, Tábornok u. 2. |
| Poštni naslov: 1581 Budapest, 146. Pf. 2. |
| Tel. +36 1 460-6300 |
| Faks +36 1 252-5177 |
| E-naslov: ugyfelszolgalat@nebih.gov.hu |

Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Állat-egészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság

Central Agricultural Office, Veterinary Diagnostic Directorate

Naslov: 1149 Budapest, Tábornok u. 2.

Poštni naslov: 1581 Budapest, 146. Pf. 2.

Tel. +36 1 460-6300

Faks +36 1 252-5177

E-naslov: ugyfelszolgalat@nebih.gov.hu

IE

| Virology Division |
| --- |
| Central Veterinary Research Laboratory |
| Department of Agriculture and Food Laboratories |
| Backweston Campus |
| Stacumny Lane |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

Virology Division

Central Veterinary Research Laboratory

Department of Agriculture and Food Laboratories

Backweston Campus

Stacumny Lane

Celbridge

Co. Kildare

IT

| Centro di referenza nazionale per la malattia di Aujeszky — |
| --- |
| Pseudorabbia c/o Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia Romagna, |
| Via Bianchi, 9; |
| 25124 Brescia |

Centro di referenza nazionale per la malattia di Aujeszky —

Pseudorabbia c/o Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia Romagna,

Via Bianchi, 9;

25124 Brescia

LT

| National Veterinary Laboratory |
| --- |
| (Nacionalinė veterinarijos laboratorija) |
| J. Kairiūkščio 10 |
| LT-08409 Vilnius |

National Veterinary Laboratory

(Nacionalinė veterinarijos laboratorija)

J. Kairiūkščio 10

LT-08409 Vilnius

LU

| CODA — CERVA — VAR |
| --- |
| Veterinary and Agrochemical Research Centre |
| Groeselenberg 99 |
| 1180 Brussels |

CODA — CERVA — VAR

Veterinary and Agrochemical Research Centre

Groeselenberg 99

1180 Brussels

LV

| Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts ‚BIOR‘ |
| --- |
| (Institute of Food Safety, Animal Health and Environment BIOR) |
| Lejupes iela 3, |
| Rīga, LV-1076 |
| Tel. +371 76205 13 |
| Faks +371 7620434 |
| E-naslov: bior@bior.lv |

Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts ‚BIOR‘

(Institute of Food Safety, Animal Health and Environment BIOR)

Lejupes iela 3,

Rīga, LV-1076

Tel. +371 76205 13

Faks +371 7620434

E-naslov: bior@bior.lv

MT

| National Veterinary Laboratory |
| --- |
| Veterinary and Phytosanitary Regulation Department |
| Ministry for Sustainable Development, the Environment and Climate Change, |
| Abattior Square, Albert Town, Triq Prince Albert, |
| Marsa, Malta |
| Tel. +356 22925389 |

National Veterinary Laboratory

Veterinary and Phytosanitary Regulation Department

Ministry for Sustainable Development, the Environment and Climate Change,

Abattior Square, Albert Town, Triq Prince Albert,

Marsa, Malta

Tel. +356 22925389

NL

| Centraal Instituut voor Dierziekte Controle |
| --- |
| CIDC-Lelystad |
| Hoofdvestiging: Houtribweg 39 |
| Nevenvestiging: Edelhertweg 15 |
| Postbus 2004 |
| 8203 AA Lelystad |

Centraal Instituut voor Dierziekte Controle

CIDC-Lelystad

Hoofdvestiging: Houtribweg 39

Nevenvestiging: Edelhertweg 15

Postbus 2004

8203 AA Lelystad

PL

| Laboratory Departement of Swine Diseases |
| --- |
| Państwowy Instytut Weterynaryjny – Państwowy Instytut |
| Badawczy |
| al. Partyzantów 57, 24-100 Puławy |
| Tel. +48 81 889 30 00 |
| Faks +48 81 886 25 95 |
| E-naslov: sekretariat@piwet.pulawy.pl |

Laboratory Departement of Swine Diseases

Państwowy Instytut Weterynaryjny – Państwowy Instytut

Badawczy

al. Partyzantów 57, 24-100 Puławy

Tel. +48 81 889 30 00

Faks +48 81 886 25 95

E-naslov: sekretariat@piwet.pulawy.pl

PT

| Laboratório Nacional de Investigação Veterinária (LNIV) |
| --- |
| Estrada de Benfica, 701 |
| P-1549-011 Lisboa |

Laboratório Nacional de Investigação Veterinária (LNIV)

Estrada de Benfica, 701

P-1549-011 Lisboa

RO

| Laboratorul Naţional de Referinţă pentru Herpesviroze |
| --- |
| Institutul de Diagnostic şi Sănătate Animală |
| Str. Dr. Staicovici, nr. 6, cod 050557, sector 5, Bucureşti |
| Tel. 0374.322.015 |
| Faks 0214.113.394 |
| E-naslov: office@idah.ro |

Laboratorul Naţional de Referinţă pentru Herpesviroze

Institutul de Diagnostic şi Sănătate Animală

Str. Dr. Staicovici, nr. 6, cod 050557, sector 5, Bucureşti

Tel. 0374.322.015

Faks 0214.113.394

E-naslov: office@idah.ro

SE

| Statens veterinärmedicinska anstalt |
| --- |
| Department of Virology |
| SE-751 89 Uppsala |
| Tel. (46-18) 67 40 00 |
| Faks (46-18) 67 44 67 |

Statens veterinärmedicinska anstalt

Department of Virology

SE-751 89 Uppsala

Tel. (46-18) 67 40 00

Faks (46-18) 67 44 67

SI

| Univerza v Ljubljani |
| --- |
| Veterinarska fakulteta |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60, |
| SI-1000 Ljubljana |

Univerza v Ljubljani

Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60,

SI-1000 Ljubljana

SK

| Štátny veterinárny ústav |
| --- |
| Pod dráhami 918 |
| 960 86 Zvolen |
| Slovenska republika“ |

Štátny veterinárny ústav

Pod dráhami 918

960 86 Zvolen

Slovenska republika“

---