# Europeiska unionens L 260/2016

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 260 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 59 årgången27 september 2016 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 260

Svensk utgåva

Lagstiftning

59 årgången27 september 2016

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2016/1698 av den 20 februari 2014 om de åtgärder SA.22932 (11/C) (f.d. NN 37/07) som Frankrike har genomfört till förmån för flygplatsen Marseille Provence och de flygbolag som använder denna flygplats
  [delgivet med nr C(2014) 870]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2016/1699 av den 11 januari 2016 om den statliga stödordning för skattelättnader vid överskjutande vinst SA.37667 (2015/C) (f.d. 2015/NN) som Belgien har genomfört
  [delgivet med nr C(2015) 9837]

   (
  1
  ) | 61 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2016/1700 av den 7 april 2016 om statligt stöd SA. 15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 och NN 34A/2000) som Österrike planerar att genomföra (AMA:s marknadsföringsåtgärder)
  [delgivet med nr C(2016) 1972] | 104 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1701 av den 19 augusti 2016 om fastställande av regler för formatet för inlämning av arbetsplaner för insamling av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk
  [delgivet med nr C(2016) 5304] | 153 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2016/1698 av den 20 februari 2014 om de åtgärder SA.22932 (11/C) (f.d. NN 37/07) som Frankrike har genomfört till förmån för flygplatsen Marseille Provence och de flygbolag som använder denna flygplats
  [delgivet med nr C(2014) 870]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 870]

1

1

*

Kommissionens beslut (EU) 2016/1699 av den 11 januari 2016 om den statliga stödordning för skattelättnader vid överskjutande vinst SA.37667 (2015/C) (f.d. 2015/NN) som Belgien har genomfört
  [delgivet med nr C(2015) 9837]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2015) 9837]

1

61

*

Kommissionens beslut (EU) 2016/1700 av den 7 april 2016 om statligt stöd SA. 15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 och NN 34A/2000) som Österrike planerar att genomföra (AMA:s marknadsföringsåtgärder)
  [delgivet med nr C(2016) 1972]

[delgivet med nr C(2016) 1972]

104

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1701 av den 19 augusti 2016 om fastställande av regler för formatet för inlämning av arbetsplaner för insamling av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk
  [delgivet med nr C(2016) 5304]

[delgivet med nr C(2016) 5304]

153

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 27.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 260/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2016/1698

av den 20 februari 2014

om de åtgärder SA.22932 (11/C) (f.d. NN 37/07) som Frankrike har genomfört till förmån för flygplatsen Marseille Provence och de flygbolag som använder denna flygplats

[delgivet med nr C(2014) 870]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och med beaktande av dessa yttranden, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Den 8 maj 2006 tog kommissionen emot ett klagomål från Ryanair med påståenden om olagliga stöd bestående av en differentiering av de tillämpliga flygplatsavgifterna mellan inrikesflygningar och utrikesflygningar. Genom en skrivelse av den 21 juni 2006 bad kommissionen Frankrike om upplysningar angående de punkter som togs upp i detta klagomål. |
| --- | --- |

(1)

Den 8 maj 2006 tog kommissionen emot ett klagomål från Ryanair med påståenden om olagliga stöd bestående av en differentiering av de tillämpliga flygplatsavgifterna mellan inrikesflygningar och utrikesflygningar. Genom en skrivelse av den 21 juni 2006 bad kommissionen Frankrike om upplysningar angående de punkter som togs upp i detta klagomål.

| (2) | Den 27 mars 2007 tog kommissionen emot ett andra klagomål, daterat den 15 mars 2007 och inlämnat av Air France med påståenden om olagliga stöd som hade beviljats av Conseil général för Bouches du Rhône (nedan kallat Conseil général) till flygplatsen Marseille Provence samt olagliga stöd som flygplatsen hade beviljat Ryanair och andra flygbolag. Dessa fördelar påstods i synnerhet bestå av sänkta flygplatsavgifter för att uppmuntra flygningar från den nya terminalen ”Marseille-Provence 2” (nedan kallad terminal mp2). |
| --- | --- |

(2)

Den 27 mars 2007 tog kommissionen emot ett andra klagomål, daterat den 15 mars 2007 och inlämnat av Air France med påståenden om olagliga stöd som hade beviljats av Conseil général för Bouches du Rhône (nedan kallat Conseil général) till flygplatsen Marseille Provence samt olagliga stöd som flygplatsen hade beviljat Ryanair och andra flygbolag. Dessa fördelar påstods i synnerhet bestå av sänkta flygplatsavgifter för att uppmuntra flygningar från den nya terminalen ”Marseille-Provence 2” (nedan kallad terminal mp2).

Conseil général

terminal mp2

| (3) | Genom en skrivelse av den 27 november 2009 lämnade Air France in ett klagomål om olagliga stöd som beviljats av ett antal franska regionala och lokala flygplatser, däribland flygplatsen Marseille Provence. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 27 november 2009 lämnade Air France in ett klagomål om olagliga stöd som beviljats av ett antal franska regionala och lokala flygplatser, däribland flygplatsen Marseille Provence.

| (4) | Genom en skrivelse av den 13 juli 2011 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som fastställs i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) (1). |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 13 juli 2011 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som fastställs i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) (1).

1

| (5) | Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga inom en månad från dagen för detta offentliggörande. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga inom en månad från dagen för detta offentliggörande.

| (6) | Kommissionen tog den 13 december 2011 emot synpunkter från industri- och handelskammaren i Marseille-Provence (Chambre de Commerce et d'Industrie de Marseille-Provence, nedan kallad CCIMP) och den 15 december 2011 från Air France, Ryanair, AMS, Association of European Airlines och CCIMP. Genom en skrivelse av den 10 februari 2012 översände kommissionen dessa synpunkter till Frankrike och gav landet möjlighet att svara på dem inom en månad. Genom en skrivelse av den 12 mars 2012 tog kommissionen emot Frankrikes synpunkter. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen tog den 13 december 2011 emot synpunkter från industri- och handelskammaren i Marseille-Provence (Chambre de Commerce et d'Industrie de Marseille-Provence, nedan kallad CCIMP) och den 15 december 2011 från Air France, Ryanair, AMS, Association of European Airlines och CCIMP. Genom en skrivelse av den 10 februari 2012 översände kommissionen dessa synpunkter till Frankrike och gav landet möjlighet att svara på dem inom en månad. Genom en skrivelse av den 12 mars 2012 tog kommissionen emot Frankrikes synpunkter.

CCIMP

| (7) | Kommissionen tog även emot ytterligare synpunkter från Ryanair av den 13 april 2012, den 10 april 2013, den 20 december 2013, den 17 januari 2014 och den 30 januari 2014. Dessa ytterligare synpunkter översändes genom skrivelse till Frankrike den 13 juli 2012, den 3 maj 2013, den 9 januari 2014 och den 4 februari 2014. Frankrike informerade kommissionen genom sina skrivelser av den 17 juli 2012, den 4 juni 2013, den 29 januari 2014 och den 5 februari 2014 att man inte hade några synpunkter. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen tog även emot ytterligare synpunkter från Ryanair av den 13 april 2012, den 10 april 2013, den 20 december 2013, den 17 januari 2014 och den 30 januari 2014. Dessa ytterligare synpunkter översändes genom skrivelse till Frankrike den 13 juli 2012, den 3 maj 2013, den 9 januari 2014 och den 4 februari 2014. Frankrike informerade kommissionen genom sina skrivelser av den 17 juli 2012, den 4 juni 2013, den 29 januari 2014 och den 5 februari 2014 att man inte hade några synpunkter.

| (8) | Frankrike översände kompletterande uppgifter till kommissionen genom skrivelser av den 26 mars 2012, den 10 april 2012, den 20 september 2012, den 30 oktober 2013 och den 24 december 2013 efter att ha fått begäran därom av kommissionen genom skrivelser av den 23 februari 2012, den 12 juni 2012 och den 20 november 2013. |
| --- | --- |

(8)

Frankrike översände kompletterande uppgifter till kommissionen genom skrivelser av den 26 mars 2012, den 10 april 2012, den 20 september 2012, den 30 oktober 2013 och den 24 december 2013 efter att ha fått begäran därom av kommissionen genom skrivelser av den 23 februari 2012, den 12 juni 2012 och den 20 november 2013.

2.   UTFÖRLIG REDOGÖRELSE FÖR OMSTÄNDIGHETERNA

UTFÖRLIG REDOGÖRELSE FÖR OMSTÄNDIGHETERNA

2.1   PARTERNA

PARTERNA

2.1.1   FLYGPLATSEN MARSEILLE PROVENCE

| (9) | Flygplatsen Marseille Provence är en av Frankrikes största flygplatser, efter flygplatserna i Paris, Nice och Lyon. Under 2012 tog flygplatsen emot 8 295 479 passagerare.

  Tabell 1


  Utveckling av antalet passagerare | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Passagerartrafik mp1 | 5 859 480 | 6 008 466 | 6 028 292 | 5 907 174 | 5 619 879 | 5 799 435 | 5 990 703 | 6 483 863 |
| Passagerartrafik mp2 | 0 | 107 478 | 934 481 | 1 058 703 | 1 670 240 | 1 722 732 | 1 372 164 | 1 811 616 |
| Total trafik | 5 859 480 | 6 115 944 | 6 962 773 | 6 965 877 | 7 290 119 | 7 522 167 | 7 362 867 | 8 295 479 |
| Källa: skrivelse från Frankrike av den 24 december 2013. |

(9)

Flygplatsen Marseille Provence är en av Frankrikes största flygplatser, efter flygplatserna i Paris, Nice och Lyon. Under 2012 tog flygplatsen emot 8 295 479 passagerare.

Tabell 1

Tabell 1

Utveckling av antalet passagerare

Utveckling av antalet passagerare

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Passagerartrafik mp1

5 859 480

6 008 466

6 028 292

5 907 174

5 619 879

5 799 435

5 990 703

6 483 863

Passagerartrafik mp2

0

107 478

934 481

1 058 703

1 670 240

1 722 732

1 372 164

1 811 616

Total trafik

5 859 480

6 115 944

6 962 773

6 965 877

7 290 119

7 522 167

7 362 867

8 295 479

Källa: skrivelse från Frankrike av den 24 december 2013.

Källa:

2.1.2   INDUSTRI- OCH HANDELSKAMMAREN I MARSEILLE-PROVENCE, KONCESSIONSHAVARE FÖR FLYGPLATSEN MARSEILLE PROVENCE

| (10) | I Frankrike är handels- och industrikamrarna offentliga administrativa institutioner. Industri- och handelskammaren representerar handelns, industrins och tjänstesektorns allmänna intressen inför de offentliga myndigheterna. Industri- och handelskammarens uppdrag och befogenheter fastställs i lagstiftningen (2) och den står under regeringens administrativa (3) tillsyn genom regionens prefekt. Tillsynsmyndigheten har tillträdesrätt vid industri- och handelskamrarnas samtliga sammanträden och får lägga till en eller flera punkter till dessa instansers dagordning. Tillsynsmyndigheten kan vid behov stänga av eller avsätta en medlem av industri- och handelskammaren. Som ett minimum är beslut om budget, inlåning eller tecknande av överenskommelser med tredje part inte rättsligt bindande förrän tillsynsmyndigheten har godkänt dem (4). CCIMP förvaltar sina dotterbolag, i synnerhet flygplatsen Marseille Provence och ett antal utbildningsorgan. Dessa dotterbolag har inte status som egna juridiska personer (5), men det förs en separat bokföring för flygplatsens verksamhet. Handlingarna kan inte verkställas utan att först ha översänts till tillsynsmyndigheten. |
| --- | --- |

(10)

I Frankrike är handels- och industrikamrarna offentliga administrativa institutioner. Industri- och handelskammaren representerar handelns, industrins och tjänstesektorns allmänna intressen inför de offentliga myndigheterna. Industri- och handelskammarens uppdrag och befogenheter fastställs i lagstiftningen (2) och den står under regeringens administrativa (3) tillsyn genom regionens prefekt. Tillsynsmyndigheten har tillträdesrätt vid industri- och handelskamrarnas samtliga sammanträden och får lägga till en eller flera punkter till dessa instansers dagordning. Tillsynsmyndigheten kan vid behov stänga av eller avsätta en medlem av industri- och handelskammaren. Som ett minimum är beslut om budget, inlåning eller tecknande av överenskommelser med tredje part inte rättsligt bindande förrän tillsynsmyndigheten har godkänt dem (4). CCIMP förvaltar sina dotterbolag, i synnerhet flygplatsen Marseille Provence och ett antal utbildningsorgan. Dessa dotterbolag har inte status som egna juridiska personer (5), men det förs en separat bokföring för flygplatsens verksamhet. Handlingarna kan inte verkställas utan att först ha översänts till tillsynsmyndigheten.

2

3

4

5

| (11) | Sedan 1934 förvaltar CCIMP flygplatsen Marseille Provence i enlighet med en koncession gällande utveckling, underhåll och drift som beviljats av franska staten, som äger flygplatsen. 1987 förnyades denna koncession för trettio år (6). |
| --- | --- |

(11)

Sedan 1934 förvaltar CCIMP flygplatsen Marseille Provence i enlighet med en koncession gällande utveckling, underhåll och drift som beviljats av franska staten, som äger flygplatsen. 1987 förnyades denna koncession för trettio år (6).

6

2.1.3   DEN RÅDGIVANDE EKONOMISKA KOMMITTÉN FÖR FLYGPLATSEN MARSEILLE PROVENCE

| (12) | Conseil général för Bouches-du-Rhône, Conseil régional för Provence Côte d'Azur samt kommunblocket Marseille Provence Métropole har rådfrågats om förvaltningen av flygplatsen inom ramen för den rådgivande ekonomiska kommittén för flygplatsen Marseille Provence (Commission Consultative Économique de l'Aéroport, nedan kallad Cocoéco). Denna kommitté har i uppdrag att utfärda yttranden om utvecklingen med avseende på investeringar, flygplatsens funktionssätt och taxorna för de tjänster som flygplatsen tillhandahåller. |
| --- | --- |

(12)

Conseil général för Bouches-du-Rhône, Conseil régional för Provence Côte d'Azur samt kommunblocket Marseille Provence Métropole har rådfrågats om förvaltningen av flygplatsen inom ramen för den rådgivande ekonomiska kommittén för flygplatsen Marseille Provence (Commission Consultative Économique de l'Aéroport, nedan kallad Cocoéco). Denna kommitté har i uppdrag att utfärda yttranden om utvecklingen med avseende på investeringar, flygplatsens funktionssätt och taxorna för de tjänster som flygplatsen tillhandahåller.

Cocoéco

| (13) | Enligt lagen om civil luftfart ska denna kommitté sammanträda minst en gång per år för att avge ett yttrande om villkoren på flygplatsen i fråga för införande och tillämpning av avgifter för flygplatstjänster och om flygplatsens investeringsprogram. Kommittén kan rådfrågas om alla ämnen som rör de tjänster som tillhandahålls av flygplatsoperatören. |
| --- | --- |

(13)

Enligt lagen om civil luftfart ska denna kommitté sammanträda minst en gång per år för att avge ett yttrande om villkoren på flygplatsen i fråga för införande och tillämpning av avgifter för flygplatstjänster och om flygplatsens investeringsprogram. Kommittén kan rådfrågas om alla ämnen som rör de tjänster som tillhandahålls av flygplatsoperatören.

| (14) | Cocoéco består av en användarorganisation och en sammanslutning bestående av flygplatsoperatörerna, där den sistnämnda inbegriper ordföranden för Conseil régional för Provence Alpes Côte d'Azur (PACA) eller dennes ombud, ordföranden för Conseil général för Bouches-du-Rhône eller dennes ombud och ordföranden för kommunblocket Marseille Provence Métropole eller dennes ombud. |
| --- | --- |

(14)

Cocoéco består av en användarorganisation och en sammanslutning bestående av flygplatsoperatörerna, där den sistnämnda inbegriper ordföranden för Conseil régional för Provence Alpes Côte d'Azur (PACA) eller dennes ombud, ordföranden för Conseil général för Bouches-du-Rhône eller dennes ombud och ordföranden för kommunblocket Marseille Provence Métropole eller dennes ombud.

2.2   DEN NYA ”LÅGPRISTERMINALEN” MP2

DEN NYA ”LÅGPRISTERMINALEN” MP2

2.2.1   MOTIVERING AV BYGGANDET AV TERMINAL MP2

| (15) | Efter att ha förlorat mer än en miljon passagerare sedan 2001, främst på grund av konkurrensen från höghastighetståget TGV Méditerranée på sträckan Marseille–Paris, attentaten den 11 september 2001 och det faktum att ett antal flygbolag gått i konkurs (Sabena, SwissAir m.fl.), försökte flygplatsen Marseille Provence få ny fart på sin trafik och inrikta sin utveckling på europeiska destinationer. För att nå detta mål bestämde sig flygplatsen under 2004 för att inrätta en ”lågpristerminal”. |
| --- | --- |

(15)

Efter att ha förlorat mer än en miljon passagerare sedan 2001, främst på grund av konkurrensen från höghastighetståget TGV Méditerranée på sträckan Marseille–Paris, attentaten den 11 september 2001 och det faktum att ett antal flygbolag gått i konkurs (Sabena, SwissAir m.fl.), försökte flygplatsen Marseille Provence få ny fart på sin trafik och inrikta sin utveckling på europeiska destinationer. För att nå detta mål bestämde sig flygplatsen under 2004 för att inrätta en ”lågpristerminal”.

| (16) | För att inrätta denna nya terminal beslutade CCIMP att omvandla den gamla godsterminal nr 1. Denna byggnad byggdes om till en låg kostnad för att ta emot lågprisflygbolagens kunder. Arbetet inleddes i december 2005 och terminal mp2 togs i bruk i september 2006. |
| --- | --- |

(16)

För att inrätta denna nya terminal beslutade CCIMP att omvandla den gamla godsterminal nr 1. Denna byggnad byggdes om till en låg kostnad för att ta emot lågprisflygbolagens kunder. Arbetet inleddes i december 2005 och terminal mp2 togs i bruk i september 2006.

| (17) | Fördelningen av antalet passagerare (faktiska siffror) mellan terminalerna mp1 och mp2 under perioden 2006–2013 anges i tabellen i skäl (9). |
| --- | --- |

(17)

Fördelningen av antalet passagerare (faktiska siffror) mellan terminalerna mp1 och mp2 under perioden 2006–2013 anges i tabellen i skäl (9).

2.2.2   DE BOLAG SOM ANVÄNDER DEN NYA TERMINALEN MP2

| (18) | För att bedöma flygbolagens intresse för att använda terminal mp2 bjöd CCIMP år 2004 in flygbolagen att lämna projektförslag. Flygbolagen Air France, Ryanair och easyJet svarade. Den totala volymen på de anbud som flygbolagen lade fram överskred inte terminalens planerade kapacitet och därmed var det inte nödvändigt att göra något urval. |
| --- | --- |

(18)

För att bedöma flygbolagens intresse för att använda terminal mp2 bjöd CCIMP år 2004 in flygbolagen att lämna projektförslag. Flygbolagen Air France, Ryanair och easyJet svarade. Den totala volymen på de anbud som flygbolagen lade fram överskred inte terminalens planerade kapacitet och därmed var det inte nödvändigt att göra något urval.

| (19) | Ryanair är den största användaren av terminal mp2, men Frankrike har också nämnt Bmibaby.com, Condor, easyJet, Jet4you.com och Myair.com. |
| --- | --- |

(19)

Ryanair är den största användaren av terminal mp2, men Frankrike har också nämnt Bmibaby.com, Condor, easyJet, Jet4you.com och Myair.com.

| (20) | Den 12 juli 2004 lämnade Air France in ansökningshandlingar för terminal mp2 till CCIMP. Däri uppgavs att passagerarna på ”pendeln”, (dvs. förbindelsen Marseille/Paris-Orly) eventuellt skulle kunna använda terminal mp2. Air France föreslog ett program med 19 flygningar per dag måndag–fredag, 14 flygningar på lördagar och 18 flygningar på söndagar med bestämmelseort Paris-Orly. Förhandlingarna mellan Air France och CCIMP om en förflyttning av pendeln strandade dock. Air France såg i synnerhet två hinder: det faktum att trafiken vid terminal mp2 begränsades till direktflygningar och att terminalen bara skulle användas för inrikesflygningar och flygningar inom unionen. |
| --- | --- |

(20)

Den 12 juli 2004 lämnade Air France in ansökningshandlingar för terminal mp2 till CCIMP. Däri uppgavs att passagerarna på ”pendeln”, (dvs. förbindelsen Marseille/Paris-Orly) eventuellt skulle kunna använda terminal mp2. Air France föreslog ett program med 19 flygningar per dag måndag–fredag, 14 flygningar på lördagar och 18 flygningar på söndagar med bestämmelseort Paris-Orly. Förhandlingarna mellan Air France och CCIMP om en förflyttning av pendeln strandade dock. Air France såg i synnerhet två hinder: det faktum att trafiken vid terminal mp2 begränsades till direktflygningar och att terminalen bara skulle användas för inrikesflygningar och flygningar inom unionen.

| (21) | Enligt den information som har tillhandahållits av Frankrike har alla de flygbolag som velat använda terminal mp2 kunnat etablera sig där. |
| --- | --- |

(21)

Enligt den information som har tillhandahållits av Frankrike har alla de flygbolag som velat använda terminal mp2 kunnat etablera sig där.

2.3   DE GRANSKADE ÅTGÄRDERNA

DE GRANSKADE ÅTGÄRDERNA

| (22) | I beslutet om att inleda förfarandet granskades följande åtgärder:






  a) | För perioden 2001–2010, en investeringssubvention till ett belopp av 24,2 miljoner euro till CCIMP, inbegripet en subvention till byggandet av terminal mp2 till ett belopp av 7,577 miljoner euro. |
| --- | --- | --- |

(22)

I beslutet om att inleda förfarandet granskades följande åtgärder:

a)

För perioden 2001–2010, en investeringssubvention till ett belopp av 24,2 miljoner euro till CCIMP, inbegripet en subvention till byggandet av terminal mp2 till ett belopp av 7,577 miljoner euro.

| b) | För perioden 2001–2010, kapitalrörelser till ett belopp av [...] (*1) miljoner euro mellan CCIMP och industri- och handelskammarens avdelning för allmänna frågor. |
| --- | --- |

b)

För perioden 2001–2010, kapitalrörelser till ett belopp av [...] (*1) miljoner euro mellan CCIMP och industri- och handelskammarens avdelning för allmänna frågor.

*1

| c) | Fastställandet av passageraravgifterna för terminal mp2. |
| --- | --- |

c)

Fastställandet av passageraravgifterna för terminal mp2.

| d) | De sänkta passageraravgifterna för inrikesflygningar. |
| --- | --- |

d)

De sänkta passageraravgifterna för inrikesflygningar.

| e) | Sänkningen av flygplatsavgifterna i anslutning till inrättandet av nya flyglinjer. |
| --- | --- |

e)

Sänkningen av flygplatsavgifterna i anslutning till inrättandet av nya flyglinjer.

| f) | Sänkningen av avgiften för nattparkering. |
| --- | --- |

f)

Sänkningen av avgiften för nattparkering.

| g) | Finansieringen av marknadsföringsverksamheten. |
| --- | --- |

g)

Finansieringen av marknadsföringsverksamheten.

| h) | Det avtal om köp av reklamutrymme som ingåtts med Airport Marketing Services utan föregående anbudsförfarande eller utlysning. |
| --- | --- |

h)

Det avtal om köp av reklamutrymme som ingåtts med Airport Marketing Services utan föregående anbudsförfarande eller utlysning.

| i) | Lönsamheten för terminal mp2, som framställs i den affärsplan som CCIMP har lagt fram. |
| --- | --- |

i)

Lönsamheten för terminal mp2, som framställs i den affärsplan som CCIMP har lagt fram.

2.3.1   INVESTERINGSSUBVENTIONERNA TILL CCIMP

| (23) | Enligt de uppgifter som kommissionen har till sitt förfogande har den beräknade investeringen för byggandet av den nya terminal mp2 finansierats genom en subvention från Conseil général för Bouches-du-Rhône till ett belopp av 7,577 miljoner euro. |
| --- | --- |

(23)

Enligt de uppgifter som kommissionen har till sitt förfogande har den beräknade investeringen för byggandet av den nya terminal mp2 finansierats genom en subvention från Conseil général för Bouches-du-Rhône till ett belopp av 7,577 miljoner euro.

| (24) | Dessutom hade CCIMP för perioden 2001–2010 tagit emot investeringssubventioner från Conseil Général, Conseil Régional, kommunblocket Marseille Provence Métropole, franska staten (generaldirektoratet för civilflyg [direction générale de l'aviation civile] vid ministeriet för ekologi, hållbar utveckling och energi, nedan kallat DGAC) och Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) till ett totalt belopp av 16,624 miljoner euro. Av Conseil général fick CCIMP tre subventioner för utvidgningen och ombyggnaden av flygplatsen, till belopp som uppgick till 1,519 miljoner euro respektive 210 000 euro samt 2,997 miljoner euro. Conseil régional beviljade CCIMP 3,616 miljoner euro för utvidgningen och utvecklingen av flygplatsen och 255 000 euro för utbyggnaden av fraktzonen. Kommunblocket Marseille Provence Métropole betalade ut en subvention på 889 000 euro för utvecklingen av den internationella trafiken. Staten (DGAC) finansierade inspektionen och säkerhetskontrollen av lastrumsbagage med 464 000 euro samt förstärkningen av inspektionen och säkerhetskontrollen av bagage och förvärvet av kontrollutrustning för bagage med 5,032 miljoner euro. Slutligen subventionerade Eruf utvecklingen av flygfrakten (parkeringsområden för fraktflygplan, väg för fraktområdet, omstrukturering av godsterminalerna, förberedning av byggplatsen i området) med 1,520 miljoner euro. |
| --- | --- |

(24)

Dessutom hade CCIMP för perioden 2001–2010 tagit emot investeringssubventioner från Conseil Général, Conseil Régional, kommunblocket Marseille Provence Métropole, franska staten (generaldirektoratet för civilflyg [direction générale de l'aviation civile] vid ministeriet för ekologi, hållbar utveckling och energi, nedan kallat DGAC) och Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) till ett totalt belopp av 16,624 miljoner euro. Av Conseil général fick CCIMP tre subventioner för utvidgningen och ombyggnaden av flygplatsen, till belopp som uppgick till 1,519 miljoner euro respektive 210 000 euro samt 2,997 miljoner euro. Conseil régional beviljade CCIMP 3,616 miljoner euro för utvidgningen och utvecklingen av flygplatsen och 255 000 euro för utbyggnaden av fraktzonen. Kommunblocket Marseille Provence Métropole betalade ut en subvention på 889 000 euro för utvecklingen av den internationella trafiken. Staten (DGAC) finansierade inspektionen och säkerhetskontrollen av lastrumsbagage med 464 000 euro samt förstärkningen av inspektionen och säkerhetskontrollen av bagage och förvärvet av kontrollutrustning för bagage med 5,032 miljoner euro. Slutligen subventionerade Eruf utvecklingen av flygfrakten (parkeringsområden för fraktflygplan, väg för fraktområdet, omstrukturering av godsterminalerna, förberedning av byggplatsen i området) med 1,520 miljoner euro.

DGAC

| (25) | I enlighet med artikel 2.1 b och artikel 15.1 i den tillämpliga kravspecifikationen för koncessionen gällande Marseilles flygplats ska investeringarna betalas av koncessionshavaren. |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med artikel 2.1 b och artikel 15.1 i den tillämpliga kravspecifikationen för koncessionen gällande Marseilles flygplats ska investeringarna betalas av koncessionshavaren.

2.3.2   KAPITALRÖRELSER MELLAN CCIMP OCH INDUSTRI- OCH HANDELSKAMMARENS AVDELNING FÖR ALLMÄNNA FRÅGOR

| (26) | Under åren 2001–2010 ska de kapitalrörelser som förekommit mellan CCIMP och industri- och handelskammarens avdelning för allmänna frågor ha uppgått till [...]* miljoner euro. |
| --- | --- |

(26)

Under åren 2001–2010 ska de kapitalrörelser som förekommit mellan CCIMP och industri- och handelskammarens avdelning för allmänna frågor ha uppgått till [...]* miljoner euro.

2.3.3   DE SÄNKTA PASSAGERARAVGIFTERNA FÖR ANVÄNDARNA AV TERMINAL MP2

| (27) | Taxorna för passageraravgiften varierar beroende på vilken terminal som används av flygbolagen: de är lägre för de som använder ”lågpristerminalen” mp2 och högre för de som använder terminal mp1 (hallarna 1–4). Dessa taxor fastställs genom beslut av CCIMP. Air France bestred de initiala taxorna vid flygplatsen Marseille Provence för åren 2006, 2007 och 2008, och dessa blev föremål för ogiltigförklaring från Frankrikes högsta förvaltningsdomstol (Conseil d'État). |
| --- | --- |

(27)

Taxorna för passageraravgiften varierar beroende på vilken terminal som används av flygbolagen: de är lägre för de som använder ”lågpristerminalen” mp2 och högre för de som använder terminal mp1 (hallarna 1–4). Dessa taxor fastställs genom beslut av CCIMP. Air France bestred de initiala taxorna vid flygplatsen Marseille Provence för åren 2006, 2007 och 2008, och dessa blev föremål för ogiltigförklaring från Frankrikes högsta förvaltningsdomstol (Conseil d'État).

| (28) | Den 7 maj 2008 ogiltigförklarade (7) högsta förvaltningsdomstolen de godkända taxorna för passageraravgiften vid terminal mp2 vid flygplatsen Marseille-Provence, från och med den 1 juni 2006 och de som gällde från och med den 1 januari 2007, på grund av otillräckliga bevis för de redovisningsposter som hade beaktats vid beräkningen av avgiften. I detta ärende ogiltigförklarade inte högsta förvaltningsdomstolen taxorna för den passageraravgift som tillämpades vid den primära terminalen. |
| --- | --- |

(28)

Den 7 maj 2008 ogiltigförklarade (7) högsta förvaltningsdomstolen de godkända taxorna för passageraravgiften vid terminal mp2 vid flygplatsen Marseille-Provence, från och med den 1 juni 2006 och de som gällde från och med den 1 januari 2007, på grund av otillräckliga bevis för de redovisningsposter som hade beaktats vid beräkningen av avgiften. I detta ärende ogiltigförklarade inte högsta förvaltningsdomstolen taxorna för den passageraravgift som tillämpades vid den primära terminalen.

7

| (29) | Den 26 december 2008 ogiltigförklarade högsta förvaltningsdomstolen de taxor för passageraravgiften som gällde vid den primära terminalen och terminal mp2 vid flygplatsen Marseille-Provence från och med den 1 januari 2008. |
| --- | --- |

(29)

Den 26 december 2008 ogiltigförklarade högsta förvaltningsdomstolen de taxor för passageraravgiften som gällde vid den primära terminalen och terminal mp2 vid flygplatsen Marseille-Provence från och med den 1 januari 2008.

| (30) | I en dom av den 15 maj 2009 bekräftade högsta förvaltningsdomstolen att de behöriga ministrarna hade vägrat att godkänna de tillämpliga taxorna vid terminal mp2 från och med den 1 januari 2009. |
| --- | --- |

(30)

I en dom av den 15 maj 2009 bekräftade högsta förvaltningsdomstolen att de behöriga ministrarna hade vägrat att godkänna de tillämpliga taxorna vid terminal mp2 från och med den 1 januari 2009.

| (31) | Efter ogiltigförklaringen av dessa taxor lät DGAC revisionsbyrån Mazars utföra en studie som lades fram i november 2008 och i vilken metoderna för anslående av kostnader och intäkter samt fastställandet av taxorna för de två terminalerna behandlas. På grundval av denna revision beslutade CCIMP om nya taxor för passageraravgiften, med retroaktiv verkan. Dessa retroaktiva taxor rör terminal mp1 (hallarna 1–4) för år 2008, och terminal mp2, för åren 2006–2008. Enligt CCIMP fastställdes dessa nya taxor för att uppnå täckningsgrader som liknade (8) kostnaderna för passagerarfunktionen vid terminalerna mp1 och mp2. |
| --- | --- |

(31)

Efter ogiltigförklaringen av dessa taxor lät DGAC revisionsbyrån Mazars utföra en studie som lades fram i november 2008 och i vilken metoderna för anslående av kostnader och intäkter samt fastställandet av taxorna för de två terminalerna behandlas. På grundval av denna revision beslutade CCIMP om nya taxor för passageraravgiften, med retroaktiv verkan. Dessa retroaktiva taxor rör terminal mp1 (hallarna 1–4) för år 2008, och terminal mp2, för åren 2006–2008. Enligt CCIMP fastställdes dessa nya taxor för att uppnå täckningsgrader som liknade (8) kostnaderna för passagerarfunktionen vid terminalerna mp1 och mp2.

8

| (32) | Genom ett beslut av den 25 maj 2009 fastställde CCIMP vilka taxor för passageraravgifterna som skulle tillämpas från och med den 1 augusti 2009. Då tillsynsmyndigheterna motsatte sig de taxor som CCIMP föreslog skulle tillämpas från och med den 1 juli 2010 fortsatte taxan av den 1 augusti 2009 att tillämpas. |
| --- | --- |

(32)

Genom ett beslut av den 25 maj 2009 fastställde CCIMP vilka taxor för passageraravgifterna som skulle tillämpas från och med den 1 augusti 2009. Då tillsynsmyndigheterna motsatte sig de taxor som CCIMP föreslog skulle tillämpas från och med den 1 juli 2010 fortsatte taxan av den 1 augusti 2009 att tillämpas.

| (33) | Den 17 juli 2009 lämnade Air France en begäran till högsta förvaltningsdomstolen om att ogiltigförklara CCIMP:s beslut av den 25 maj 2009 om fastställande av de taxor för passageraravgiften som skulle tillämpas retroaktivt för terminalerna mp1 och mp2 från och med den 1 januari 2008, samt de taxor för passageraravgiften som skulle tillämpas från och med den 1 augusti 2009. |
| --- | --- |

(33)

Den 17 juli 2009 lämnade Air France en begäran till högsta förvaltningsdomstolen om att ogiltigförklara CCIMP:s beslut av den 25 maj 2009 om fastställande av de taxor för passageraravgiften som skulle tillämpas retroaktivt för terminalerna mp1 och mp2 från och med den 1 januari 2008, samt de taxor för passageraravgiften som skulle tillämpas från och med den 1 augusti 2009.

| (34) | Den 17 juli 2009 lämnade Air France även in en begäran om interimistiska åtgärder. Den 28 juli 2009 ställde högsta förvaltningsdomstolen in betalningen av passageraravgiften med upp till 20 % av avgifterna för 2008 och från och med den 1 juli 2009. I väntan på en dom tillämpades denna inställning på de förnyade taxorna år 2010 och från och med den 1 januari 2011. |
| --- | --- |

(34)

Den 17 juli 2009 lämnade Air France även in en begäran om interimistiska åtgärder. Den 28 juli 2009 ställde högsta förvaltningsdomstolen in betalningen av passageraravgiften med upp till 20 % av avgifterna för 2008 och från och med den 1 juli 2009. I väntan på en dom tillämpades denna inställning på de förnyade taxorna år 2010 och från och med den 1 januari 2011.

| (35) | Den 14 juni 2010 lämnade Air France in en begäran till högsta förvaltningsdomstolen om ogiltigförklaring av CCIMP:s beslut från 2010 om att förnya de föregående taxorna från och med den 1 juli 2010. |
| --- | --- |

(35)

Den 14 juni 2010 lämnade Air France in en begäran till högsta förvaltningsdomstolen om ogiltigförklaring av CCIMP:s beslut från 2010 om att förnya de föregående taxorna från och med den 1 juli 2010.

| (36) | Den 27 juli 2011 ogiltigförklarade högsta förvaltningsdomstolen (9) CCIMP:s beslut av den 25 maj 2009 om fastställande av taxorna för passageraravgiften för terminal mp2 för åren 2008, 2009 och från och med den 1 augusti 2009, i den mån som dessa taxor har beräknats med hänsyn tagen till en subvention på 2,4 miljoner euro som beviljats av Conseil général för Bouches-du-Rhône för att finansiera en del av byggkostnaderna för den nya terminal mp2: flygplatsen Marseille Provence är direkt stödmottagare och flygbolagen är indirekta stödmottagare. Enligt högsta förvaltningsdomstolen ger detta beslut upphov till ett statligt stöd som beviljats på oriktiga grunder, och CCIMP:s beslut blir därmed att betrakta som olagligt. Högsta förvaltningsdomstolen har även genom dom fastställt att den omständighet att taxorna för terminal mp2 ogiltigförklarats inte påverkar lagligheten för de taxor som fastställts för terminal mp1, vilka har motiverats genom noggranna revisionsstudier. Högsta förvaltningsdomstolen klargör i sitt beslut att det framgår av delar av handlingarna att telekommunikationskostnader till ett ungefärligt belopp av 800 000 euro, som enligt de klagande (Air France och Britair) endast borde ha bokförts för terminal mp2, i själva verket i sin helhet hade bokförts bland allmänna kostnader och anslagits mellan terminalerna enligt en fördelningsnyckel som inte har kunnat konstateras innehålla uppenbara bedömningsfel. Högsta förvaltningsdomstolen godkänner således taxorna för passageraravgiften för terminal mp1. I samma beslut ogiltigförklarade högsta förvaltningsdomstolen taxan för landningsavgiften för 2009 med motiveringen att den är nästan tre gånger högre än kostnaderna för tillhandahållandet av denna tjänst och utgör mer än en fjärdedel av de totala intäkterna från flygplatsavgifterna, och ger därmed inte begränsad kompensation mellan intäkterna från denna avgift och de från andra avgifter, vilket krävs enligt nationell rätt (10). Slutligen konstaterar högsta förvaltningsdomstolen att de klagande företagen återkallar begäran om ogiltigförklaring av stimulansåtgärderna för trafikutveckling. |
| --- | --- |

(36)

Den 27 juli 2011 ogiltigförklarade högsta förvaltningsdomstolen (9) CCIMP:s beslut av den 25 maj 2009 om fastställande av taxorna för passageraravgiften för terminal mp2 för åren 2008, 2009 och från och med den 1 augusti 2009, i den mån som dessa taxor har beräknats med hänsyn tagen till en subvention på 2,4 miljoner euro som beviljats av Conseil général för Bouches-du-Rhône för att finansiera en del av byggkostnaderna för den nya terminal mp2: flygplatsen Marseille Provence är direkt stödmottagare och flygbolagen är indirekta stödmottagare. Enligt högsta förvaltningsdomstolen ger detta beslut upphov till ett statligt stöd som beviljats på oriktiga grunder, och CCIMP:s beslut blir därmed att betrakta som olagligt. Högsta förvaltningsdomstolen har även genom dom fastställt att den omständighet att taxorna för terminal mp2 ogiltigförklarats inte påverkar lagligheten för de taxor som fastställts för terminal mp1, vilka har motiverats genom noggranna revisionsstudier. Högsta förvaltningsdomstolen klargör i sitt beslut att det framgår av delar av handlingarna att telekommunikationskostnader till ett ungefärligt belopp av 800 000 euro, som enligt de klagande (Air France och Britair) endast borde ha bokförts för terminal mp2, i själva verket i sin helhet hade bokförts bland allmänna kostnader och anslagits mellan terminalerna enligt en fördelningsnyckel som inte har kunnat konstateras innehålla uppenbara bedömningsfel. Högsta förvaltningsdomstolen godkänner således taxorna för passageraravgiften för terminal mp1. I samma beslut ogiltigförklarade högsta förvaltningsdomstolen taxan för landningsavgiften för 2009 med motiveringen att den är nästan tre gånger högre än kostnaderna för tillhandahållandet av denna tjänst och utgör mer än en fjärdedel av de totala intäkterna från flygplatsavgifterna, och ger därmed inte begränsad kompensation mellan intäkterna från denna avgift och de från andra avgifter, vilket krävs enligt nationell rätt (10). Slutligen konstaterar högsta förvaltningsdomstolen att de klagande företagen återkallar begäran om ogiltigförklaring av stimulansåtgärderna för trafikutveckling.

9

10

| (37) | Den 15 december 2010 lämnade Air France in en begäran till högsta förvaltningsdomstolen om ogiltigförklaring av CCIMP:s beslut från december 2010 om att förnya de föregående taxorna från och med den 1 januari 2011. Air France avstod 2011 slutligen från alla sina anförda besvär på nationell nivå. |
| --- | --- |

(37)

Den 15 december 2010 lämnade Air France in en begäran till högsta förvaltningsdomstolen om ogiltigförklaring av CCIMP:s beslut från december 2010 om att förnya de föregående taxorna från och med den 1 januari 2011. Air France avstod 2011 slutligen från alla sina anförda besvär på nationell nivå.

| (38) | Under perioden som helhet var avgifterna för terminal mp2 57–66 % lägre för inrikestrafik och 66–80 % lägre för flyg inom EU (11) jämfört med avgifterna för hallarna 1–4 för inrikestrafik, trafik inom EU och internationell trafik. |
| --- | --- |

(38)

Under perioden som helhet var avgifterna för terminal mp2 57–66 % lägre för inrikestrafik och 66–80 % lägre för flyg inom EU (11) jämfört med avgifterna för hallarna 1–4 för inrikestrafik, trafik inom EU och internationell trafik.

11

2.3.4   DE SÄNKTA PASSAGERARAVGIFTERNA FÖR INRIKESFLYGNINGAR

| (39) | Beträffande de tillämpliga passageraravgifterna för passagerare som reser från hallarna 1–4 vid flygplatsen föreskrevs traditionellt en differentiering beroende på flygningarnas bestämmelseorter enligt tre taxor: en taxa för inrikesflyg, en taxa för flygningar med bestämmelseort inom Europeiska unionen och en taxa för internationella flygningar. |
| --- | --- |

(39)

Beträffande de tillämpliga passageraravgifterna för passagerare som reser från hallarna 1–4 vid flygplatsen föreskrevs traditionellt en differentiering beroende på flygningarnas bestämmelseorter enligt tre taxor: en taxa för inrikesflyg, en taxa för flygningar med bestämmelseort inom Europeiska unionen och en taxa för internationella flygningar.

| (40) | De tillämpliga taxorna för 2006 och 2007 fastställdes inledningsvis genom ett beslut av CCIMP den 26 juli 2006. Taxorna innebar en klart lägre avgift för inrikesflyg, med en skillnad på mer än 50 %. |
| --- | --- |

(40)

De tillämpliga taxorna för 2006 och 2007 fastställdes inledningsvis genom ett beslut av CCIMP den 26 juli 2006. Taxorna innebar en klart lägre avgift för inrikesflyg, med en skillnad på mer än 50 %.

| (41) | Till följd av ett klagomål från Ryanair inleddes ett överträdelseförfarande. Frankrike informerade kommissionen genom sitt meddelande av den 2 augusti 2007 att man vid upprepade tillfällen hade påmint flygplatsoperatören om att denne behövde upphöra med den befintliga differentieringen av taxor beroende på flygningarnas bestämmelseort, i den mån en sådan differentiering inte kunde motiveras av en skillnad i kostnader. |
| --- | --- |

(41)

Till följd av ett klagomål från Ryanair inleddes ett överträdelseförfarande. Frankrike informerade kommissionen genom sitt meddelande av den 2 augusti 2007 att man vid upprepade tillfällen hade påmint flygplatsoperatören om att denne behövde upphöra med den befintliga differentieringen av taxor beroende på flygningarnas bestämmelseort, i den mån en sådan differentiering inte kunde motiveras av en skillnad i kostnader.

| (42) | Nya taxor antogs för räkenskapsåren 2006 och 2007 och den ifrågasatta differentieringen av taxor avskaffades för kommande taxor. |
| --- | --- |

(42)

Nya taxor antogs för räkenskapsåren 2006 och 2007 och den ifrågasatta differentieringen av taxor avskaffades för kommande taxor.

2.3.5   SÄNKNINGEN AV VISSA FLYGPLATSAVGIFTER I ANSLUTNING TILL INRÄTTANDET AV NYA FLYGLINJER

| (43) | För att stimulera inrättandet av nya flyglinjer eller en omläggning av tidtabellerna kan flygbolag beviljas förmånliga taxor. Denna sänkning avser landningsavgifter och avgifter för trafikledning och parkering för passagerarförbindelser samt landningsavgifter och avgifter för trafikledning för godsflygningar. |
| --- | --- |

(43)

För att stimulera inrättandet av nya flyglinjer eller en omläggning av tidtabellerna kan flygbolag beviljas förmånliga taxor. Denna sänkning avser landningsavgifter och avgifter för trafikledning och parkering för passagerarförbindelser samt landningsavgifter och avgifter för trafikledning för godsflygningar.

| (44) | En första åtgärd för sänkta flygplatsavgifter infördes av CCIMP genom ett beslut av den 7 september 2004 och trädde i kraft den 1 mars 2005. Flygplatsens rådgivande ekonomiska kommitté (Cocoéco) fick tillfälle att yttra sig om åtgärderna vid sitt sammanträde den 6 december 2004 (12). Detta system tillämpades till och med den 31 juli 2009. |
| --- | --- |

(44)

En första åtgärd för sänkta flygplatsavgifter infördes av CCIMP genom ett beslut av den 7 september 2004 och trädde i kraft den 1 mars 2005. Flygplatsens rådgivande ekonomiska kommitté (Cocoéco) fick tillfälle att yttra sig om åtgärderna vid sitt sammanträde den 6 december 2004 (12). Detta system tillämpades till och med den 31 juli 2009.

12

| (45) | Storleken på den tillämpade sänkningen är 90 % under verksamhetens första år och 50 % det andra året. Dessa sänkningar beviljas endast för nya förbindelser som uppfyller följande villkor: (13)







  — | Bestämmelseorten för den nya linjen ska vara en flygplats som inte trafikeras regelbundet vid den tidpunkt då linjen skapas. |
| --- | --- | --- |

(45)

Storleken på den tillämpade sänkningen är 90 % under verksamhetens första år och 50 % det andra året. Dessa sänkningar beviljas endast för nya förbindelser som uppfyller följande villkor: (13)

13

—

Bestämmelseorten för den nya linjen ska vara en flygplats som inte trafikeras regelbundet vid den tidpunkt då linjen skapas.

| — | Bestämmelseorten för den nya linjen ska vara en flygplats som är belägen minst 75 km från en flygplats som redan är trafikerad eller en vars upptagningsområde väsentligen skiljer sig från det för den flygplats som redan trafikeras. |
| --- | --- |

—

Bestämmelseorten för den nya linjen ska vara en flygplats som är belägen minst 75 km från en flygplats som redan är trafikerad eller en vars upptagningsområde väsentligen skiljer sig från det för den flygplats som redan trafikeras.

| — | Linjens bestämmelseort får inte ligga inom en radie av 160 km från en bestämmelseort som under de tolv föregående månaderna trafikerats av flygbolaget självt, ett av dess dotterbolag, ett bolag som tillhör samma koncern eller ett som är bundet därtill genom handelsavtal (i synnerhet franchiseavtal, gemensam linjebeteckning för bestämmelseorten i fråga etc.). |
| --- | --- |

—

Linjens bestämmelseort får inte ligga inom en radie av 160 km från en bestämmelseort som under de tolv föregående månaderna trafikerats av flygbolaget självt, ett av dess dotterbolag, ett bolag som tillhör samma koncern eller ett som är bundet därtill genom handelsavtal (i synnerhet franchiseavtal, gemensam linjebeteckning för bestämmelseorten i fråga etc.).

| — | Linjen ska trafikeras minst en gång i veckan under minst två månader i följd. |
| --- | --- |

—

Linjen ska trafikeras minst en gång i veckan under minst två månader i följd.

| — | Under den period då ett lufttrafikföretag gynnas av ovannämnda sänkningar för linjetrafiken till en viss bestämmelseort ska ett eller flera andra företag, om de skulle bestämma sig för att bedriva linjetrafik till samma bestämmelseort, gynnas av samma åtgärd inom gränserna för den tidsplan som fastställts för det första företaget. |
| --- | --- |

—

Under den period då ett lufttrafikföretag gynnas av ovannämnda sänkningar för linjetrafiken till en viss bestämmelseort ska ett eller flera andra företag, om de skulle bestämma sig för att bedriva linjetrafik till samma bestämmelseort, gynnas av samma åtgärd inom gränserna för den tidsplan som fastställts för det första företaget.

| (46) | Sänkningarna av avgifterna beviljades både för de företag som flyger från terminal mp1 och de som flyger från terminal mp2. |
| --- | --- |

(46)

Sänkningarna av avgifterna beviljades både för de företag som flyger från terminal mp1 och de som flyger från terminal mp2.

| (47) | I en dom av den 30 juni 2009 beviljade Marseilles förvaltningsdomstol en begäran från Air France om upphävande av det system med förmånliga stimulanstaxor som infördes under 2005. Industri- och handelskammaren i Marseille Provence överklagade inte denna dom eftersom stimulansordningen under tiden delvis hade förnyats på grundval av ett nytt beslut om taxor. Flygbolaget Air France och dess dotterbolag Britair och Regional väckte därefter talan hos högsta förvaltningsdomstolen om ogiltigförklaring av CCIMP:s beslut om fastställande av taxor för avgifterna för åren 2008 och 2009, inbegripet luftfartstaxor och även stimulansordningen för inrättande av nya flyglinjer. Denna talan om ogiltigförklaring åtföljdes av en begäran om interimistiska åtgärder i form av indragning, som högsta förvaltningsdomstolens domare i summariska förfaranden delvis beviljade genom ett förordnande av den 28 juli 2009, där i synnerhet denna stimulansordning meddelades indragen. I sitt avgörande i sak av den 27 juli 2011 (14) tar högsta förvaltningsdomstolen fasta på de klagande företagens återkallande av sina slutsatser för ogiltigförklaring av stimulansåtgärderna för utvecklingen av trafiken för åren 2009 och 2010. |
| --- | --- |

(47)

I en dom av den 30 juni 2009 beviljade Marseilles förvaltningsdomstol en begäran från Air France om upphävande av det system med förmånliga stimulanstaxor som infördes under 2005. Industri- och handelskammaren i Marseille Provence överklagade inte denna dom eftersom stimulansordningen under tiden delvis hade förnyats på grundval av ett nytt beslut om taxor. Flygbolaget Air France och dess dotterbolag Britair och Regional väckte därefter talan hos högsta förvaltningsdomstolen om ogiltigförklaring av CCIMP:s beslut om fastställande av taxor för avgifterna för åren 2008 och 2009, inbegripet luftfartstaxor och även stimulansordningen för inrättande av nya flyglinjer. Denna talan om ogiltigförklaring åtföljdes av en begäran om interimistiska åtgärder i form av indragning, som högsta förvaltningsdomstolens domare i summariska förfaranden delvis beviljade genom ett förordnande av den 28 juli 2009, där i synnerhet denna stimulansordning meddelades indragen. I sitt avgörande i sak av den 27 juli 2011 (14) tar högsta förvaltningsdomstolen fasta på de klagande företagens återkallande av sina slutsatser för ogiltigförklaring av stimulansåtgärderna för utvecklingen av trafiken för åren 2009 och 2010.

14

| (48) | Från den 1 februari 2010 till den 31 oktober 2011 tillämpades den nya sänkningen av landningsavgifter och avgifterna för trafikledning och parkering till förmån för alla flygbolag som uppfyllde de objektiva villkoren för beviljande. |
| --- | --- |

(48)

Från den 1 februari 2010 till den 31 oktober 2011 tillämpades den nya sänkningen av landningsavgifter och avgifterna för trafikledning och parkering till förmån för alla flygbolag som uppfyllde de objektiva villkoren för beviljande.

| (49) | Storleken på sänkningen motsvarar






  — | 60 % under det första verksamhetsåret, |
| --- | --- | --- |

(49)

Storleken på sänkningen motsvarar

—

60 % under det första verksamhetsåret,

| — | 45 % under det andra verksamhetsåret, och |
| --- | --- |

—

45 % under det andra verksamhetsåret, och

| — | 20 % under det tredje verksamhetsåret. |
| --- | --- |

—

20 % under det tredje verksamhetsåret.

| (50) | Dessa sänkningar beviljas endast för nya förbindelser som uppfyller följande villkor: (15)







  — | Passagerarflygningar och godsflygningar är stödberättigade. |
| --- | --- | --- |

(50)

Dessa sänkningar beviljas endast för nya förbindelser som uppfyller följande villkor: (15)

15

—

Passagerarflygningar och godsflygningar är stödberättigade.

| — | Den nya linjen ska trafikeras minst en gång i veckan under minst fyra månader i följd. |
| --- | --- |

—

Den nya linjen ska trafikeras minst en gång i veckan under minst fyra månader i följd.

| — | Bestämmelseorten för den nya linjen ska vara en flygplats som är belägen minst 50 km från en flygplats som redan är trafikerad eller en vars upptagningsområde väsentligen skiljer sig från det för den flygplats som redan trafikeras. |
| --- | --- |

—

Bestämmelseorten för den nya linjen ska vara en flygplats som är belägen minst 50 km från en flygplats som redan är trafikerad eller en vars upptagningsområde väsentligen skiljer sig från det för den flygplats som redan trafikeras.

| — | Ny linje som inte har trafikerats under de 18 föregående månaderna av företaget självt, ett av dess dotterbolag, ett bolag som tillhör samma koncern eller ett som är bundet därtill genom handelsavtal. |
| --- | --- |

—

Ny linje som inte har trafikerats under de 18 föregående månaderna av företaget självt, ett av dess dotterbolag, ett bolag som tillhör samma koncern eller ett som är bundet därtill genom handelsavtal.

| (51) | Vid säsongsmässiga uppehåll fortsätter det avtagande stimulansförfarandet när linjetrafiken återupptas som om det inte hade dragits in alls: perioden för avbrottet ingår i perioden med sänkta avgifter. Denna stimulansåtgärd tillämpas vid flygplatsen Marseille Provence för båda terminaler och för alla flygbolag. |
| --- | --- |

(51)

Vid säsongsmässiga uppehåll fortsätter det avtagande stimulansförfarandet när linjetrafiken återupptas som om det inte hade dragits in alls: perioden för avbrottet ingår i perioden med sänkta avgifter. Denna stimulansåtgärd tillämpas vid flygplatsen Marseille Provence för båda terminaler och för alla flygbolag.

2.3.6   KOSTNADSFRI PARKERING NATTETID

| (52) | CCIMP nämner i sin skrivelse av den 28 december 2010 införandet av åtgärden anpassning av avgiften för parkering nattetid från och med den 1 februari 2010. Därmed tillämpas kostnadsfri parkering mellan kl. 22–06 om följande villkor uppfylls:






  — | Verksamheten omfattar passagerartransport. |
| --- | --- | --- |

(52)

CCIMP nämner i sin skrivelse av den 28 december 2010 införandet av åtgärden anpassning av avgiften för parkering nattetid från och med den 1 februari 2010. Därmed tillämpas kostnadsfri parkering mellan kl. 22–06 om följande villkor uppfylls:

anpassning av avgiften för parkering nattetid

—

Verksamheten omfattar passagerartransport.

| — | Minst fem flygningar i veckan med samma bestämmelseort under minst en IATA-säsong. |
| --- | --- |

—

Minst fem flygningar i veckan med samma bestämmelseort under minst en IATA-säsong.

| — | Flygplanen är parkerade under minst sex timmar i sträck mellan kl. 22 och 06. |
| --- | --- |

—

Flygplanen är parkerade under minst sex timmar i sträck mellan kl. 22 och 06.

| (53) | Denna stimulansåtgärd tillämpas vid flygplatsen Marseille Provence för båda terminaler och för alla flygbolag. |
| --- | --- |

(53)

Denna stimulansåtgärd tillämpas vid flygplatsen Marseille Provence för båda terminaler och för alla flygbolag.

2.3.7   FINANSIERINGEN AV MARKNADSFÖRINGSVERKSAMHETEN

| (54) | Genom ett beslut av den 21 november 2005 införde CCIMP en finansiell stimulansordning för inrättandet av nya flyglinjer genom ett delvist övertagande av särskilda kostnader för marknadsföring och PR via medier som godkänts av flygplatsen Marseille Provence. På grundval av denna åtgärd skulle det stödmottagande flygbolaget lämna ett bestyrkande av utgifterna för marknadsföringen av denna flyglinje. Stödnivån fick inte överstiga 50 % av de motiverade utgifterna. |
| --- | --- |

(54)

Genom ett beslut av den 21 november 2005 införde CCIMP en finansiell stimulansordning för inrättandet av nya flyglinjer genom ett delvist övertagande av särskilda kostnader för marknadsföring och PR via medier som godkänts av flygplatsen Marseille Provence. På grundval av denna åtgärd skulle det stödmottagande flygbolaget lämna ett bestyrkande av utgifterna för marknadsföringen av denna flyglinje. Stödnivån fick inte överstiga 50 % av de motiverade utgifterna.

| (55) | Beslutet att införa ett stöd för ”marknadsföring” togs utan föregående godkännande av Frankrike, innan offentliggörandet av kommissionens meddelande Riktlinjer för finansiering av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser (nedan kallat 2005 års riktlinjer) (16). Genom en skrivelse av den 22 augusti 2006 bad Frankrike CCIMP att upphöra med detta stöd senast den 1 juni 2007, efter att ha bedömt att ett sådant ”marknadsföringsstöd” inte uppfyllde de kriterier som fastställs i 2005 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(55)

Beslutet att införa ett stöd för ”marknadsföring” togs utan föregående godkännande av Frankrike, innan offentliggörandet av kommissionens meddelande Riktlinjer för finansiering av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser (nedan kallat 2005 års riktlinjer) (16). Genom en skrivelse av den 22 augusti 2006 bad Frankrike CCIMP att upphöra med detta stöd senast den 1 juni 2007, efter att ha bedömt att ett sådant ”marknadsföringsstöd” inte uppfyllde de kriterier som fastställs i 2005 års riktlinjer.

Riktlinjer för finansiering av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser

2005 års riktlinjer

16

| (56) | CCIMP bekräftade att det bidrag till utgifterna för marknadsföring som från början planerades inte betalades ut, med undantag för ett bidrag [på mindre än 300 000 euro]* till förmån för BMI Baby. |
| --- | --- |

(56)

CCIMP bekräftade att det bidrag till utgifterna för marknadsföring som från början planerades inte betalades ut, med undantag för ett bidrag [på mindre än 300 000 euro]* till förmån för BMI Baby.

2.3.8   AVTALET OM KÖP AV REKLAMUTRYMME MED AMS

| (57) | Den 19 maj 2006 ingick CCIMP utan föregående anbudsförfarande eller utlysning ett avtal på fem år om köp av reklamutrymme med företaget Airport Marketing Services (nedan kallat AMS), ett dotterbolag som till 100 % ägs av flygbolaget Ryanair. |
| --- | --- |

(57)

Den 19 maj 2006 ingick CCIMP utan föregående anbudsförfarande eller utlysning ett avtal på fem år om köp av reklamutrymme med företaget Airport Marketing Services (nedan kallat AMS), ett dotterbolag som till 100 % ägs av flygbolaget Ryanair.

AMS

| (58) | Enligt bestämmelserna i detta avtal skulle CCIMP betala följande till AMS:






  — | [...]* euro i månaden mellan november 2006 och oktober 2007. |
| --- | --- | --- |

(58)

Enligt bestämmelserna i detta avtal skulle CCIMP betala följande till AMS:

—

[...]* euro i månaden mellan november 2006 och oktober 2007.

| — | [...]* euro i månaden mellan november 2007 och maj 2008. |
| --- | --- |

—

[...]* euro i månaden mellan november 2007 och maj 2008.

| — | [...]* euro i månaden från och med juni 2008. |
| --- | --- |

—

[...]* euro i månaden från och med juni 2008.

| (59) | Det klargörs i Cocoécos beslut av den 18 februari 2009 för fastställande av de taxor som berörs av beslutet av den 25 maj 2009 att kostnaden för avtalet med AMS under avtalsperioden, det vill säga oktober 2006–oktober 2011, uppgår till [...]* euro, dvs. [...]* euro per år. |
| --- | --- |

(59)

Det klargörs i Cocoécos beslut av den 18 februari 2009 för fastställande av de taxor som berörs av beslutet av den 25 maj 2009 att kostnaden för avtalet med AMS under avtalsperioden, det vill säga oktober 2006–oktober 2011, uppgår till [...]* euro, dvs. [...]* euro per år.

| (60) | Med hjälp av de uppgifter som Frankrike har lämnat går det även att fastställa kostnaden för avtalet med AMS, som framgår av tabell 2:

  Tabell 2


  Kostnader som hör samman med avtalet med AMS enligt de uppgifter som Frankrike har lämnat, i tusental euro




















  2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(60)

Med hjälp av de uppgifter som Frankrike har lämnat går det även att fastställa kostnaden för avtalet med AMS, som framgår av tabell 2:

Tabell 2

Tabell 2

Kostnader som hör samman med avtalet med AMS enligt de uppgifter som Frankrike har lämnat, i tusental euro

Kostnader som hör samman med avtalet med AMS enligt de uppgifter som Frankrike har lämnat, i tusental euro

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| (61) | Målet med avtalet skulle enligt CCIMP vara att säkerställa reklam för Marseille som destination i syfte att locka till sig ett stort antal passagerare. Därigenom skulle det gå att garantera fortlevnaden för terminal mp2 och en god avkastningsnivå för de tjänster som erbjuds av flygplatsförvaltaren. |
| --- | --- |

(61)

Målet med avtalet skulle enligt CCIMP vara att säkerställa reklam för Marseille som destination i syfte att locka till sig ett stort antal passagerare. Därigenom skulle det gå att garantera fortlevnaden för terminal mp2 och en god avkastningsnivå för de tjänster som erbjuds av flygplatsförvaltaren.

| (62) | I detta hänseende bedömer CCIMP att fullföljandet av detta mål utgår från två faktorer:






  — | Ett stort antal internetanvändare. |
| --- | --- | --- |

(62)

I detta hänseende bedömer CCIMP att fullföljandet av detta mål utgår från två faktorer:

—

Ett stort antal internetanvändare.

| — | Europeiska internetanvändare som är mottagliga för lågprismodellen. |
| --- | --- |

—

Europeiska internetanvändare som är mottagliga för lågprismodellen.

| (63) | CCIMP motiverar att man ingick detta avtal med AMS med hänvisning till att endast den sistnämndas webbplats under 2006 motsvarade CCIMP:s behov, då den erbjöd följande tjänster:






  — | Ett unikt och exklusivt system för försäljning av bolaget Ryanairs biljetter, den enda aktör som åtog sig att inrätta en stor flygplansbas vid den nya terminalen mp2. |
| --- | --- | --- |

(63)

CCIMP motiverar att man ingick detta avtal med AMS med hänvisning till att endast den sistnämndas webbplats under 2006 motsvarade CCIMP:s behov, då den erbjöd följande tjänster:

—

Ett unikt och exklusivt system för försäljning av bolaget Ryanairs biljetter, den enda aktör som åtog sig att inrätta en stor flygplansbas vid den nya terminalen mp2.

| — | Besök av ett stort antal internetanvändare som utgör målgruppen för CCIMP:s PR-strategi. |
| --- | --- |

—

Besök av ett stort antal internetanvändare som utgör målgruppen för CCIMP:s PR-strategi.

| — | Marknadsföringstjänster som är anpassade för köp av flygbiljetter till destinationen Provence. |
| --- | --- |

—

Marknadsföringstjänster som är anpassade för köp av flygbiljetter till destinationen Provence.

| (64) | Klaganden bedömer att detta avtal som ingåtts med AMS utgör ett stöd till Ryanair som syftar till att locka den sistnämnda till MRS (IATA-kod för flygplatsen Marseille Provence). I detta syfte tillhandahåller klaganden uppgifter till stöd för sin ståndpunkt, som utgår från de förberedande handlingarna inför sammanträdet med ”flygplatsrådet” inom CCIMP av den 15 november 2005. |
| --- | --- |

(64)

Klaganden bedömer att detta avtal som ingåtts med AMS utgör ett stöd till Ryanair som syftar till att locka den sistnämnda till MRS (IATA-kod för flygplatsen Marseille Provence). I detta syfte tillhandahåller klaganden uppgifter till stöd för sin ståndpunkt, som utgår från de förberedande handlingarna inför sammanträdet med ”flygplatsrådet” inom CCIMP av den 15 november 2005.

2.3.9   AFFÄRSPLANEN FÖR TERMINAL MP2 OCH TILLÄMPNINGEN AV PRINCIPEN OM EN FÖRSIKTIG MARKNADSEKONOMISK AKTÖR

| (65) | I november 2004 upprättade CCIMP en affärsplan för att visa lönsamheten för terminal mp2. Denna uppdaterades under 2005. Ytterligare uppdateringar av denna affärsplan utvärderades av PricewaterhouseCoopers (PwC) på begäran av Air France, i februari 2005, november 2005 och maj 2006. |
| --- | --- |

(65)

I november 2004 upprättade CCIMP en affärsplan för att visa lönsamheten för terminal mp2. Denna uppdaterades under 2005. Ytterligare uppdateringar av denna affärsplan utvärderades av PricewaterhouseCoopers (PwC) på begäran av Air France, i februari 2005, november 2005 och maj 2006.

| (66) | I den affärsplan som lagts fram av Frankrike jämförs, för perioden 2004–2020, ett scenario med terminal mp2 och ett scenario utan terminal mp2. Enligt Frankrike uppgår de sammanlagda inkomsterna för perioden 2004–2020 från årliga kassaflöden och det bokförda nettovärdet år 2020 till






  — | [...]* miljoner euro i scenariot utan terminal mp2, |
| --- | --- | --- |

(66)

I den affärsplan som lagts fram av Frankrike jämförs, för perioden 2004–2020, ett scenario med terminal mp2 och ett scenario utan terminal mp2. Enligt Frankrike uppgår de sammanlagda inkomsterna för perioden 2004–2020 från årliga kassaflöden och det bokförda nettovärdet år 2020 till

—

[...]* miljoner euro i scenariot utan terminal mp2,

| — | [...]* miljoner euro i scenariot med terminal mp2. |
| --- | --- |

—

[...]* miljoner euro i scenariot med terminal mp2.

| (67) | Frankrike drar således slutsatsen att scenariot med terminal mp2 är [...]* miljoner euro mer fördelaktigt än scenariot utan terminal mp2, vilket innebär en räntabilitetsgrad på [...]* %. |
| --- | --- |

(67)

Frankrike drar således slutsatsen att scenariot med terminal mp2 är [...]* miljoner euro mer fördelaktigt än scenariot utan terminal mp2, vilket innebär en räntabilitetsgrad på [...]* %.

| (68) | Affärsplanen inbegriper även en analys av känsligheten för andra antaganden om trafikvolymer och taxor. De granskade ”trafikscenarierna” var ett scenario ”utan överföring av Air France-pendeln” och ett scenario med ”mindre hög tillväxt av trafiken vid terminal mp2”. De granskade ”taxascenarierna” rörde taxor på [...]* euro och [...]* euro per passagerare för terminal mp2. |
| --- | --- |

(68)

Affärsplanen inbegriper även en analys av känsligheten för andra antaganden om trafikvolymer och taxor. De granskade ”trafikscenarierna” var ett scenario ”utan överföring av Air France-pendeln” och ett scenario med ”mindre hög tillväxt av trafiken vid terminal mp2”. De granskade ”taxascenarierna” rörde taxor på [...]* euro och [...]* euro per passagerare för terminal mp2.

| (69) | Under 2005 uppdaterades affärsplanen och vid detta tillfälle simulerades tre scenarier. Scenarierna är följande:






  — | Första simuleringen: Trafikutsikterna för år 2005 utgör grunden för beräkningarna, överföringen av Air France-pendeln till terminal mp2 är inte kvar i basscenariot och beräkningarna utförs för perioden 2005–2021. På grundval av dessa antaganden antas internräntan vara [högre än 7,5 %]*. |
| --- | --- | --- |

(69)

Under 2005 uppdaterades affärsplanen och vid detta tillfälle simulerades tre scenarier. Scenarierna är följande:

—

Första simuleringen: Trafikutsikterna för år 2005 utgör grunden för beräkningarna, överföringen av Air France-pendeln till terminal mp2 är inte kvar i basscenariot och beräkningarna utförs för perioden 2005–2021. På grundval av dessa antaganden antas internräntan vara [högre än 7,5 %]*.

Första simuleringen

| — | Andra simuleringen: Internräntan fastställs till 7,5 % och man försöker beräkna vilket antal passagerare som krävs för denna internränta. Genom simuleringen kommer man fram till slutsatsen att antalet passagerare för perioden 2007–2021 skulle kunna vara 1,32 miljoner mindre än i den första simuleringen. |
| --- | --- |

—

Andra simuleringen: Internräntan fastställs till 7,5 % och man försöker beräkna vilket antal passagerare som krävs för denna internränta. Genom simuleringen kommer man fram till slutsatsen att antalet passagerare för perioden 2007–2021 skulle kunna vara 1,32 miljoner mindre än i den första simuleringen.

Andra simuleringen

| — | Tredje simuleringen: Om trafiken vid terminal mp2 år 2010 endast uppgår till 1 miljon passagerare (i stället för 1,65 miljoner som man fick fram i den första simuleringen), vilken ytterligare taxa per passagerare bör tillämpas från och med 2011 för att upprätthålla en internränta på 7,5? Genom simuleringen når man slutsatsen att den nödvändiga höjningen av taxorna skulle vara [...]* euro. |
| --- | --- |

—

Tredje simuleringen: Om trafiken vid terminal mp2 år 2010 endast uppgår till 1 miljon passagerare (i stället för 1,65 miljoner som man fick fram i den första simuleringen), vilken ytterligare taxa per passagerare bör tillämpas från och med 2011 för att upprätthålla en internränta på 7,5? Genom simuleringen når man slutsatsen att den nödvändiga höjningen av taxorna skulle vara [...]* euro.

Tredje simuleringen

| (70) | De utvärderingar som PwC gjorde på begäran av Air France inom ramen för tvisten vid högsta förvaltningsdomstolen behandlar simuleringar från februari 2005, september 2005 och maj 2006 som har gjorts av CCIMP i syfte att fastställa internräntan och nettonuvärdet (NNV) för det projekt som omfattade terminal mp2 på grundval av väntade kassaflöden. I samband med detta framförde PwC ett antal anmärkningar och en del kritik beträffande affärsplanen i fråga. |
| --- | --- |

(70)

De utvärderingar som PwC gjorde på begäran av Air France inom ramen för tvisten vid högsta förvaltningsdomstolen behandlar simuleringar från februari 2005, september 2005 och maj 2006 som har gjorts av CCIMP i syfte att fastställa internräntan och nettonuvärdet (NNV) för det projekt som omfattade terminal mp2 på grundval av väntade kassaflöden. I samband med detta framförde PwC ett antal anmärkningar och en del kritik beträffande affärsplanen i fråga.

3.   KOMMENTARER FRÅN FRANKRIKE

KOMMENTARER FRÅN FRANKRIKE

3.1   INVESTERINGSSUBVENTIONERNA TILL CCIMP

INVESTERINGSSUBVENTIONERNA TILL CCIMP

3.1.1   VISSA AV DE BEVILJADE SUBVENTIONERNA ÄR PRESKRIBERADE

| (71) | Frankrike bestrider kommissionens ståndpunkt om att de 7,577 miljoner euro som mellan 2005 och 2007 avsattes för byggandet av terminal mp2 och de 16,6 miljoner euro som har beviljats sedan 2001 som investering i flygplatsen i sin helhet utgör statligt stöd som kan bli föremål för en analys från kommissionens sida. |
| --- | --- |

(71)

Frankrike bestrider kommissionens ståndpunkt om att de 7,577 miljoner euro som mellan 2005 och 2007 avsattes för byggandet av terminal mp2 och de 16,6 miljoner euro som har beviljats sedan 2001 som investering i flygplatsen i sin helhet utgör statligt stöd som kan bli föremål för en analys från kommissionens sida.

| (72) | Med stöd av artikel 15 i rådets förordning (EU) nr 659/1999 (17) hävdar Frankrike att följande subventioner som tas upp i tabell 3 är preskriberade:

  Tabell 3









  Myndighet | Datum för tecknande av överenskommelsen | Subventionens beteckning | Totalt utbetalt belopp (i miljoner euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Conseil général | den 14 december 1999 | Utbyggnad och ombyggnad av flygplatsanläggningar | 3 064 |
| Conseil régional | den 24 oktober 1997 | Utvidgning och utveckling av flygplatsen | 8 032 |
| Conseil régional | den 8 juli 1994 | Utveckling av fraktzonen | 1 372 |
| Staten | den 26 april 2000 | Uppgradering till befintlig standard av påbudsskyltar med anvisningar | 290 |
| Staten | den 23 juni 1999 | Säkerhetskontroll av lastrumsbagage | 579 |

(72)

Med stöd av artikel 15 i rådets förordning (EU) nr 659/1999 (17) hävdar Frankrike att följande subventioner som tas upp i tabell 3 är preskriberade:

17

Tabell 3

Tabell 3

Myndighet

Datum för tecknande av överenskommelsen

Subventionens beteckning

Totalt utbetalt belopp (i miljoner euro)

Conseil général

den 14 december 1999

Utbyggnad och ombyggnad av flygplatsanläggningar

3 064

Conseil régional

den 24 oktober 1997

Utvidgning och utveckling av flygplatsen

8 032

Conseil régional

den 8 juli 1994

Utveckling av fraktzonen

1 372

Staten

den 26 april 2000

Uppgradering till befintlig standard av påbudsskyltar med anvisningar

290

Staten

den 23 juni 1999

Säkerhetskontroll av lastrumsbagage

579

| (73) | Frankrike hävdar att de preskriberade subventionerna inte kan bli föremål för återkrav och att de därmed måste uteslutas från kommissionens granskning. |
| --- | --- |

(73)

Frankrike hävdar att de preskriberade subventionerna inte kan bli föremål för återkrav och att de därmed måste uteslutas från kommissionens granskning.

3.1.2   VISSA AV DE BEVILJADE SUBVENTIONERNA HAR ANVÄNTS FÖR FINANSIERING AV VERKSAMHETER OCH INFRASTRUKTUR SOM INTE ÄR AV EKONOMISK NATUR OCH UTGÖR DÄRMED INTE STATLIGT STÖD

| (74) | Frankrike hävdar att vissa subventioner har använts för finansieringen av infrastruktur eller verksamheter med koppling till utövandet av befogenheter som rör allmän säkerhet, brandbekämpning och säkerhet inom verksamheten, nämligen följande:






  — | Den subvention som beviljades av staten den 19 december 2001, i den mån som syftet med den var att förstärka flygsäkerhetsåtgärderna och i synnerhet att finansiera den slumpmässiga visiteringen av en viss procentandel handbagage, den systematiska inspektionen av personalen i de reserverade områdena och påskyndandet av programmet för kontroll av lastrumsbagage för att uppnå en andel på 100 % i början av andra halvåret år 2002, till ett totalbelopp på 5 032 000 euro. |
| --- | --- | --- |

(74)

Frankrike hävdar att vissa subventioner har använts för finansieringen av infrastruktur eller verksamheter med koppling till utövandet av befogenheter som rör allmän säkerhet, brandbekämpning och säkerhet inom verksamheten, nämligen följande:

—

Den subvention som beviljades av staten den 19 december 2001, i den mån som syftet med den var att förstärka flygsäkerhetsåtgärderna och i synnerhet att finansiera den slumpmässiga visiteringen av en viss procentandel handbagage, den systematiska inspektionen av personalen i de reserverade områdena och påskyndandet av programmet för kontroll av lastrumsbagage för att uppnå en andel på 100 % i början av andra halvåret år 2002, till ett totalbelopp på 5 032 000 euro.

| — | Den subvention som beviljades av Conseil général den 27 september 2002, i den mån som syftet med den var ledningsdragningen för bana 2, utveckling av datasäkerhetsrummet, av ett utrymme i värmekraftverket, renoveringen av fasaden till den tekniska avdelningen till lokalerna för flygnavigation, bytet av den allmänna lågspänningspanelen vid station B, uppgraderingen till befintlig standard för terminallarm och brandsäkerhet i databehandlingsrummet, till ett totalbelopp på 209 885 euro. |
| --- | --- |

—

Den subvention som beviljades av Conseil général den 27 september 2002, i den mån som syftet med den var ledningsdragningen för bana 2, utveckling av datasäkerhetsrummet, av ett utrymme i värmekraftverket, renoveringen av fasaden till den tekniska avdelningen till lokalerna för flygnavigation, bytet av den allmänna lågspänningspanelen vid station B, uppgraderingen till befintlig standard för terminallarm och brandsäkerhet i databehandlingsrummet, till ett totalbelopp på 209 885 euro.

| — | Subventionen från Conseil général av den 26 april 2003, i den mån som syftet med den var ny trafikledningsutrustning, utbyggnaden av och tillgången till den centrala kontrollstationen, omdisponeringen av gränspolisens kurer, inrättandet av en vårdmottagning, färdigställandet av ringleden i den södra zonen, bytet av fläktkonventorerna, inrättandet av ett system med kameror för videoövervakning, bytet av pannan i värmekraftverket, brandsäkerhetssystemet i den västra zonen och utrustningen för digitalt skydd, till ett totalbelopp på 2 111 542,82 euro. |
| --- | --- |

—

Subventionen från Conseil général av den 26 april 2003, i den mån som syftet med den var ny trafikledningsutrustning, utbyggnaden av och tillgången till den centrala kontrollstationen, omdisponeringen av gränspolisens kurer, inrättandet av en vårdmottagning, färdigställandet av ringleden i den södra zonen, bytet av fläktkonventorerna, inrättandet av ett system med kameror för videoövervakning, bytet av pannan i värmekraftverket, brandsäkerhetssystemet i den västra zonen och utrustningen för digitalt skydd, till ett totalbelopp på 2 111 542,82 euro.

| — | Subventionen från Conseil général av den 19 maj 2005 som avsåg att delvis finansiera terminal mp2, och som delvis ingår i finansieringen av infrastruktur som inte är av ekonomisk natur, till ett totalbelopp på 2 273 258,64 euro. Frankrike förklarar att de uppdrag som inte är av ekonomisk natur utövas inom ett område som motsvarar 16,96 % av terminal mp2 och anser att en motsvarande andel av bygg- och anläggningsarbetena rör de ytor som används för dessa uppdrag. Frankrike hävdar därmed att 16,96 % av kostnaderna för bygg- och anläggningsarbetena efter avdrag för investeringar med koppling till icke-ekonomiska verksamheter, dvs. 1 416 238,75 euro, också ska dras av från kommissionens beräkning. |
| --- | --- |

—

Subventionen från Conseil général av den 19 maj 2005 som avsåg att delvis finansiera terminal mp2, och som delvis ingår i finansieringen av infrastruktur som inte är av ekonomisk natur, till ett totalbelopp på 2 273 258,64 euro. Frankrike förklarar att de uppdrag som inte är av ekonomisk natur utövas inom ett område som motsvarar 16,96 % av terminal mp2 och anser att en motsvarande andel av bygg- och anläggningsarbetena rör de ytor som används för dessa uppdrag. Frankrike hävdar därmed att 16,96 % av kostnaderna för bygg- och anläggningsarbetena efter avdrag för investeringar med koppling till icke-ekonomiska verksamheter, dvs. 1 416 238,75 euro, också ska dras av från kommissionens beräkning.

| — | Den subvention från kommunblocket Marseille Métropole som beviljades den 26 juli 2004, i den mån som syftet med den var banmarkeringar, till ett belopp på 72 095 euro. |
| --- | --- |

—

Den subvention från kommunblocket Marseille Métropole som beviljades den 26 juli 2004, i den mån som syftet med den var banmarkeringar, till ett belopp på 72 095 euro.

| — | Den subvention från FEDER som beviljades den 22 augusti 2002, i den mån som syftet med den var att utföra bygg- och anläggningsarbeten med optisk trafikledningsutrustning på parkeringsområdena för fraktflygplan, till ett totalbelopp på 587 350,53 euro. |
| --- | --- |

—

Den subvention från FEDER som beviljades den 22 augusti 2002, i den mån som syftet med den var att utföra bygg- och anläggningsarbeten med optisk trafikledningsutrustning på parkeringsområdena för fraktflygplan, till ett totalbelopp på 587 350,53 euro.

| (75) | Enligt Frankrike ska beloppen i fråga dras av från de som omfattas av kommissionens bedömning. |
| --- | --- |

(75)

Enligt Frankrike ska beloppen i fråga dras av från de som omfattas av kommissionens bedömning.

3.1.3   INVESTERINGSSUBVENTIONERNAS FÖRENLIGHET MED RIKTLINJERNA FÖR FINANSIERING AV FLYGPLATSER

| (76) | Frankrike hävdar att kommissionen, i enlighet med principen om skydd för berättigade förväntningar, ska bedöma huruvida de subventioner som beviljades innan datumet för offentliggörandet av 2005 års riktlinjer kan betraktas som statligt stöd enligt riktlinjerna för statliga stöd inom luftfartssektorn av den 10 december 1994, och därmed dra slutsatsen att subventionerna i fråga inte utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(76)

Frankrike hävdar att kommissionen, i enlighet med principen om skydd för berättigade förväntningar, ska bedöma huruvida de subventioner som beviljades innan datumet för offentliggörandet av 2005 års riktlinjer kan betraktas som statligt stöd enligt riktlinjerna för statliga stöd inom luftfartssektorn av den 10 december 1994, och därmed dra slutsatsen att subventionerna i fråga inte utgör statligt stöd.

| (77) | I andra hand anser Frankrike att de beviljade subventionerna är förenliga med 2005 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(77)

I andra hand anser Frankrike att de beviljade subventionerna är förenliga med 2005 års riktlinjer.

3.1.3.1   
  Förenligheten hos subventionen från Conseil général för investering i terminal mp2

Förenligheten hos subventionen från Conseil général för investering i terminal mp2

| (78) | Frankrike hävdar att denna subvention uppfyller ett klart formulerat mål av allmänekonomiskt intresse, som har att göra med att skapa och bevara direkta arbetstillfällen i en region med en högre arbetslöshet än det nationella genomsnittet, den regionala ekonomiska utvecklingen i ett område som är berättigat att ta emot regionalt stöd i enlighet med undantaget i artikel 107.3 c i EUF-fördraget, en förstärkning av flygplatsens kapacitet inför en risk för överbelastning (18) och en förbättring av regionens förbindelsemöjligheter vad gäller ny trafik som inte betjänades av höghastighetståglinjen eller av terminal mp1 och som har gynnats av ökningen av antalet trafikerade destinationer. |
| --- | --- |

(78)

Frankrike hävdar att denna subvention uppfyller ett klart formulerat mål av allmänekonomiskt intresse, som har att göra med att skapa och bevara direkta arbetstillfällen i en region med en högre arbetslöshet än det nationella genomsnittet, den regionala ekonomiska utvecklingen i ett område som är berättigat att ta emot regionalt stöd i enlighet med undantaget i artikel 107.3 c i EUF-fördraget, en förstärkning av flygplatsens kapacitet inför en risk för överbelastning (18) och en förbättring av regionens förbindelsemöjligheter vad gäller ny trafik som inte betjänades av höghastighetståglinjen eller av terminal mp1 och som har gynnats av ökningen av antalet trafikerade destinationer.

18

| (79) | Frankrike bedömer att infrastrukturen är nödvändig och står i proportion till de eftersträvade målen. Även om en del av terminal mp1 upplevde överkapacitet efter 2001 var skapandet av terminal mp2 en ny produkt med differentierad service och ett utbud som kompletterar det som erbjuds vid den primära terminalen. Dessutom skulle flygplatsen Marseille Provence, med hänsyn till trafikprognoserna, behöva hantera överbelastningsproblem som skulle göra det nödvändigt att öppna nya områden för ombordstigning under 2008 och 2018. Genom byggandet av terminal mp2 blev det enligt Frankrike möjligt att skjuta upp de nödvändiga utbyggnaderna av infrastrukturen (till 2016 och efter 2020), samtidigt som man kunde presentera bättre lönsamhetsutsikter. Dessutom följer den nya terminal mp2 särskilt flygplatsens strategi, som består av att välkomna lågprisflygbolag som inte skulle ha kunnat etablera sig i terminal mp1, där taxorna för avgifterna är märkbart högre och som inte är redo för kravet på snabb på- och avstigning av passagerare. Frankrike hävdar att under 2007, det första hela verksamhetsåret för terminal mp2, var terminalens utnyttjandegrad 68 %, vilket inte avslöjade någon verklig överkapacitet. Frankrike noterar vidare att kapacitetsreserven för terminal mp1 under 2007–2011, som är knuten till skapandet av terminal mp2, gjorde det möjligt att tillgodose Air Frances nya behov mot bakgrund av öppnandet av dess bas den 2 oktober 2011 med anknytning till skapandet av 13 nya flyglinjer och ökningen av trafiken på befintliga linjer. Slutligen lär det genom att bygga terminal mp2 på platsen för en gammal godsterminal ha varit möjligt att minimera kostnaderna för investering och underhåll, vilket också uppnåddes genom den begränsade bekvämlighet som passagerarna erbjuds vid denna terminal. |
| --- | --- |

(79)

Frankrike bedömer att infrastrukturen är nödvändig och står i proportion till de eftersträvade målen. Även om en del av terminal mp1 upplevde överkapacitet efter 2001 var skapandet av terminal mp2 en ny produkt med differentierad service och ett utbud som kompletterar det som erbjuds vid den primära terminalen. Dessutom skulle flygplatsen Marseille Provence, med hänsyn till trafikprognoserna, behöva hantera överbelastningsproblem som skulle göra det nödvändigt att öppna nya områden för ombordstigning under 2008 och 2018. Genom byggandet av terminal mp2 blev det enligt Frankrike möjligt att skjuta upp de nödvändiga utbyggnaderna av infrastrukturen (till 2016 och efter 2020), samtidigt som man kunde presentera bättre lönsamhetsutsikter. Dessutom följer den nya terminal mp2 särskilt flygplatsens strategi, som består av att välkomna lågprisflygbolag som inte skulle ha kunnat etablera sig i terminal mp1, där taxorna för avgifterna är märkbart högre och som inte är redo för kravet på snabb på- och avstigning av passagerare. Frankrike hävdar att under 2007, det första hela verksamhetsåret för terminal mp2, var terminalens utnyttjandegrad 68 %, vilket inte avslöjade någon verklig överkapacitet. Frankrike noterar vidare att kapacitetsreserven för terminal mp1 under 2007–2011, som är knuten till skapandet av terminal mp2, gjorde det möjligt att tillgodose Air Frances nya behov mot bakgrund av öppnandet av dess bas den 2 oktober 2011 med anknytning till skapandet av 13 nya flyglinjer och ökningen av trafiken på befintliga linjer. Slutligen lär det genom att bygga terminal mp2 på platsen för en gammal godsterminal ha varit möjligt att minimera kostnaderna för investering och underhåll, vilket också uppnåddes genom den begränsade bekvämlighet som passagerarna erbjuds vid denna terminal.

| (80) | Frankrike hävdar att de långsiktiga framtidsutsikterna i fråga om nyttjandet av terminal mp2 är tillfredsställande. Byggandet av denna terminal svarar mot viljan att se en utveckling av ny trafik vid flygplatsen, i synnerhet sådan som inte betjänades genom terminal mp1, och som får flygplatsen att undvika att öppna nya förbindelser som redan trafikeras av höghastighetståget. Ökningen av antalet trafikerade destinationer, från 100 år 2005 till 119 år 2010 lär även öka attraktionskraften för denna nya tjänst, och därmed dess utsikter om nyttjande över tid. Frankrike betonar att trafikprognoserna för terminal mp2, som bekräftades av de faktiska trafikmängderna för åren 2007–2010, visar att 50 % av dess kapacitet skulle användas inom fem år. Slutligen visar ökningen av Air Frances trafik från terminal mp1 från den 2 oktober 2011 att den extra kapacitet som terminal mp2 ger inte konkurrerar med den primära terminalen, utan utgör en tillgång för flygplatsen som gjort det möjligt att bemöta Air Frances begäran på ett positivt sätt. |
| --- | --- |

(80)

Frankrike hävdar att de långsiktiga framtidsutsikterna i fråga om nyttjandet av terminal mp2 är tillfredsställande. Byggandet av denna terminal svarar mot viljan att se en utveckling av ny trafik vid flygplatsen, i synnerhet sådan som inte betjänades genom terminal mp1, och som får flygplatsen att undvika att öppna nya förbindelser som redan trafikeras av höghastighetståget. Ökningen av antalet trafikerade destinationer, från 100 år 2005 till 119 år 2010 lär även öka attraktionskraften för denna nya tjänst, och därmed dess utsikter om nyttjande över tid. Frankrike betonar att trafikprognoserna för terminal mp2, som bekräftades av de faktiska trafikmängderna för åren 2007–2010, visar att 50 % av dess kapacitet skulle användas inom fem år. Slutligen visar ökningen av Air Frances trafik från terminal mp1 från den 2 oktober 2011 att den extra kapacitet som terminal mp2 ger inte konkurrerar med den primära terminalen, utan utgör en tillgång för flygplatsen som gjort det möjligt att bemöta Air Frances begäran på ett positivt sätt.

| (81) | Frankrike vidhåller att de beviljade subventionerna endast i begränsad utsträckning påverkar handeln inom unionen. Beträffande Avignons flygplats, som ligger mindre än 60 minuter från flygplatsen Marseille Provence, noterar Frankrike att lågpristrafiken vid denna flygplats har varit oförändrad sedan 2007, att nya utbyggnader har utförts på flygplatsen efter 2007, när nya förbindelser öppnades, och att inga av de destinationer som trafikeras är tillgängliga från flygplatsen Marseille Provence. Vad gäller det utvidgade området vid flygplatserna i Nîmes och Toulon påpekar Frankrike att de faller under kategorin små regionala flygplatser och har således inte samma uppgifter som flygplatsen Marseille Provence, vars trafik överskrider 5 miljoner passagerare. Det faktum att de betjänade destinationerna (med undantag för London och Bryssel) inte är tillgängliga från flygplatsen Marseille Provence tyder på att det inte råder konkurrens mellan dessa flygplatser. |
| --- | --- |

(81)

Frankrike vidhåller att de beviljade subventionerna endast i begränsad utsträckning påverkar handeln inom unionen. Beträffande Avignons flygplats, som ligger mindre än 60 minuter från flygplatsen Marseille Provence, noterar Frankrike att lågpristrafiken vid denna flygplats har varit oförändrad sedan 2007, att nya utbyggnader har utförts på flygplatsen efter 2007, när nya förbindelser öppnades, och att inga av de destinationer som trafikeras är tillgängliga från flygplatsen Marseille Provence. Vad gäller det utvidgade området vid flygplatserna i Nîmes och Toulon påpekar Frankrike att de faller under kategorin små regionala flygplatser och har således inte samma uppgifter som flygplatsen Marseille Provence, vars trafik överskrider 5 miljoner passagerare. Det faktum att de betjänade destinationerna (med undantag för London och Bryssel) inte är tillgängliga från flygplatsen Marseille Provence tyder på att det inte råder konkurrens mellan dessa flygplatser.

| (82) | Frankrike hävdar att subventionen från Conseil général var nödvändig för att uppnå den lönsamhetströskel som vanligtvis begärs av operatörerna. Affärsplanen från maj 2006 är beräknad utifrån en intern lönsamhetsgrad på [...]* % med avdrag för subventionen från Conseil général. Frankrike anser att lönsamheten för projektet skulle sjunka till [...]* % utan subventionen. Frankrike vidhåller även att den mottagna subventionen är proportionerlig då den gör det möjligt att uppnå en tillfredsställande intern lönsamhetsgrad, i frånvaro av en mindre kostsam möjlighet som skulle göra det möjligt att uppnå samma resultat. Frankrike klarlägger att bygg- och anläggningsarbetena för terminalen har varit föremål för offentlig upphandling, vilket gör att det kan bekräftas att kostnaderna har minimerats maximalt. Slutligen påminner Frankrike om att den beviljade subventionen inte täcker mer än 50 % av den totala kostnaden för det projektet som rör terminal mp2: 80 % av de bygg- och anläggningsarbeten som avser flygplanen och 30 % av de bygg- och anläggningsarbeten som avser terminalen. |
| --- | --- |

(82)

Frankrike hävdar att subventionen från Conseil général var nödvändig för att uppnå den lönsamhetströskel som vanligtvis begärs av operatörerna. Affärsplanen från maj 2006 är beräknad utifrån en intern lönsamhetsgrad på [...]* % med avdrag för subventionen från Conseil général. Frankrike anser att lönsamheten för projektet skulle sjunka till [...]* % utan subventionen. Frankrike vidhåller även att den mottagna subventionen är proportionerlig då den gör det möjligt att uppnå en tillfredsställande intern lönsamhetsgrad, i frånvaro av en mindre kostsam möjlighet som skulle göra det möjligt att uppnå samma resultat. Frankrike klarlägger att bygg- och anläggningsarbetena för terminalen har varit föremål för offentlig upphandling, vilket gör att det kan bekräftas att kostnaderna har minimerats maximalt. Slutligen påminner Frankrike om att den beviljade subventionen inte täcker mer än 50 % av den totala kostnaden för det projektet som rör terminal mp2: 80 % av de bygg- och anläggningsarbeten som avser flygplanen och 30 % av de bygg- och anläggningsarbeten som avser terminalen.

3.1.3.2   
  Förenligheten hos subventionerna från Eruf av den 22 augusti 2002 för utvecklingen av flygfrakten.

Förenligheten hos subventionerna från Eruf av den 22 augusti 2002 för utvecklingen av flygfrakten.

| (83) | Frankrike påpekar inledningsvis att en del av subventionen gällde investeringar i icke-ekonomiska verksamheter och att endast det resterande beloppet av det beviljade stödet borde anses vara förenligt med reglerna i EUF-fördraget (19). |
| --- | --- |

(83)

Frankrike påpekar inledningsvis att en del av subventionen gällde investeringar i icke-ekonomiska verksamheter och att endast det resterande beloppet av det beviljade stödet borde anses vara förenligt med reglerna i EUF-fördraget (19).

19

| (84) | Frankrike påminner om att den finansieringsansökan som flygplatsen Marseille Provence riktade mot Eruf utreddes inom ramen för programplaneringen gällande mål nr 2 för de strukturfonder för perioden 2000–2006 som regionen Provence Alpes Côte d'Azur har rätt till stöd från, och som godkändes av Europeiska kommissionen den 22 mars 2001. |
| --- | --- |

(84)

Frankrike påminner om att den finansieringsansökan som flygplatsen Marseille Provence riktade mot Eruf utreddes inom ramen för programplaneringen gällande mål nr 2 för de strukturfonder för perioden 2000–2006 som regionen Provence Alpes Côte d'Azur har rätt till stöd från, och som godkändes av Europeiska kommissionen den 22 mars 2001.

| (85) | Enligt Frankrike uppfyller det beviljade stödet ett klart formulerat mål av allmänekonomiskt intresse: optimeringen av den befintliga infrastrukturen för att utveckla fraktverksamheten, som en reaktion på den minskade godsmängden, och med anknytning till de arbetstillfällen som mobiliseras genom flygplatsen (20) i ett område som har drabbats av en särskild hög arbetslöshet. |
| --- | --- |

(85)

Enligt Frankrike uppfyller det beviljade stödet ett klart formulerat mål av allmänekonomiskt intresse: optimeringen av den befintliga infrastrukturen för att utveckla fraktverksamheten, som en reaktion på den minskade godsmängden, och med anknytning till de arbetstillfällen som mobiliseras genom flygplatsen (20) i ett område som har drabbats av en särskild hög arbetslöshet.

20

| (86) | Frankrike hävdar att den berörda infrastrukturen är nödvändig och står i proportion till detta mål. Landet klargör att denna infrastruktur består av anläggandet av en ringled och en cirkulationsplats för att säkerställa vägtrafikflödena inför den förutspådda ökning av trafiken, en omstrukturering av godsterminalerna i de lokaler som stod tomma, skapandet av parkeringsområden för flygplan nära godsterminalerna för att minska behandlingstiden samt en utvidgning av fraktzonen för att öka dess attraktionskraft. |
| --- | --- |

(86)

Frankrike hävdar att den berörda infrastrukturen är nödvändig och står i proportion till detta mål. Landet klargör att denna infrastruktur består av anläggandet av en ringled och en cirkulationsplats för att säkerställa vägtrafikflödena inför den förutspådda ökning av trafiken, en omstrukturering av godsterminalerna i de lokaler som stod tomma, skapandet av parkeringsområden för flygplan nära godsterminalerna för att minska behandlingstiden samt en utvidgning av fraktzonen för att öka dess attraktionskraft.

| (87) | Frankrike anger att trafikutvecklingen (21) visar att infrastrukturen erbjöd tillfredsställande utsikter för användning på lång sikt och klargör att infrastrukturen står till alla operatörers förfogande. |
| --- | --- |

(87)

Frankrike anger att trafikutvecklingen (21) visar att infrastrukturen erbjöd tillfredsställande utsikter för användning på lång sikt och klargör att infrastrukturen står till alla operatörers förfogande.

21

| (88) | Slutligen hävdar Frankrike att en subvention som motiveras av nödvändigheten att utveckla en region med strukturella svårigheter och som enbart finansierade 28 % av den totala kostnaden för projektet inte kan påverka handeln inom unionen. Frankrike anger att projektets finansiering inte kan ifrågasättas då Erufs kriterier för stödberättigande uppfylldes. Frankrike betonar att den finansiering som beviljats har gjort det möjligt att underlätta vägtrafikens tillgång till flygplatsen och råda bot på de brister som hindrade den fria rörligheten för varor. |
| --- | --- |

(88)

Slutligen hävdar Frankrike att en subvention som motiveras av nödvändigheten att utveckla en region med strukturella svårigheter och som enbart finansierade 28 % av den totala kostnaden för projektet inte kan påverka handeln inom unionen. Frankrike anger att projektets finansiering inte kan ifrågasättas då Erufs kriterier för stödberättigande uppfylldes. Frankrike betonar att den finansiering som beviljats har gjort det möjligt att underlätta vägtrafikens tillgång till flygplatsen och råda bot på de brister som hindrade den fria rörligheten för varor.

3.1.3.3   
  Förenligheten hos subventionen av den 26 juni 2003 för utvidgningen och ombyggnaden av flygplatsen

Förenligheten hos subventionen av den 26 juni 2003 för utvidgningen och ombyggnaden av flygplatsen

| (89) | Frankrike noterar inledningsvis att en del av subventionen gällde investeringar i icke-ekonomiska verksamheter och att endast det resterande beloppet av det beviljade stödet, dvs. 888 457,18 euro, borde anses vara förenligt med reglerna i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(89)

Frankrike noterar inledningsvis att en del av subventionen gällde investeringar i icke-ekonomiska verksamheter och att endast det resterande beloppet av det beviljade stödet, dvs. 888 457,18 euro, borde anses vara förenligt med reglerna i EUF-fördraget.

| (90) | Frankrike hävdar att denna subvention uppfyller ett klart formulerat mål av allmänekonomiskt intresse som har att göra med den ekonomiska utvecklingen i departementet Bouches-du-Rhône och i Provence. |
| --- | --- |

(90)

Frankrike hävdar att denna subvention uppfyller ett klart formulerat mål av allmänekonomiskt intresse som har att göra med den ekonomiska utvecklingen i departementet Bouches-du-Rhône och i Provence.

| (91) | Landet hävdar att investeringarna i fråga var nödvändiga och stod i proportion till detta mål i den mån de syftade till att öka antalet transporter per timme, genom renoveringen av bana 1, införandet av ramper och skapandet av snabba avfarter. |
| --- | --- |

(91)

Landet hävdar att investeringarna i fråga var nödvändiga och stod i proportion till detta mål i den mån de syftade till att öka antalet transporter per timme, genom renoveringen av bana 1, införandet av ramper och skapandet av snabba avfarter.

| (92) | Frankrike hävdar att investeringarna var oumbärliga för att ta emot ytterligare trafik. Således ska de utförda bygg- och anläggningsarbetena ha fått bankapaciteten att uppgå till 140 000 kommersiella transporter per år. Frankrike framhåller dock i sitt svar trafikmål på 113 909 transporter under 2015 och 122 449 transporter under 2020. De utförda utbyggnaderna skulle alltså göra att man slapp planera för bygg- och anläggningsarbeten vad gäller bankapacitet under de tio kommande åren och samtidigt, enligt Frankrike, ha tillfredsställande framtidsutsikter i fråga om nyttjande på medellång sikt. |
| --- | --- |

(92)

Frankrike hävdar att investeringarna var oumbärliga för att ta emot ytterligare trafik. Således ska de utförda bygg- och anläggningsarbetena ha fått bankapaciteten att uppgå till 140 000 kommersiella transporter per år. Frankrike framhåller dock i sitt svar trafikmål på 113 909 transporter under 2015 och 122 449 transporter under 2020. De utförda utbyggnaderna skulle alltså göra att man slapp planera för bygg- och anläggningsarbeten vad gäller bankapacitet under de tio kommande åren och samtidigt, enligt Frankrike, ha tillfredsställande framtidsutsikter i fråga om nyttjande på medellång sikt.

| (93) | Frankrike bekräftar att infrastrukturen är tillgänglig för alla användare och anger att då den enda kommersiella flygplats som ligger på mindre än 60 minuters avstånd via vägtransport är Avignons flygplats, som är en flygplats i kategori D och som flygplatsen Marseille Provence inte konkurrerar med, påverkar det granskade stödet inte handeln inom unionen. |
| --- | --- |

(93)

Frankrike bekräftar att infrastrukturen är tillgänglig för alla användare och anger att då den enda kommersiella flygplats som ligger på mindre än 60 minuters avstånd via vägtransport är Avignons flygplats, som är en flygplats i kategori D och som flygplatsen Marseille Provence inte konkurrerar med, påverkar det granskade stödet inte handeln inom unionen.

3.1.3.4   
  Förenligheten hos subventionen av den 26 juli 2004 för utvecklingen av flygplatsen

Förenligheten hos subventionen av den 26 juli 2004 för utvecklingen av flygplatsen

| (94) | Frankrike noterar inledningsvis att en del av subventionen gällde investeringar i icke-ekonomiska verksamheter och att endast det resterande beloppet av det beviljade stödet, dvs. 816 535 euro, borde anses vara förenligt med reglerna i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(94)

Frankrike noterar inledningsvis att en del av subventionen gällde investeringar i icke-ekonomiska verksamheter och att endast det resterande beloppet av det beviljade stödet, dvs. 816 535 euro, borde anses vara förenligt med reglerna i EUF-fördraget.

| (95) | Frankrike anger att denna subvention uppfyller ett klart formulerat mål av allmänekonomiskt intresse som har att göra med den ekonomiska utvecklingen i Marseilles storstadsområde och dess region, genom att stödja sig på konsolideringen av den nationella trafiken och utvecklingen av den internationella trafiken vid flygplatsen Marseille Provence samt tågförbindelsen. |
| --- | --- |

(95)

Frankrike anger att denna subvention uppfyller ett klart formulerat mål av allmänekonomiskt intresse som har att göra med den ekonomiska utvecklingen i Marseilles storstadsområde och dess region, genom att stödja sig på konsolideringen av den nationella trafiken och utvecklingen av den internationella trafiken vid flygplatsen Marseille Provence samt tågförbindelsen.

| (96) | Frankrike vidhåller att de utförda bygg- och anläggningsarbetena var nödvändiga för genomförandet av detta mål, dvs. utvidgningen av kapaciteten för hall 1 och uppgradering av denna till befintliga internationella normer, optimeringen av bana 1 och återuppbyggnaden av bana 2 samt införandet av en järnvägsstation med tillgång till höghastighetståg. |
| --- | --- |

(96)

Frankrike vidhåller att de utförda bygg- och anläggningsarbetena var nödvändiga för genomförandet av detta mål, dvs. utvidgningen av kapaciteten för hall 1 och uppgradering av denna till befintliga internationella normer, optimeringen av bana 1 och återuppbyggnaden av bana 2 samt införandet av en järnvägsstation med tillgång till höghastighetståg.

| (97) | Frankrike hävdar att utvecklingen av passagerartrafiken visar att dess utrustning har tillfredsställande framtidsutsikter i fråga om nyttjande över lång tid. Landet tillägger att det planerade införandet av järnvägsförbindelsen bara kan öka användningen av flygplatsen. |
| --- | --- |

(97)

Frankrike hävdar att utvecklingen av passagerartrafiken visar att dess utrustning har tillfredsställande framtidsutsikter i fråga om nyttjande över lång tid. Landet tillägger att det planerade införandet av järnvägsförbindelsen bara kan öka användningen av flygplatsen.

| (98) | Enligt Frankrike är infrastrukturen tillgänglig för alla användare utan diskriminering. Frankrike betonar att fördelningen av hallarna mellan flygningar inom Frankrike, inom Schengen och internationellt sett är nödvändig för en god hantering av passagerarflödena i enlighet med reglerna för gränskontroll, och att tilldelningen av flygningar till den ena terminalen eller den andra inte påverkar det faktum att alla bolag har fri tillgång till båda terminalerna i förhållande till de flygningar som de tillhandahåller. |
| --- | --- |

(98)

Enligt Frankrike är infrastrukturen tillgänglig för alla användare utan diskriminering. Frankrike betonar att fördelningen av hallarna mellan flygningar inom Frankrike, inom Schengen och internationellt sett är nödvändig för en god hantering av passagerarflödena i enlighet med reglerna för gränskontroll, och att tilldelningen av flygningar till den ena terminalen eller den andra inte påverkar det faktum att alla bolag har fri tillgång till båda terminalerna i förhållande till de flygningar som de tillhandahåller.

| (99) | Frankrike påminner om sin bedömning att de utförda bygg- och anläggningsarbetena inte påverkar handeln inom unionen i och med att det inte finns någon flygplats i samma kategori inom samma verksamhetsområde, och påpekar dessutom att de investeringar som berörs av subventionen av den 26 juli 2004 inte var direkt avsedda för att öka flygplatsens kapacitet. |
| --- | --- |

(99)

Frankrike påminner om sin bedömning att de utförda bygg- och anläggningsarbetena inte påverkar handeln inom unionen i och med att det inte finns någon flygplats i samma kategori inom samma verksamhetsområde, och påpekar dessutom att de investeringar som berörs av subventionen av den 26 juli 2004 inte var direkt avsedda för att öka flygplatsens kapacitet.

| (100) | Frankrike hävdar att villkoren för beviljandet av den granskade subventionen var sådana att de garanterade att proportionalitetsprincipen uppfylldes (22). Frankrike påminner om att den offentliga myndighetens åtagande var begränsat till 1 miljon euro över tre år. |
| --- | --- |

(100)

Frankrike hävdar att villkoren för beviljandet av den granskade subventionen var sådana att de garanterade att proportionalitetsprincipen uppfylldes (22). Frankrike påminner om att den offentliga myndighetens åtagande var begränsat till 1 miljon euro över tre år.

22

3.2   TESTET AV PRINCIPEN OM EN FÖRSIKTIG MARKNADSEKONOMISK AKTÖR TILLÄMPAT PÅ TERMINAL MP2

TESTET AV PRINCIPEN OM EN FÖRSIKTIG MARKNADSEKONOMISK AKTÖR TILLÄMPAT PÅ TERMINAL MP2

| (101) | Frankrike hävdar att kritiken från PwC om att avdraget i förhållande till investeringssubventionen genom avskrivningsbeloppen för infrastrukturen vid terminal mp2 inte klarar testet av principen om en försiktig marknadsekonomisk aktör saknar grund. Enligt Frankrike krävs det enligt gällande redovisningsregler att subventioner för utrustning som kan föras upp på framtida räkenskapsår dras av från de redovisade nettovärdena för anläggningstillgångarna. Dessutom var behandlingen av subventionerna likadan för terminalerna mp1 och mp2, som båda två har gynnats av en subvention på 30 % av kostnaden för bygg-och anläggningsarbetena vid terminalen. Slutligen skulle flygplatsförvaltaren, om hänsyn togs till bruttoflödena i grundkostnaderna för taxan på passageraravgiften, ha fakturerat kostnader från användarna som denne i verkligheten inte hade burit. I ett bredare perspektiv anser Frankrike, efter att ha bedömt att den subvention som togs emot från Conseil général var förenlig med fransk rätt och EU-rätten, att CCIMP har agerat som en försiktig marknadsekonomisk aktör genom att inte redovisa ersättningen för kostnader som industri- och handelskammaren inte ska ha behövt bära i affärsplanen. |
| --- | --- |

(101)

Frankrike hävdar att kritiken från PwC om att avdraget i förhållande till investeringssubventionen genom avskrivningsbeloppen för infrastrukturen vid terminal mp2 inte klarar testet av principen om en försiktig marknadsekonomisk aktör saknar grund. Enligt Frankrike krävs det enligt gällande redovisningsregler att subventioner för utrustning som kan föras upp på framtida räkenskapsår dras av från de redovisade nettovärdena för anläggningstillgångarna. Dessutom var behandlingen av subventionerna likadan för terminalerna mp1 och mp2, som båda två har gynnats av en subvention på 30 % av kostnaden för bygg-och anläggningsarbetena vid terminalen. Slutligen skulle flygplatsförvaltaren, om hänsyn togs till bruttoflödena i grundkostnaderna för taxan på passageraravgiften, ha fakturerat kostnader från användarna som denne i verkligheten inte hade burit. I ett bredare perspektiv anser Frankrike, efter att ha bedömt att den subvention som togs emot från Conseil général var förenlig med fransk rätt och EU-rätten, att CCIMP har agerat som en försiktig marknadsekonomisk aktör genom att inte redovisa ersättningen för kostnader som industri- och handelskammaren inte ska ha behövt bära i affärsplanen.

| (102) | Beträffande tillägget i affärsplanen av summan för det bokförda nettovärdet för de investeringar som har genomförts under gällande period bland de kassaflöden som tas med i beräkningen, hävdar Frankrike att man inskränker sig till att omsätta bestämmelserna i kravspecifikationen för koncessionsavtalet från 1987 i redovisningstermer. Frankrike hävdar att denna typ av bestämmelse är vanlig i koncessionsavtal och syftar till att ta hänsyn till varaktigheten för investeringsprojekten respektive koncessionsavtalet. |
| --- | --- |

(102)

Beträffande tillägget i affärsplanen av summan för det bokförda nettovärdet för de investeringar som har genomförts under gällande period bland de kassaflöden som tas med i beräkningen, hävdar Frankrike att man inskränker sig till att omsätta bestämmelserna i kravspecifikationen för koncessionsavtalet från 1987 i redovisningstermer. Frankrike hävdar att denna typ av bestämmelse är vanlig i koncessionsavtal och syftar till att ta hänsyn till varaktigheten för investeringsprojekten respektive koncessionsavtalet.

| (103) | För att motivera det värde på 7,5 % som tagits som vägd genomsnittlig kapitalkostnad hävdar Frankrike att detta överensstämmer med den genomsnittliga beräkningen av den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden för flygplatserna i Frankrike (23), trots att värdet är något högre på grund av flygplatsens reglerade område och det faktum att beräkningen gjordes under en tidigare period (2004) jämfört med de beräkningar som anges som referens. Frankrike påpekar att revisionsbyrån Mazars i sin studie använder samma antagande om vägd genomsnittlig kapitalkostnad som flygplatsoperatören för flygplatsen Marseille-Provence. |
| --- | --- |

(103)

För att motivera det värde på 7,5 % som tagits som vägd genomsnittlig kapitalkostnad hävdar Frankrike att detta överensstämmer med den genomsnittliga beräkningen av den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden för flygplatserna i Frankrike (23), trots att värdet är något högre på grund av flygplatsens reglerade område och det faktum att beräkningen gjordes under en tidigare period (2004) jämfört med de beräkningar som anges som referens. Frankrike påpekar att revisionsbyrån Mazars i sin studie använder samma antagande om vägd genomsnittlig kapitalkostnad som flygplatsoperatören för flygplatsen Marseille-Provence.

23

| (104) | Frankrike hävdar att kommissionen har fel när den anför den uteblivna ökningen av externa kostnader med koppling till differentieringsåtgärderna som motiv för allmänintresset (incitament till att öppna nya flyglinjer), eftersom dessa differentieringar inte har redovisats som utgifter utan som sänkningar av omsättningen för landningar, trafikledning och parkering i alla granskade fall. Vidare anger Frankrike att dessa differentieringar har gynnat såväl användarna av mp2 som mp1 och att deras genomförande mellan åren 2005 och 2010 ger en jämn fördelning av de sänkningar som beviljats mellan de två terminalerna ([...]* miljoner euro för terminal mp1 och [...]* miljoner euro för terminal mp2). Frankrike har även lagt fram en affärsplan som har sammanställts i efterhand för åren 2005–2010, med stöd i det faktum att de affärsplaner som lades fram i september 2005 och i maj 2006 byggde på förväntade uppgifter som låg nära de verkliga uppgifterna, och att lönsamheten för terminal mp2 har visat sig vara godare än vad som förutspåddes då investeringsbeslutet togs. |
| --- | --- |

(104)

Frankrike hävdar att kommissionen har fel när den anför den uteblivna ökningen av externa kostnader med koppling till differentieringsåtgärderna som motiv för allmänintresset (incitament till att öppna nya flyglinjer), eftersom dessa differentieringar inte har redovisats som utgifter utan som sänkningar av omsättningen för landningar, trafikledning och parkering i alla granskade fall. Vidare anger Frankrike att dessa differentieringar har gynnat såväl användarna av mp2 som mp1 och att deras genomförande mellan åren 2005 och 2010 ger en jämn fördelning av de sänkningar som beviljats mellan de två terminalerna ([...]* miljoner euro för terminal mp1 och [...]* miljoner euro för terminal mp2). Frankrike har även lagt fram en affärsplan som har sammanställts i efterhand för åren 2005–2010, med stöd i det faktum att de affärsplaner som lades fram i september 2005 och i maj 2006 byggde på förväntade uppgifter som låg nära de verkliga uppgifterna, och att lönsamheten för terminal mp2 har visat sig vara godare än vad som förutspåddes då investeringsbeslutet togs.

3.3   DET DRIFTSBIDRAG SOM BEVILJATS CCIMP

DET DRIFTSBIDRAG SOM BEVILJATS CCIMP

| (105) | När det gäller de bidrag till ett belopp på [...]* miljoner euro som de offentliga myndigheterna har betalat ut till CCIMP hävdar Frankrike att dessa inte utgör subventioner med koppling till driften utan motsvarar en ersättning för de tjänster som tillhandahållits av CCIMP:s avdelning för allmänna frågor till flygplatsen Marseille-Provence. Frankrike förtydligar att på grund av den redovisningsmässiga separationen mellan industri- och handelskammarens flygplatsavdelning och dess övriga avdelningar motsvarar de belopp som är föremål för detta beslut av refaktureringar knutna till de tjänster som tillhandahålls flygplatsen av avdelningen för allmänna frågor och utgör därmed bidrag som motsvarar de tjänster som fakturerats under perioden 2001–2010. |
| --- | --- |

(105)

När det gäller de bidrag till ett belopp på [...]* miljoner euro som de offentliga myndigheterna har betalat ut till CCIMP hävdar Frankrike att dessa inte utgör subventioner med koppling till driften utan motsvarar en ersättning för de tjänster som tillhandahållits av CCIMP:s avdelning för allmänna frågor till flygplatsen Marseille-Provence. Frankrike förtydligar att på grund av den redovisningsmässiga separationen mellan industri- och handelskammarens flygplatsavdelning och dess övriga avdelningar motsvarar de belopp som är föremål för detta beslut av refaktureringar knutna till de tjänster som tillhandahålls flygplatsen av avdelningen för allmänna frågor och utgör därmed bidrag som motsvarar de tjänster som fakturerats under perioden 2001–2010.

| (106) | Frankrike betonar att ett intyg från CCIMP:s revisor bekräftar frånvaron av kapitalrörelser mellan CCIMP:s centrala avdelningar och flygplatsen Marseille Provence. |
| --- | --- |

(106)

Frankrike betonar att ett intyg från CCIMP:s revisor bekräftar frånvaron av kapitalrörelser mellan CCIMP:s centrala avdelningar och flygplatsen Marseille Provence.

| (107) | Frankrike har även förtydligat hur systemet för flygplatsskatt fungerar i syfte att utesluta eventuella statliga stöd med koppling till denna mekanism. Frankrike påminner om att flygplatsskatten fastställs i artikel 1609w i allmänna skattebalken, där det föreskrivs att den drivs in till förmån för offentligrättsliga eller privaträttsliga juridiska personer som driver flygplatser, att den ska betalas av alla allmänna flygbolag och att den uteslutande används för att kompensera flygplatsoperatörernas utgifter för fullgörandet av sina statliga uppdrag, t.ex. på området brandsäkerhet och räddningstjänst, förebyggande av kollisioner med fåglar samt trygghet. Frankrike klargör sedan att beloppet för flygplatsskatten fastställs på årlig basis, flygplats för flygplats, beroende på vilka tjänster som tillhandahålls i enlighet med gällande lagstiftning och den förväntade utvecklingen av uppgifterna gällande trafik, kostnader och flygplatsoperatörens övriga intäkter. Flygplatsoperatörerna upprättar därför en årlig deklaration över kostnader och trafik som översänds för godkännande till de lokala styrelserna med ansvar för den civila luftfartssäkerheten. Beräkningen av taxorna utförs av den centrala förvaltningen vid generaldirektoratet för civil luftfart, med utgångspunkt i de samlade resultaten från de föregående åren. |
| --- | --- |

(107)

Frankrike har även förtydligat hur systemet för flygplatsskatt fungerar i syfte att utesluta eventuella statliga stöd med koppling till denna mekanism. Frankrike påminner om att flygplatsskatten fastställs i artikel 1609w i allmänna skattebalken, där det föreskrivs att den drivs in till förmån för offentligrättsliga eller privaträttsliga juridiska personer som driver flygplatser, att den ska betalas av alla allmänna flygbolag och att den uteslutande används för att kompensera flygplatsoperatörernas utgifter för fullgörandet av sina statliga uppdrag, t.ex. på området brandsäkerhet och räddningstjänst, förebyggande av kollisioner med fåglar samt trygghet. Frankrike klargör sedan att beloppet för flygplatsskatten fastställs på årlig basis, flygplats för flygplats, beroende på vilka tjänster som tillhandahålls i enlighet med gällande lagstiftning och den förväntade utvecklingen av uppgifterna gällande trafik, kostnader och flygplatsoperatörens övriga intäkter. Flygplatsoperatörerna upprättar därför en årlig deklaration över kostnader och trafik som översänds för godkännande till de lokala styrelserna med ansvar för den civila luftfartssäkerheten. Beräkningen av taxorna utförs av den centrala förvaltningen vid generaldirektoratet för civil luftfart, med utgångspunkt i de samlade resultaten från de föregående åren.

| (108) | Frankrike vederlägger konstaterandet om att denna mekanism skulle kunna innehålla inslag av statligt stöd. Man betonar i första hand att denna åtgärd är av generell karaktär och är tillämplig på alla franska flygplatser enligt samma regler. |
| --- | --- |

(108)

Frankrike vederlägger konstaterandet om att denna mekanism skulle kunna innehålla inslag av statligt stöd. Man betonar i första hand att denna åtgärd är av generell karaktär och är tillämplig på alla franska flygplatser enligt samma regler.

| (109) | Vidare förtydligar Frankrike att i och med att skattebeloppet fastställs utifrån de förväntade uppgifterna för kostnader och trafik är det svårt att helt anpassa intäkterna efter kostnaderna under ett år, men bestrider att det skulle kunna ha varit fråga om överkompensation. |
| --- | --- |

(109)

Vidare förtydligar Frankrike att i och med att skattebeloppet fastställs utifrån de förväntade uppgifterna för kostnader och trafik är det svårt att helt anpassa intäkterna efter kostnaderna under ett år, men bestrider att det skulle kunna ha varit fråga om överkompensation.

| (110) | Frankrike påminner i detta hänseende om att flygplatsoperatörerna bara får ersättning för burna kostnader i efterhand beroende på anslagen till avskrivningarna och att så snart ett positivt saldo konstateras ska detta rapporteras i de kumulerade räkenskaperna för de föregående åren och avräknas mot de finansiella utgifter som flygplatsoperatören ska betala, vilket leder till en anpassning av taxan för påföljande år. Frankrike förtydligar att systemet för flygplatsskatt totalt sett uppvisar ett underskott sedan flera år tillbaka (omkring 110 miljoner euro i slutet av 2010), vilket innebär att en del av de utgifter på säkerhets- och trygghetsområdet som burits av flygplasterna inte kompenseras, då denna del avräknas mot statens finansiella utgifter. Frankrike understryker att de avgiftshöjningar som införs retroaktivt måste ta hänsyn till återverkningarna för flygbolagen, vilket gör det uteslutet med en alltför snabbt införd justering. |
| --- | --- |

(110)

Frankrike påminner i detta hänseende om att flygplatsoperatörerna bara får ersättning för burna kostnader i efterhand beroende på anslagen till avskrivningarna och att så snart ett positivt saldo konstateras ska detta rapporteras i de kumulerade räkenskaperna för de föregående åren och avräknas mot de finansiella utgifter som flygplatsoperatören ska betala, vilket leder till en anpassning av taxan för påföljande år. Frankrike förtydligar att systemet för flygplatsskatt totalt sett uppvisar ett underskott sedan flera år tillbaka (omkring 110 miljoner euro i slutet av 2010), vilket innebär att en del av de utgifter på säkerhets- och trygghetsområdet som burits av flygplasterna inte kompenseras, då denna del avräknas mot statens finansiella utgifter. Frankrike understryker att de avgiftshöjningar som införs retroaktivt måste ta hänsyn till återverkningarna för flygbolagen, vilket gör det uteslutet med en alltför snabbt införd justering.

| (111) | Slutligen nämner Frankrike mekanismen för ”nollställning” vid byte av flygplatsförvaltare, genom vilken flygplatsoperatören åläggs att återbetala ett eventuellt positivt saldo som konstaterats i slutet av uppdraget. |
| --- | --- |

(111)

Slutligen nämner Frankrike mekanismen för ”nollställning” vid byte av flygplatsförvaltare, genom vilken flygplatsoperatören åläggs att återbetala ett eventuellt positivt saldo som konstaterats i slutet av uppdraget.

| (112) | Vad gäller flygplatsen Marseille Provence klargör Frankrike att det kumulerade underskottet för systemet för flygskatt uppgick till 2,7 miljoner euro i slutet av år 2000, att man återfick en balans i räkenskaperna år 2010 med en fast taxa för skatten på 8,20 euro och att taxan för år 2011 sänktes (7,774 euro) för att inte generera överskott. |
| --- | --- |

(112)

Vad gäller flygplatsen Marseille Provence klargör Frankrike att det kumulerade underskottet för systemet för flygskatt uppgick till 2,7 miljoner euro i slutet av år 2000, att man återfick en balans i räkenskaperna år 2010 med en fast taxa för skatten på 8,20 euro och att taxan för år 2011 sänktes (7,774 euro) för att inte generera överskott.

3.4   FASTSTÄLLANDET AV PASSAGERARAVGIFTERNA FÖR TERMINAL MP1 OCH MP2.

FASTSTÄLLANDET AV PASSAGERARAVGIFTERNA FÖR TERMINAL MP1 OCH MP2.

| (113) | Frankrike hävdar att differentieringen av taxorna mellan terminalerna mp1 och mp2 överensstämmer med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/12/EG (24) och påminner om att terminal mp2 är öppen för samtliga flygbolag. Landet klargör att skillnaden i taxa mellan terminalerna mp1 och mp2 beror på den underliggande skillnaden i kostnad mellan passagerartjänsterna vid dessa terminaler. Frankrike framhåller att högsta förvaltningsdomstolen i sitt beslut av den 26 juli 2011 medgav att de taxor som fastställts för terminal mp1 var giltiga, vilket av en tillfällighet förstärkte giltigheten för reglerna för den redovisningsmässiga fördelningen av kostnader och intäkter mellan terminalerna mp1 och mp2. Slutligen betonar Frankrike att skillnaden mellan den produktionskostnad som passageraravgiften täcker och taxan för denna avgift, på grund av principen om en ”gemensam kassa” som är tillämplig på flygplatsen Marseille Provence, består av icke-luftfartsrelaterade medel för terminalen i fråga och som en försiktig aktör skulle ta med i beräkningen för att bestämma vilken taxa som ska tillämpas på terminalen. |
| --- | --- |

(113)

Frankrike hävdar att differentieringen av taxorna mellan terminalerna mp1 och mp2 överensstämmer med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/12/EG (24) och påminner om att terminal mp2 är öppen för samtliga flygbolag. Landet klargör att skillnaden i taxa mellan terminalerna mp1 och mp2 beror på den underliggande skillnaden i kostnad mellan passagerartjänsterna vid dessa terminaler. Frankrike framhåller att högsta förvaltningsdomstolen i sitt beslut av den 26 juli 2011 medgav att de taxor som fastställts för terminal mp1 var giltiga, vilket av en tillfällighet förstärkte giltigheten för reglerna för den redovisningsmässiga fördelningen av kostnader och intäkter mellan terminalerna mp1 och mp2. Slutligen betonar Frankrike att skillnaden mellan den produktionskostnad som passageraravgiften täcker och taxan för denna avgift, på grund av principen om en ”gemensam kassa” som är tillämplig på flygplatsen Marseille Provence, består av icke-luftfartsrelaterade medel för terminalen i fråga och som en försiktig aktör skulle ta med i beräkningen för att bestämma vilken taxa som ska tillämpas på terminalen.

24

| (114) | Frankrike bestrider att CCIMP skulle ha tagit hänsyn till något annat de extra kostnader som har ett direkt samband med ibruktagandet och driften av terminal mp2. Frankrike hävdar att då de två terminalerna är geografiskt separerade från varandra går det att hålla isär alla investeringar som är nödvändiga för terminal mp2, dvs. 8,95 miljoner euro. Frankrike påminner om att kostnadsstrukturen för en flygplats huvudsakligen består av fasta kostnader. |
| --- | --- |

(114)

Frankrike bestrider att CCIMP skulle ha tagit hänsyn till något annat de extra kostnader som har ett direkt samband med ibruktagandet och driften av terminal mp2. Frankrike hävdar att då de två terminalerna är geografiskt separerade från varandra går det att hålla isär alla investeringar som är nödvändiga för terminal mp2, dvs. 8,95 miljoner euro. Frankrike påminner om att kostnadsstrukturen för en flygplats huvudsakligen består av fasta kostnader.

| (115) | Frankrike anger sedan i detalj de aspekter som medverkat till hur de driftskostnader som tillskrivits terminal mp2 har bestämts:






  — | Medan terminal mp2 endast utgör 8,9 % av den totala terminalytan vid flygplatsen, motsvaras den av endast 9,8 % av totalbeloppet för posten ”skatter och försäkringar”. |
| --- | --- | --- |

(115)

Frankrike anger sedan i detalj de aspekter som medverkat till hur de driftskostnader som tillskrivits terminal mp2 har bestämts:

—

Medan terminal mp2 endast utgör 8,9 % av den totala terminalytan vid flygplatsen, motsvaras den av endast 9,8 % av totalbeloppet för posten ”skatter och försäkringar”.

| — | Då kostnaderna för service och underhåll huvudsakligen avser reparation av mekaniska komponenter såsom hissar, rullande trottoarer och rulltrappor står terminalen med förenklad service, som vare sig har rullande trottoarer eller rulltrappor, endast för 5 % av kostnadsposten ”service och underhållfg”. |
| --- | --- |

—

Då kostnaderna för service och underhåll huvudsakligen avser reparation av mekaniska komponenter såsom hissar, rullande trottoarer och rulltrappor står terminalen med förenklad service, som vare sig har rullande trottoarer eller rulltrappor, endast för 5 % av kostnadsposten ”service och underhållfg”.

| — | Terminal mp2, som är ny, bättre isolerad och har en betydligt lägre takhöjd än terminal mp1, och som står för 8,9 % av terminalytan vid flygplatsen, står endast för 8,6 % av ”vätskekostnaderna” (energi). |
| --- | --- |

—

Terminal mp2, som är ny, bättre isolerad och har en betydligt lägre takhöjd än terminal mp1, och som står för 8,9 % av terminalytan vid flygplatsen, står endast för 8,6 % av ”vätskekostnaderna” (energi).

| — | Städkostnaderna för mp2 bokförs som 7,8 %, med hänsyn tagen till andelen av den upptagna ytan (8,9 %), golvbeläggningen (stengolv i terminal mp2, heltäckningsmatta i terminal mp1), en identisk städfrekvens i de två terminalerna. |
| --- | --- |

—

Städkostnaderna för mp2 bokförs som 7,8 %, med hänsyn tagen till andelen av den upptagna ytan (8,9 %), golvbeläggningen (stengolv i terminal mp2, heltäckningsmatta i terminal mp1), en identisk städfrekvens i de två terminalerna.

| — | Skapandet av terminal mp2 kräver inga nya personalkostnader, förutom tillsättningen av en tjänst som terminalsamordnare under 2007, en tjänst som driftsamordnare och en tjänst vid informationskontoret, båda år 2010, enligt den hypotes som framgår av den tabell som lagts fram av Frankrike, som även i sitt svar i detalj redogjorde för de fördelningsnycklar som använts för fördelningen av driftskostnader mellan de två terminalerna. |
| --- | --- |

—

Skapandet av terminal mp2 kräver inga nya personalkostnader, förutom tillsättningen av en tjänst som terminalsamordnare under 2007, en tjänst som driftsamordnare och en tjänst vid informationskontoret, båda år 2010, enligt den hypotes som framgår av den tabell som lagts fram av Frankrike, som även i sitt svar i detalj redogjorde för de fördelningsnycklar som använts för fördelningen av driftskostnader mellan de två terminalerna.

| (116) | Frankrike hävdar därmed att då driftskostnaderna uppstod med konstant personalstyrka är utgifterna för terminal mp2 en lika stora besparing av passageraravgifterna för terminal mp1. Frankrike påpekar dessutom att de kostnader som tillskrivs terminal mp2 väl motsvarar de extra kostnader som skulle bäras av terminal mp1 om den andra terminalen inte hade uppförts (bilaga 44 och bilaga 25). |
| --- | --- |

(116)

Frankrike hävdar därmed att då driftskostnaderna uppstod med konstant personalstyrka är utgifterna för terminal mp2 en lika stora besparing av passageraravgifterna för terminal mp1. Frankrike påpekar dessutom att de kostnader som tillskrivs terminal mp2 väl motsvarar de extra kostnader som skulle bäras av terminal mp1 om den andra terminalen inte hade uppförts (bilaga 44 och bilaga 25).

| (117) | Frankrike bestrider även slutsatsen från PwC om att de investeringar som inte är direkt avsatta för terminalerna måste vara det indirekt, och redogör för de investeringar som är skilda från passageraravgiften och redovisningen av dessa i kontoplanen (investeringar i byggnader som är avskilda från terminalerna och som är föremål för särskilda hyresintäkter, punktinvesteringar i byten av föråldrade anläggningar som används vid särskilda analyscenter, investeringar i vägnät, informationsteknik, i en passagerarbrygga som tillskrivits det särskilda analyscentret och i förekommande fall ingår i andelen allmänna utgifter). Frankrike bestrider sedan PwC:s argument om att i och med att passagerarna vid terminal mp2 kan använda anläggningarna vid terminal mp1 borde 10 % av avskrivningarna från terminal mp1 tillskrivas terminal mp2. Frankrike hävdar att den tydliga uppdelningen av flygplatsens infrastruktur gör en sådan användning mycket osannolik, att detta skulle uppgå till en användning av yta som motsvarar hela ytan för terminal mp2 och att detta skulle innebära att en lika stor andel av de kommersiella intäkterna vid terminal mp1 skulle tillskrivas terminal mp2, vilket skulle minska den primära terminalens marginal med [...]* miljoner euro. |
| --- | --- |

(117)

Frankrike bestrider även slutsatsen från PwC om att de investeringar som inte är direkt avsatta för terminalerna måste vara det indirekt, och redogör för de investeringar som är skilda från passageraravgiften och redovisningen av dessa i kontoplanen (investeringar i byggnader som är avskilda från terminalerna och som är föremål för särskilda hyresintäkter, punktinvesteringar i byten av föråldrade anläggningar som används vid särskilda analyscenter, investeringar i vägnät, informationsteknik, i en passagerarbrygga som tillskrivits det särskilda analyscentret och i förekommande fall ingår i andelen allmänna utgifter). Frankrike bestrider sedan PwC:s argument om att i och med att passagerarna vid terminal mp2 kan använda anläggningarna vid terminal mp1 borde 10 % av avskrivningarna från terminal mp1 tillskrivas terminal mp2. Frankrike hävdar att den tydliga uppdelningen av flygplatsens infrastruktur gör en sådan användning mycket osannolik, att detta skulle uppgå till en användning av yta som motsvarar hela ytan för terminal mp2 och att detta skulle innebära att en lika stor andel av de kommersiella intäkterna vid terminal mp1 skulle tillskrivas terminal mp2, vilket skulle minska den primära terminalens marginal med [...]* miljoner euro.

| (118) | Frankrike understryker vidare att de antaganden om trafikvolymer som PwC utgår från i sina rapporter från 2006 och 2007 bygger på de kvantifierade prognoserna i affärsplanen från november 2004 och tar inte hänsyn till uppdateringen med lägre trafiksiffror i affärsplanerna från september 2005 och maj 2006, som följde på det beslut som Air France fattade sex månader efter beslutet om öppnandet av den nya terminalen, dvs. att inte överföra hanteringen av sin ”pendel” till terminal mp2, vilket ledde till kraftigt minskad trafik under åren 2006 och 2007. Frankrike bestrider uppgiften i PwC-rapporten om att trafiken vid terminal mp1 ”äts upp” av terminal mp2. Frankrike betonar i detta hänseende att bolaget Air France till slut inte fullföljde sin plan om att överföra ”pendelns” flygningar till Orly till terminal mp2 och att Air Frances trafik var oförändrad under perioden 2008–2011 för båda destinationer för vilka konkurrerande linjer drevs av Ryanair vid terminal mp2 från och med år 2009. |
| --- | --- |

(118)

Frankrike understryker vidare att de antaganden om trafikvolymer som PwC utgår från i sina rapporter från 2006 och 2007 bygger på de kvantifierade prognoserna i affärsplanen från november 2004 och tar inte hänsyn till uppdateringen med lägre trafiksiffror i affärsplanerna från september 2005 och maj 2006, som följde på det beslut som Air France fattade sex månader efter beslutet om öppnandet av den nya terminalen, dvs. att inte överföra hanteringen av sin ”pendel” till terminal mp2, vilket ledde till kraftigt minskad trafik under åren 2006 och 2007. Frankrike bestrider uppgiften i PwC-rapporten om att trafiken vid terminal mp1 ”äts upp” av terminal mp2. Frankrike betonar i detta hänseende att bolaget Air France till slut inte fullföljde sin plan om att överföra ”pendelns” flygningar till Orly till terminal mp2 och att Air Frances trafik var oförändrad under perioden 2008–2011 för båda destinationer för vilka konkurrerande linjer drevs av Ryanair vid terminal mp2 från och med år 2009.

| (119) | Frankrike vidhåller att då argumenten från PwC är grundlösa saknar även taxan på 3,84 euro per passagerare grund, och påpekar att den är högre än den taxa som togs ut vid terminal mp1 år 2007. |
| --- | --- |

(119)

Frankrike vidhåller att då argumenten från PwC är grundlösa saknar även taxan på 3,84 euro per passagerare grund, och påpekar att den är högre än den taxa som togs ut vid terminal mp1 år 2007.

| (120) | Frankrike påminner om att till följd av högsta förvaltningsdomstolens ogiltigförklaring av de taxor som tillämpades för terminal mp2 under 2006, 2007 och 2008 och de taxor som tillämpades för terminal mp1 för 2008, fastställde flygplatsoperatören nya taxor för båda terminalerna. Höjningen av taxorna för terminal mp2 kan motiveras av det krav som ställs av tillsynsmyndigheten (ministrarna med ansvar för ekonomi och civil luftfart) om att tillskriva endast denna terminal kostnaderna för reklamavtalet med AMS, utan att nycklarna för fördelning av kostnaderna mellan terminalerna ifrågasattes. |
| --- | --- |

(120)

Frankrike påminner om att till följd av högsta förvaltningsdomstolens ogiltigförklaring av de taxor som tillämpades för terminal mp2 under 2006, 2007 och 2008 och de taxor som tillämpades för terminal mp1 för 2008, fastställde flygplatsoperatören nya taxor för båda terminalerna. Höjningen av taxorna för terminal mp2 kan motiveras av det krav som ställs av tillsynsmyndigheten (ministrarna med ansvar för ekonomi och civil luftfart) om att tillskriva endast denna terminal kostnaderna för reklamavtalet med AMS, utan att nycklarna för fördelning av kostnaderna mellan terminalerna ifrågasattes.

| (121) | Enligt Frankrike ska CCIMP ha fastställt nivån på taxan för att möjliggöra en identisk täckningsgrad för kostnader för var och en av terminalerna (dvs. [...]* %). Frankrike anger vidare att det i direktiv 2009/12/EG föreskrivs att nivån på flygplatsavgifterna får differentieras utifrån i synnerhet kostnaderna, och att det för att garantera att denna differentiering motiveras av en skillnad mellan kostnaderna är lämpligt att säkerställa täckningsgraden för dessa kostnader med hjälp av passageraravgiften för varje terminal. Frankrike tillägger att denna täckningsgrad kan vara mindre än 100 % i den mån som systemet med en ”gemensam kassa” beaktar flygplatsens totala ekonomiska balans genom att ta med icke-luftfartsrelaterade intäkter. Frankrike påminner om att revisionsbyrån Mazars i sin rapport bedömde att för år 2007 var täckningen för passagerarkostnaderna genom intäkterna från passageraravgiften [...]* % för terminal mp1 och [...]* % för terminal mp2. |
| --- | --- |

(121)

Enligt Frankrike ska CCIMP ha fastställt nivån på taxan för att möjliggöra en identisk täckningsgrad för kostnader för var och en av terminalerna (dvs. [...]* %). Frankrike anger vidare att det i direktiv 2009/12/EG föreskrivs att nivån på flygplatsavgifterna får differentieras utifrån i synnerhet kostnaderna, och att det för att garantera att denna differentiering motiveras av en skillnad mellan kostnaderna är lämpligt att säkerställa täckningsgraden för dessa kostnader med hjälp av passageraravgiften för varje terminal. Frankrike tillägger att denna täckningsgrad kan vara mindre än 100 % i den mån som systemet med en ”gemensam kassa” beaktar flygplatsens totala ekonomiska balans genom att ta med icke-luftfartsrelaterade intäkter. Frankrike påminner om att revisionsbyrån Mazars i sin rapport bedömde att för år 2007 var täckningen för passagerarkostnaderna genom intäkterna från passageraravgiften [...]* % för terminal mp1 och [...]* % för terminal mp2.

| (122) | Frankrike drar därav slutsatsen att taxorna för passageraravgiften vid terminal 2 inte kan utgöra en ekonomisk fördel till förmån för ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, i den mån som de har fastställts i linje med kostnaderna för byggandet och nyttjandet av terminal mp2, att skillnaden mellan de passageraravgifter som tillämpas vid de två terminalerna är objektiv och transparent och motiveras av kostnaderna för var och en av dem, och att differentieringen i detta avseende uttryckligen föreskrivs i artikel 10 i direktiv 2009/12/EG. |
| --- | --- |

(122)

Frankrike drar därav slutsatsen att taxorna för passageraravgiften vid terminal 2 inte kan utgöra en ekonomisk fördel till förmån för ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, i den mån som de har fastställts i linje med kostnaderna för byggandet och nyttjandet av terminal mp2, att skillnaden mellan de passageraravgifter som tillämpas vid de två terminalerna är objektiv och transparent och motiveras av kostnaderna för var och en av dem, och att differentieringen i detta avseende uttryckligen föreskrivs i artikel 10 i direktiv 2009/12/EG.

| (123) | Åtgärdens selektivitet har i det här fallet heller inte visats i och med att taxorna tillämpas utan åtskillnad på alla flygbolag som använder terminal mp2. |
| --- | --- |

(123)

Åtgärdens selektivitet har i det här fallet heller inte visats i och med att taxorna tillämpas utan åtskillnad på alla flygbolag som använder terminal mp2.

| (124) | Vad gäller de sänkta passageraravgifterna för inrikesflygningar klargör Frankrike att det enligt förordningen av den 16 oktober 2009 hädanefter är förbjudet med olika taxor i länderna i Schengenområdet och påminner om att kommissionen i sitt beslut av den 28 januari 2009 inte ansåg det vara nödvändigt att föreslå kompletterande åtgärder. |
| --- | --- |

(124)

Vad gäller de sänkta passageraravgifterna för inrikesflygningar klargör Frankrike att det enligt förordningen av den 16 oktober 2009 hädanefter är förbjudet med olika taxor i länderna i Schengenområdet och påminner om att kommissionen i sitt beslut av den 28 januari 2009 inte ansåg det vara nödvändigt att föreslå kompletterande åtgärder.

3.5   SÄNKNINGAR AV AVGIFTERNA FÖR INRÄTTANDE AV NYA FLYGLINJER

SÄNKNINGAR AV AVGIFTERNA FÖR INRÄTTANDE AV NYA FLYGLINJER

| (125) | Frankrike hävdar inledningsvis att de differentierade taxor som beviljats flygbolagen och som kommissionen utvärderar i skälen 116–137 i sitt beslut om att inleda förfarandet förekommer vid alla statliga flygplatser i Frankrike och vid ett stort antal av de decentraliserade flygplatserna. |
| --- | --- |

(125)

Frankrike hävdar inledningsvis att de differentierade taxor som beviljats flygbolagen och som kommissionen utvärderar i skälen 116–137 i sitt beslut om att inleda förfarandet förekommer vid alla statliga flygplatser i Frankrike och vid ett stort antal av de decentraliserade flygplatserna.

| (126) | Frankrike tillägger att dessa åtgärder är avsedda att främja inrättandet av nya flygförbindelser. Dessa skulle uppfylla ett mål av allmänt intresse genom att förbättra regionens förbindelsemöjligheter, dess utveckling och integreringen av den europeiska marknaden. |
| --- | --- |

(126)

Frankrike tillägger att dessa åtgärder är avsedda att främja inrättandet av nya flygförbindelser. Dessa skulle uppfylla ett mål av allmänt intresse genom att förbättra regionens förbindelsemöjligheter, dess utveckling och integreringen av den europeiska marknaden.

| (127) | Enligt Frankrike ska det anförda målet av allmänt intresse beaktas av kommissionen i sin analys av förenligheten med EU-rätten hos de stöd som beviljats på detta sätt. |
| --- | --- |

(127)

Enligt Frankrike ska det anförda målet av allmänt intresse beaktas av kommissionen i sin analys av förenligheten med EU-rätten hos de stöd som beviljats på detta sätt.

| (128) | Frankrike hävdar även att man årligen godkänner differentieringen av taxorna inom ramen för ett förfarande för godkännande som tillämpas på samtliga statliga flygplatser, vilket gör det möjligt att garantera att åtgärderna inte är diskriminerande. Frankrike vidhåller att det årliga förfarandet för godkännande av taxorna därmed skulle räcka för att uppfylla kravet på att en prövningsmekanism ska fastställas på medlemsstatsnivå för att avhjälpa all diskriminering i samband med beviljandet av stöd, vilket utgör ett av förenlighetskriterierna för det granskade stödet. |
| --- | --- |

(128)

Frankrike hävdar även att man årligen godkänner differentieringen av taxorna inom ramen för ett förfarande för godkännande som tillämpas på samtliga statliga flygplatser, vilket gör det möjligt att garantera att åtgärderna inte är diskriminerande. Frankrike vidhåller att det årliga förfarandet för godkännande av taxorna därmed skulle räcka för att uppfylla kravet på att en prövningsmekanism ska fastställas på medlemsstatsnivå för att avhjälpa all diskriminering i samband med beviljandet av stöd, vilket utgör ett av förenlighetskriterierna för det granskade stödet.

| (129) | Frankrike påminner om att det i den nationella lagstiftning (artikel R.224–2-2 i lagen om civil luftfart) som erbjuder en möjlighet att differentiera taxorna föreskrivs att den person som ansvarar för fastställandet av taxorna måste definiera övervakningsindikatorer som motsvarar det avsedda målet av allmänekonomiskt intresse. Frankrike hävdar att det med hjälp av de fastställda övervakningsindikatorerna årligen går att försäkra sig om ett gott verkställande av åtgärden och de eventuella behoven av att anpassa den, och att detta är tillräckligt för att uppfylla kriteriet om stödets förenlighet tack vare förekomsten av en mekanism för påföljder ifall ett transportföretag inte skulle leva upp till sina åtaganden gentemot flygplatsen. |
| --- | --- |

(129)

Frankrike påminner om att det i den nationella lagstiftning (artikel R.224–2-2 i lagen om civil luftfart) som erbjuder en möjlighet att differentiera taxorna föreskrivs att den person som ansvarar för fastställandet av taxorna måste definiera övervakningsindikatorer som motsvarar det avsedda målet av allmänekonomiskt intresse. Frankrike hävdar att det med hjälp av de fastställda övervakningsindikatorerna årligen går att försäkra sig om ett gott verkställande av åtgärden och de eventuella behoven av att anpassa den, och att detta är tillräckligt för att uppfylla kriteriet om stödets förenlighet tack vare förekomsten av en mekanism för påföljder ifall ett transportföretag inte skulle leva upp till sina åtaganden gentemot flygplatsen.

| (130) | Frankrike klargör att en summering av taxornas variationer sedan 2005, då denna åtgärd började genomföras, regelbundet har visats upp i handlingarna vid Cocoécos sammanträden, vilket gör att man kan konstatera att de beviljade åtgärderna gjordes offentliga för representanterna för flygplatsens användare och är tillräckligt för att uppfylla det kriterium om stödets förenlighet som har att göra med offentliggörandet av åtgärderna i fråga. |
| --- | --- |

(130)

Frankrike klargör att en summering av taxornas variationer sedan 2005, då denna åtgärd började genomföras, regelbundet har visats upp i handlingarna vid Cocoécos sammanträden, vilket gör att man kan konstatera att de beviljade åtgärderna gjordes offentliga för representanterna för flygplatsens användare och är tillräckligt för att uppfylla det kriterium om stödets förenlighet som har att göra med offentliggörandet av åtgärderna i fråga.

| (131) | Frankrike betonar att de granskade differentieringarna av taxorna överensstämmer med direktiv 2009/12/EG, i vilket medlemsstaterna ges tillstånd att differentiera flygplatsavgifterna för frågor av allmänt och generellt intresse. Frankrike drar därav slutsatsen att flygplatsoperatören inte är förpliktigad att agera som en försiktig marknadsekonomisk aktör vid införandet av en sådan differentiering av taxorna. Frankrike betonar att andra differentieringar av taxor av skäl som rör allmänna intressen förekommer inom fransk rätt, i synnerhet när det gäller miljöfrågor, t.ex. differentieringen av landningsavgiften beroende på kategorin av luftfartyg och tidpunkten under dagen med hänsyn tagen till bullernivån. |
| --- | --- |

(131)

Frankrike betonar att de granskade differentieringarna av taxorna överensstämmer med direktiv 2009/12/EG, i vilket medlemsstaterna ges tillstånd att differentiera flygplatsavgifterna för frågor av allmänt och generellt intresse. Frankrike drar därav slutsatsen att flygplatsoperatören inte är förpliktigad att agera som en försiktig marknadsekonomisk aktör vid införandet av en sådan differentiering av taxorna. Frankrike betonar att andra differentieringar av taxor av skäl som rör allmänna intressen förekommer inom fransk rätt, i synnerhet när det gäller miljöfrågor, t.ex. differentieringen av landningsavgiften beroende på kategorin av luftfartyg och tidpunkten under dagen med hänsyn tagen till bullernivån.

| (132) | Frankrike bestrider att sådana åtgärder utgör igångsättningsstöd och hävdar att de har som syfte att internalisera vissa aspekter av allmänt intresse (skadestånd för miljöförstöring, förbättring av regionernas förbindelsemöjligheter etc.) som man annars inte hade tagit hänsyn till i avgifterna. |
| --- | --- |

(132)

Frankrike bestrider att sådana åtgärder utgör igångsättningsstöd och hävdar att de har som syfte att internalisera vissa aspekter av allmänt intresse (skadestånd för miljöförstöring, förbättring av regionernas förbindelsemöjligheter etc.) som man annars inte hade tagit hänsyn till i avgifterna.

| (133) | Frankrike anför att en affärsplan som visar att de beviljade differentieringarna inte är lönsamma inte i sig skulle betyda att flygplatsoperatören måste avstå från den, då denna affärsplan inte skulle ta i beaktande de externa effekter som åtgärderna skulle ge upphov till, såsom uppnådda besparingar vad gäller utsläpp av föroreningar och bulleremission eller förbättringen av regionernas förbindelsemöjligheter och förbättrad trafik. Enligt Frankrike har svårigheten att värdera dessa externa effekter i ekonomiska termer lett till att dessa incitament är föremål för ett särskilt antagande inom ramen för direktiv 2009/12/EG. |
| --- | --- |

(133)

Frankrike anför att en affärsplan som visar att de beviljade differentieringarna inte är lönsamma inte i sig skulle betyda att flygplatsoperatören måste avstå från den, då denna affärsplan inte skulle ta i beaktande de externa effekter som åtgärderna skulle ge upphov till, såsom uppnådda besparingar vad gäller utsläpp av föroreningar och bulleremission eller förbättringen av regionernas förbindelsemöjligheter och förbättrad trafik. Enligt Frankrike har svårigheten att värdera dessa externa effekter i ekonomiska termer lett till att dessa incitament är föremål för ett särskilt antagande inom ramen för direktiv 2009/12/EG.

| (134) | Frankrike bestrider den metod som kommissionen tillämpar och som består i att tillämpa testet av principen om en försiktig marknadsekonomisk aktör, vilket inte lämpar sig för analysen av de åtgärder vars syfte är att låta allmänintresset främjas genom positiva externa effekter. |
| --- | --- |

(134)

Frankrike bestrider den metod som kommissionen tillämpar och som består i att tillämpa testet av principen om en försiktig marknadsekonomisk aktör, vilket inte lämpar sig för analysen av de åtgärder vars syfte är att låta allmänintresset främjas genom positiva externa effekter.

| (135) | Frankrike hävdar att de uppgifter som läggs fram i skäl 124 i kommissionens beslut om att inleda förfarandet är felaktiga. De taxor som framhålls påvisar en rörlig del av landningsavgiften per passagerare. I verkligheten skulle den rörliga delen av landningsavgiften beräknas på grundval av hur många ton luftfartyget väger och inte antalet passagerare. |
| --- | --- |

(135)

Frankrike hävdar att de uppgifter som läggs fram i skäl 124 i kommissionens beslut om att inleda förfarandet är felaktiga. De taxor som framhålls påvisar en rörlig del av landningsavgiften per passagerare. I verkligheten skulle den rörliga delen av landningsavgiften beräknas på grundval av hur många ton luftfartyget väger och inte antalet passagerare.

| (136) | I andra hand vidhåller Frankrike att differentieringarna av taxorna för inrättande av nya flyglinjer är ekonomiskt lönsamma för flygplatsen Marseille Provence. Frankrike lägger i sitt svar fram en studie som utförts i efterhand av lönsamheten för de beviljade åtgärderna. Enligt Frankrike visar de beräkningar som gjorts med utgångspunkt i 2008 års kommersiella intäkter att den genomsnittliga avgiftssänkning som har beviljats för en flyglinje som trafikeras med klassiska flygplan och använder terminal mp1 och mp2 är mindre än de intäkter som har genererats av de intäkter som anslagits till var och en av dessa terminaler, och ger ett nettoresultat på [...]* euro per passagerare för terminal mp1 och [...]* euro per passagerare för terminal mp2. Frankrike framhåller att 83 % av den trafik som uppstått som ett led av denna åtgärd återstår efter tre års tid och ger upphov till ytterligare vinst. Frankrike hävdar att en ny studie av differentieringarnas lönsamhet som Cocoéco röstade om den 6 december 2004 genomfördes med utgångspunkt i den affärsplan från september 2005 som uppdaterades i maj 2006 på grundval av ett B737-flygplan på 67 ton för terminal mp2 och ett A319-flygplan för terminal mp1. Två antaganden om trafikvolymer studerades: i det första avser trafikökningen från och med det tredje året efter genomförandet av differentieringarna endast den ökade frekvensen på de befintliga flyglinjerna, och i det andra avser trafikökningen uteslutande nya flyglinjer. Det första antagandet skulle ge ett nettoresultat för omsättningen på [...]* % och ett nettonuvärde på [...]* euro. Det andra skulle ge ett nettoresultat för omsättningen på [...]* % och ett nettonuvärde på [...]* euro. |
| --- | --- |

(136)

I andra hand vidhåller Frankrike att differentieringarna av taxorna för inrättande av nya flyglinjer är ekonomiskt lönsamma för flygplatsen Marseille Provence. Frankrike lägger i sitt svar fram en studie som utförts i efterhand av lönsamheten för de beviljade åtgärderna. Enligt Frankrike visar de beräkningar som gjorts med utgångspunkt i 2008 års kommersiella intäkter att den genomsnittliga avgiftssänkning som har beviljats för en flyglinje som trafikeras med klassiska flygplan och använder terminal mp1 och mp2 är mindre än de intäkter som har genererats av de intäkter som anslagits till var och en av dessa terminaler, och ger ett nettoresultat på [...]* euro per passagerare för terminal mp1 och [...]* euro per passagerare för terminal mp2. Frankrike framhåller att 83 % av den trafik som uppstått som ett led av denna åtgärd återstår efter tre års tid och ger upphov till ytterligare vinst. Frankrike hävdar att en ny studie av differentieringarnas lönsamhet som Cocoéco röstade om den 6 december 2004 genomfördes med utgångspunkt i den affärsplan från september 2005 som uppdaterades i maj 2006 på grundval av ett B737-flygplan på 67 ton för terminal mp2 och ett A319-flygplan för terminal mp1. Två antaganden om trafikvolymer studerades: i det första avser trafikökningen från och med det tredje året efter genomförandet av differentieringarna endast den ökade frekvensen på de befintliga flyglinjerna, och i det andra avser trafikökningen uteslutande nya flyglinjer. Det första antagandet skulle ge ett nettoresultat för omsättningen på [...]* % och ett nettonuvärde på [...]* euro. Det andra skulle ge ett nettoresultat för omsättningen på [...]* % och ett nettonuvärde på [...]* euro.

| (137) | Frankrike menar att differentieringarna inte var diskriminerande och gällde alla de företag som uppfyllde villkoren för berättigande. Frankrike bestrider därför att kriteriet om åtgärdens selektiva karaktär i samband med bedömningen av statligt stöd skulle vara uppfyllt. |
| --- | --- |

(137)

Frankrike menar att differentieringarna inte var diskriminerande och gällde alla de företag som uppfyllde villkoren för berättigande. Frankrike bestrider därför att kriteriet om åtgärdens selektiva karaktär i samband med bedömningen av statligt stöd skulle vara uppfyllt.

| (138) | Frankrike påminner om att kommissionen i sitt beslut i ärendet Manchesters flygplats (25), som det hänvisas till i Charleroi-beslutet (26), medgav att beviljandet av sänkningarna av landningsavgifterna utgjorde en åtgärd under en begränsad tid som ingick i en öppen ordning för alla flygbolag som startar en ny flygförbindelse från Manchester, på så sätt att all risk för snedvridning av konkurrensen undveks, och åtgärden hamnade därmed utanför tillämpningsområdet för artikel 107 i EUF-fördraget. Frankrike drar därmed slutsatsen att en ordning som är tillgänglig för alla flygbolag och som beviljas under en begränsad tid är undantagen från tillämpningsområdet för artikel 107 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(138)

Frankrike påminner om att kommissionen i sitt beslut i ärendet Manchesters flygplats (25), som det hänvisas till i Charleroi-beslutet (26), medgav att beviljandet av sänkningarna av landningsavgifterna utgjorde en åtgärd under en begränsad tid som ingick i en öppen ordning för alla flygbolag som startar en ny flygförbindelse från Manchester, på så sätt att all risk för snedvridning av konkurrensen undveks, och åtgärden hamnade därmed utanför tillämpningsområdet för artikel 107 i EUF-fördraget. Frankrike drar därmed slutsatsen att en ordning som är tillgänglig för alla flygbolag och som beviljas under en begränsad tid är undantagen från tillämpningsområdet för artikel 107 i EUF-fördraget.

25

26

| (139) | Frankrike lägger fram det system för differentiering av taxor som gällde mellan den 15 februari och den 31 juli 2009 och klargör att 24 flygbolag gynnades av det. Frankrike påminner om att systemet ogiltigförklarades av Marseilles förvaltningsdomstol i dess dom av den 30 juni 2009, med motiveringen att differentieringen var för stor, och ersattes från och med den 1 februari 2010 av en åtgärd varigenom graden av sänkning var lägre och villkoren för beviljande var striktare. Frankrike gör gällande att de villkor som följer av beslutet i ärendet Manchester är uppfyllda vad gäller de två ordningar för differentiering av taxor som inrättats, då differentieringarna i fråga inte faller inom ramen för artikel 107 i EUF-fördraget. Enligt Frankrike är det således fel av kommissionen att i sitt beslut om att inleda förfarandet granska differentieringarna i fråga i förhållande till principen om en försiktig aktör. |
| --- | --- |

(139)

Frankrike lägger fram det system för differentiering av taxor som gällde mellan den 15 februari och den 31 juli 2009 och klargör att 24 flygbolag gynnades av det. Frankrike påminner om att systemet ogiltigförklarades av Marseilles förvaltningsdomstol i dess dom av den 30 juni 2009, med motiveringen att differentieringen var för stor, och ersattes från och med den 1 februari 2010 av en åtgärd varigenom graden av sänkning var lägre och villkoren för beviljande var striktare. Frankrike gör gällande att de villkor som följer av beslutet i ärendet Manchester är uppfyllda vad gäller de två ordningar för differentiering av taxor som inrättats, då differentieringarna i fråga inte faller inom ramen för artikel 107 i EUF-fördraget. Enligt Frankrike är det således fel av kommissionen att i sitt beslut om att inleda förfarandet granska differentieringarna i fråga i förhållande till principen om en försiktig aktör.

3.6   DE BEVILJADE SÄNKNINGARNA AV AVGIFTEN FÖR NATTPARKERING

DE BEVILJADE SÄNKNINGARNA AV AVGIFTEN FÖR NATTPARKERING

| (140) | Frankrike hävdar att denna avgiftssänkning, som den för nya flyglinjer, infördes med anledning av överväganden som rörde allmänintresset. Genom differentieringen av avgiften för nattparkering kan flygplatsen Marseille Provence öka flödet av flygningar i början och slutet av dagen, vilket möjliggör ett optimalt utnyttjande av infrastrukturen. Frankrike betonar att denna åtgärds inverkan begränsar sig till [...]* % av omsättningen av parkeringsavgiften utöver effekterna av differentieringar på inrättandet av nya flyglinjer. |
| --- | --- |

(140)

Frankrike hävdar att denna avgiftssänkning, som den för nya flyglinjer, infördes med anledning av överväganden som rörde allmänintresset. Genom differentieringen av avgiften för nattparkering kan flygplatsen Marseille Provence öka flödet av flygningar i början och slutet av dagen, vilket möjliggör ett optimalt utnyttjande av infrastrukturen. Frankrike betonar att denna åtgärds inverkan begränsar sig till [...]* % av omsättningen av parkeringsavgiften utöver effekterna av differentieringar på inrättandet av nya flyglinjer.

| (141) | Frankrike påminner om att landet ser det som olämpligt att utvärdera de differentieringar som motiveras av allmänintresse endast med hänsyn till deras lönsamhet. Dock anger Frankrike som en kompletterande upplysning att efterlevnaden av principen om en försiktig marknadsekonomisk aktör i det här fallet är vedertagen, på grundval av studien om fastställandet av de extra kostnader som genereras av nattparkeringen, som utförts med utgångspunkt i 2004 års bokföring. Differentieringen av taxorna skulle uppmuntra flygbolagen att ha sina flygplan baserade vid flygplatsen eftersom parkeringsområdena står oanvända nattetid och därmed är tillgängliga till en begränsad extra kostnad för flygplatsen. De start- och landningstider som åtgärden avser torde värderas högst av affärsklientelet, vilket är det som genererar störst kommersiella intäkter. En stor andel av de kostnader som kan hänföras till parkeringsavgiften skulle bestå av avskrivningar och finansiella kostnader vars ekonomiska livslängd inte påverkas av den nattliga stillastående parkeringen och skatten på näringsverksamhet, som är oberoende av hur parkeringsområdet används. De extra kostnaderna från nattparkeringen skulle således begränsa sig till kostnaderna för arbetskraft, underhåll, reparation och olika förbrukningsvaror, alltså [...]* euro per natt och flygplan. Frankrike klargör att lönsamhetsberäkningarna för denna differentiering av avgifter för nattparkering är baserade på de studier av finansiell marginal per flygning som presenteras i affärsplanen från september 2005, som uppdaterades i maj 2006, och som visar upp en omsättning per flygning på [...]* euro för mp1 och [...]* euro för terminal mp2. För terminal mp1 har endast inrikes medeldistanssträckor (Orly-pendeln) beaktats för att generera ytterligare flygningar. Då lågprisflygbolagen inte utför flygningar med en enda start och återkomst per dag från sin bas bedöms vart och ett av deras plan kunna generera en extra flygning per dag, vad beträffar terminal mp2. En viktningskoefficient på 50 % har använts i beräkningen för att minska betydelsen för dessa extra marginaler per flygning, som en försiktighetsåtgärd vid båda terminalerna. Med utgångspunkt i dessa antaganden lägger Frankrike i sitt svar fram ett dokument enligt vilket den genomsnittliga nettovinsten för omsättningen skulle uppgå till [...]* % och nettonuvärdet diskonterat med 7,5 % skulle bli [...]*euro för perioden 2005–2021. En känslighetsanalys av viktningskoefficienten visade att den genomsnittliga marginalen skulle vara större än [...]* % fram till en koefficient till ett värde av 35 %, vilket betyder att avgiftssänkningen skulle generera en vinst för flygplatsen även om bara ett enda nattparkerat flygplan av tre genererar en extra flygning.

  Tabell 4


  Simulering av räntabiliteten för differentieringen vad gäller nattparkering | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intäkter (i tusental euro) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Utgifter (i tusental euro) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Vinst (i tusental euro) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Nettovinst (i tusental euro | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Grad | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Genomsnittlig grad | [> 7,5 %]* | | | | | | | | | | | | | | |
| Nettonuvärde på [...]* % över [...]* år (i tusental euro) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |
| Nettonuvärde på [...] % över [...]* år (i tusental euro) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |

(141)

Frankrike påminner om att landet ser det som olämpligt att utvärdera de differentieringar som motiveras av allmänintresse endast med hänsyn till deras lönsamhet. Dock anger Frankrike som en kompletterande upplysning att efterlevnaden av principen om en försiktig marknadsekonomisk aktör i det här fallet är vedertagen, på grundval av studien om fastställandet av de extra kostnader som genereras av nattparkeringen, som utförts med utgångspunkt i 2004 års bokföring. Differentieringen av taxorna skulle uppmuntra flygbolagen att ha sina flygplan baserade vid flygplatsen eftersom parkeringsområdena står oanvända nattetid och därmed är tillgängliga till en begränsad extra kostnad för flygplatsen. De start- och landningstider som åtgärden avser torde värderas högst av affärsklientelet, vilket är det som genererar störst kommersiella intäkter. En stor andel av de kostnader som kan hänföras till parkeringsavgiften skulle bestå av avskrivningar och finansiella kostnader vars ekonomiska livslängd inte påverkas av den nattliga stillastående parkeringen och skatten på näringsverksamhet, som är oberoende av hur parkeringsområdet används. De extra kostnaderna från nattparkeringen skulle således begränsa sig till kostnaderna för arbetskraft, underhåll, reparation och olika förbrukningsvaror, alltså [...]* euro per natt och flygplan. Frankrike klargör att lönsamhetsberäkningarna för denna differentiering av avgifter för nattparkering är baserade på de studier av finansiell marginal per flygning som presenteras i affärsplanen från september 2005, som uppdaterades i maj 2006, och som visar upp en omsättning per flygning på [...]* euro för mp1 och [...]* euro för terminal mp2. För terminal mp1 har endast inrikes medeldistanssträckor (Orly-pendeln) beaktats för att generera ytterligare flygningar. Då lågprisflygbolagen inte utför flygningar med en enda start och återkomst per dag från sin bas bedöms vart och ett av deras plan kunna generera en extra flygning per dag, vad beträffar terminal mp2. En viktningskoefficient på 50 % har använts i beräkningen för att minska betydelsen för dessa extra marginaler per flygning, som en försiktighetsåtgärd vid båda terminalerna. Med utgångspunkt i dessa antaganden lägger Frankrike i sitt svar fram ett dokument enligt vilket den genomsnittliga nettovinsten för omsättningen skulle uppgå till [...]* % och nettonuvärdet diskonterat med 7,5 % skulle bli [...]*euro för perioden 2005–2021. En känslighetsanalys av viktningskoefficienten visade att den genomsnittliga marginalen skulle vara större än [...]* % fram till en koefficient till ett värde av 35 %, vilket betyder att avgiftssänkningen skulle generera en vinst för flygplatsen även om bara ett enda nattparkerat flygplan av tre genererar en extra flygning.

Tabell 4

Tabell 4

Simulering av räntabiliteten för differentieringen vad gäller nattparkering

Simulering av räntabiliteten för differentieringen vad gäller nattparkering

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Intäkter (i tusental euro)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Utgifter (i tusental euro)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Vinst (i tusental euro)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Nettovinst (i tusental euro

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Grad

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Genomsnittlig grad

[> 7,5 %]*

Nettonuvärde på [...]* % över [...]* år (i tusental euro)

[...]*

Nettonuvärde på [...] % över [...]* år (i tusental euro)

[...]*

| (142) | På grundval av en studie som utförts baserat på bokföringen för räkenskapsåret 2008 skulle de rörliga kostnaderna i avgiften för nattparkering stabiliseras vid [...]* euro per flyg och natt, medan beräkningen från 2004 låg på [...]* euro. För en B737-800 med en beläggningsgrad på 80 % utgör dessa kostnader [...]* euro per passagerare, och för en A319 med en 70-procentig beläggningsgrad, [...]* euro per passagerare. På grundval av de räkenskaper som lades fram vid Cocoécos sammanträde den 18 februari 2009 kan handels- och parkeringsverksamheterna göra det möjligt att täcka [mellan 100 % och 150 %] % av kostnaderna per passagerare för terminal mp1, dvs. en nettomarginal på [...]* euro per passagerare och [mellan 100 % och 150 %] % av kostnaderna per passagerare för terminal mp2, dvs. en nettomarginal på [...]* euro per passagerare. Dessa nettomarginaler skulle med god marginal täcka extrakostnaderna för nattparkeringen. |
| --- | --- |

(142)

På grundval av en studie som utförts baserat på bokföringen för räkenskapsåret 2008 skulle de rörliga kostnaderna i avgiften för nattparkering stabiliseras vid [...]* euro per flyg och natt, medan beräkningen från 2004 låg på [...]* euro. För en B737-800 med en beläggningsgrad på 80 % utgör dessa kostnader [...]* euro per passagerare, och för en A319 med en 70-procentig beläggningsgrad, [...]* euro per passagerare. På grundval av de räkenskaper som lades fram vid Cocoécos sammanträde den 18 februari 2009 kan handels- och parkeringsverksamheterna göra det möjligt att täcka [mellan 100 % och 150 %] % av kostnaderna per passagerare för terminal mp1, dvs. en nettomarginal på [...]* euro per passagerare och [mellan 100 % och 150 %] % av kostnaderna per passagerare för terminal mp2, dvs. en nettomarginal på [...]* euro per passagerare. Dessa nettomarginaler skulle med god marginal täcka extrakostnaderna för nattparkeringen.

| (143) | Frankrike nämner slutligen att kommissionen inte uttryckte kritik mot de system för flygplatsavgifter som tillämpades vid flygplatsen i Charleroi. |
| --- | --- |

(143)

Frankrike nämner slutligen att kommissionen inte uttryckte kritik mot de system för flygplatsavgifter som tillämpades vid flygplatsen i Charleroi.

3.7   FINANSIERINGEN AV MARKNADSFÖRINGSVERKSAMHETEN

FINANSIERINGEN AV MARKNADSFÖRINGSVERKSAMHETEN

| (144) | Vad gäller den stödordning som inrättades genom CCIMP:s beslut av den 21 november 2005 och som ledde till en enda utbetalning [på mindre än 300 000] euro till förmån för BMI baby nämner Frankrike i sin skrivelse av den 28 december 2010 att detta belopp, i den mån som det skulle kunna utgöra ett statligt stöd, under alla omständigheter skulle omfattas av kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 (27) (nedan kallat stöd av mindre betydelse). Frankrike understryker för fullständighetens skull att det till följd av annonsen om försäljningen av detta företag var möjligt att CCIMP inte var i stånd att få en försäkran på heder och samvete vad gäller de stöd som mottagits vid andra europeiska flygplatser. |
| --- | --- |

(144)

Vad gäller den stödordning som inrättades genom CCIMP:s beslut av den 21 november 2005 och som ledde till en enda utbetalning [på mindre än 300 000] euro till förmån för BMI baby nämner Frankrike i sin skrivelse av den 28 december 2010 att detta belopp, i den mån som det skulle kunna utgöra ett statligt stöd, under alla omständigheter skulle omfattas av kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 (27) (nedan kallat stöd av mindre betydelse). Frankrike understryker för fullständighetens skull att det till följd av annonsen om försäljningen av detta företag var möjligt att CCIMP inte var i stånd att få en försäkran på heder och samvete vad gäller de stöd som mottagits vid andra europeiska flygplatser.

27

stöd av mindre betydelse

3.8   AVTALET OM KÖP AV REKLAMUTRYMME MED AMS

AVTALET OM KÖP AV REKLAMUTRYMME MED AMS

| (145) | Vad gäller det avtal om köp av reklamutrymme som slöts med AMS den 19 maj 2006 hävdar Frankrike att detta avtal har tecknats i överensstämmelse med lagstiftningen om offentliga upphandlingar, utan föregående anbudsförfarande på grund av att det endast fanns en leverantör. |
| --- | --- |

(145)

Vad gäller det avtal om köp av reklamutrymme som slöts med AMS den 19 maj 2006 hävdar Frankrike att detta avtal har tecknats i överensstämmelse med lagstiftningen om offentliga upphandlingar, utan föregående anbudsförfarande på grund av att det endast fanns en leverantör.

| (146) | Frankrike påminner om att PR-policyn har en direkt effekt på en flygplats lönsamhet tack vare de intäkter som genereras av flygplatsavgifterna och de icke-luftfartsrelaterade avgifterna. Frankrike klargör att den reklam som flygbolagen gör är otillräcklig och understryker att AMS under 2006 var den enda tjänsteleverantören som samtidigt erbjöd ett både unikt och exklusivt system för saluföring av flygbolaget Ryanairs biljetter, det enda bolag som åtagit sig att inrätta en flygplansbas vid den nya terminalen mp2, ett stort antal besök av internetanvändare som utgör målgruppen för PR-strategin samt marknadsföringstjänster som anpassats till köpet av flygbiljetter med Provence som destination. |
| --- | --- |

(146)

Frankrike påminner om att PR-policyn har en direkt effekt på en flygplats lönsamhet tack vare de intäkter som genereras av flygplatsavgifterna och de icke-luftfartsrelaterade avgifterna. Frankrike klargör att den reklam som flygbolagen gör är otillräcklig och understryker att AMS under 2006 var den enda tjänsteleverantören som samtidigt erbjöd ett både unikt och exklusivt system för saluföring av flygbolaget Ryanairs biljetter, det enda bolag som åtagit sig att inrätta en flygplansbas vid den nya terminalen mp2, ett stort antal besök av internetanvändare som utgör målgruppen för PR-strategin samt marknadsföringstjänster som anpassats till köpet av flygbiljetter med Provence som destination.

| (147) | Frankrike vidhåller att CCIMP har agerat som en försiktig marknadsekonomisk aktör då man ingick avtalet med AMS och att detta inte innehåller någon form av stöd. |
| --- | --- |

(147)

Frankrike vidhåller att CCIMP har agerat som en försiktig marknadsekonomisk aktör då man ingick avtalet med AMS och att detta inte innehåller någon form av stöd.

| (148) | Frankrike gör i första hand bedömningen att det avtalade priset stämmer överens med praxis på marknaden, i synnerhet med hänsyn tagen till resultaten av den föregående jämförande studie som utfördes utifrån webbplatsen viamichelin.com. Frankrike bestrider alltså att AMS:s tillhandahållande av marknadsföringstjänster skulle ha utförts med förmånsvillkor och påminner om att Europeiska kommissionen i sitt beslut om flygplatsen i Ostende (28) medgav att programmet för marknadsföring via en researrangörs katalog inte utgjorde statligt stöd. |
| --- | --- |

(148)

Frankrike gör i första hand bedömningen att det avtalade priset stämmer överens med praxis på marknaden, i synnerhet med hänsyn tagen till resultaten av den föregående jämförande studie som utfördes utifrån webbplatsen viamichelin.com. Frankrike bestrider alltså att AMS:s tillhandahållande av marknadsföringstjänster skulle ha utförts med förmånsvillkor och påminner om att Europeiska kommissionen i sitt beslut om flygplatsen i Ostende (28) medgav att programmet för marknadsföring via en researrangörs katalog inte utgjorde statligt stöd.

28

| (149) | Dessutom menar Frankrike att det avtal om marknadsföringstjänster som ingåtts med AMS är en lönsam investering för flygplatsen Marseille Provence, i synnerhet för utvecklingen av terminal mp2. Frankrike klargör att villkoren i avtalet bestämdes på grundval av en lönsamhetsstudie av de finansiella marginaler som genereras av en flygning som utförs av Ryanair. Studien gjordes innan avtalet tecknades och togs fram för till stöd för villkoren. Det framgår av denna studie att avtalets lönsamhet från och med det fjärde verksamhetsåret skulle ha en marginal på [...]* euro per flygning efter reklam. Frankrike påpekar att det av samma studie framgår att den lönsamhet som erbjuds av de sammanlagda inkomsterna från differentieringarna för inrättandet av nya flyglinjer och AMS-avtalet, enbart för Ryanairs flygningar under perioden 2007–2012, ger en genomsnittlig marginal på ([...]* %) i enlighet med sektorns krav på lönsamhet, som beräknats av Europeiska kommissionen till 7,31 % i dess beslut om Bratislava flygplats (29). |
| --- | --- |

(149)

Dessutom menar Frankrike att det avtal om marknadsföringstjänster som ingåtts med AMS är en lönsam investering för flygplatsen Marseille Provence, i synnerhet för utvecklingen av terminal mp2. Frankrike klargör att villkoren i avtalet bestämdes på grundval av en lönsamhetsstudie av de finansiella marginaler som genereras av en flygning som utförs av Ryanair. Studien gjordes innan avtalet tecknades och togs fram för till stöd för villkoren. Det framgår av denna studie att avtalets lönsamhet från och med det fjärde verksamhetsåret skulle ha en marginal på [...]* euro per flygning efter reklam. Frankrike påpekar att det av samma studie framgår att den lönsamhet som erbjuds av de sammanlagda inkomsterna från differentieringarna för inrättandet av nya flyglinjer och AMS-avtalet, enbart för Ryanairs flygningar under perioden 2007–2012, ger en genomsnittlig marginal på ([...]* %) i enlighet med sektorns krav på lönsamhet, som beräknats av Europeiska kommissionen till 7,31 % i dess beslut om Bratislava flygplats (29).

29

| (150) | Genom den uppdaterade simuleringen av lönsamheten med verkliga trafiksiffror och kostnader som reviderats av revisionsbyrån Mazars blev en vinstmarginal tydlig från och med det tredje året, på [...]* euro per flygning. |
| --- | --- |

(150)

Genom den uppdaterade simuleringen av lönsamheten med verkliga trafiksiffror och kostnader som reviderats av revisionsbyrån Mazars blev en vinstmarginal tydlig från och med det tredje året, på [...]* euro per flygning.

| (151) | Frankrike påminner om att de kostnader som hör samman med avtalet med AMS togs med i beräkningen i affärsplanen från september 2005, som uppdaterades i maj 2006, och vars slutsats är en övergripande lönsamhet [över 7,5]* % för terminal mp2 för perioden 2005–2021. På grundval av 2006 års taxor var den genomsnittliga nettovinsten för omsättningen genom AMS-avtalet i förhållande till Ryanairs trafik [över 7,5]* %, och nettonuvärdet uppgick till [...]* miljoner euro. |
| --- | --- |

(151)

Frankrike påminner om att de kostnader som hör samman med avtalet med AMS togs med i beräkningen i affärsplanen från september 2005, som uppdaterades i maj 2006, och vars slutsats är en övergripande lönsamhet [över 7,5]* % för terminal mp2 för perioden 2005–2021. På grundval av 2006 års taxor var den genomsnittliga nettovinsten för omsättningen genom AMS-avtalet i förhållande till Ryanairs trafik [över 7,5]* %, och nettonuvärdet uppgick till [...]* miljoner euro.

| (152) | Frankrike hävdar även att med hänsyn tagen till intäkterna från luftfartsavgifterna samt de icke-luftfartsrelaterade intäkterna och flygplatsskatten, men även andra kostnader, var marginalen per avresande passagerare innan avtalet tecknandes (30) [...]* euro. Eftersom det genomsnittliga belopp som då beräknats för marknadsföringsåtgärderna (däribland i synnerhet AMS) uppgick till [...]* euro per avresande passagerare var nettomarginalen för marknadsföringskostnaderna således [...]* euro per passagerare. Således kan det enligt Frankrike slås fast att flygplatsen har ekonomisk nytta av varje passagerare som använder terminal mp2. |
| --- | --- |

(152)

Frankrike hävdar även att med hänsyn tagen till intäkterna från luftfartsavgifterna samt de icke-luftfartsrelaterade intäkterna och flygplatsskatten, men även andra kostnader, var marginalen per avresande passagerare innan avtalet tecknandes (30) [...]* euro. Eftersom det genomsnittliga belopp som då beräknats för marknadsföringsåtgärderna (däribland i synnerhet AMS) uppgick till [...]* euro per avresande passagerare var nettomarginalen för marknadsföringskostnaderna således [...]* euro per passagerare. Således kan det enligt Frankrike slås fast att flygplatsen har ekonomisk nytta av varje passagerare som använder terminal mp2.

30

| (153) | På så sätt kunde flygplatsen under perioden 2006–2012 registrera en genomsnittlig faktureringsnivå per passagerare på mellan [...]* euro per passagerare och [...]* euro per passagerare, med ett genomsnitt på sju år, alltså något under förväntningarna men ändå tillräckligt då den uppgick till [...]* euro per passagerare. |
| --- | --- |

(153)

På så sätt kunde flygplatsen under perioden 2006–2012 registrera en genomsnittlig faktureringsnivå per passagerare på mellan [...]* euro per passagerare och [...]* euro per passagerare, med ett genomsnitt på sju år, alltså något under förväntningarna men ändå tillräckligt då den uppgick till [...]* euro per passagerare.

| (154) | Frankrike tillägger att det avtal som slutits med AMS medförde olika åtaganden från Ryanairs sida vad gäller antalet flygplan baserade vid flygplatsen Marseille-Provence, antalet flygningar per dag och antalet passagerare per år. |
| --- | --- |

(154)

Frankrike tillägger att det avtal som slutits med AMS medförde olika åtaganden från Ryanairs sida vad gäller antalet flygplan baserade vid flygplatsen Marseille-Provence, antalet flygningar per dag och antalet passagerare per år.

| (155) | Således ger summan av kostnaderna för AMS-avtalet per Ryanair-passagerare och den totala merkostnaden per Ryanair-passagerare en total kostnad på [...]* euro per passagerare, vilket gör att den marginalökning som går att härleda till Ryanairs etablering, med hänsyn tagen till kostnaderna för AMS-avtalet, uppnår en tillfredsställande nivå med [...]* euro per passagerare. |
| --- | --- |

(155)

Således ger summan av kostnaderna för AMS-avtalet per Ryanair-passagerare och den totala merkostnaden per Ryanair-passagerare en total kostnad på [...]* euro per passagerare, vilket gör att den marginalökning som går att härleda till Ryanairs etablering, med hänsyn tagen till kostnaderna för AMS-avtalet, uppnår en tillfredsställande nivå med [...]* euro per passagerare.

| (156) | Slutligen hävdar Frankrike att domaren vid summariska förfaranden vid Marseilles förvaltningsdomstol genom ett förordnande av den 20 oktober 2009 drog slutsatsen att de årliga belopp som fastställs i avtalet med AMS, i förhållande till de tjänster som detta skulle tillhandahålla och storleken på den allmänhet som nås av den upprättade PR-åtgärden, vare sig är utan syfte eller tillräcklig kompensation. |
| --- | --- |

(156)

Slutligen hävdar Frankrike att domaren vid summariska förfaranden vid Marseilles förvaltningsdomstol genom ett förordnande av den 20 oktober 2009 drog slutsatsen att de årliga belopp som fastställs i avtalet med AMS, i förhållande till de tjänster som detta skulle tillhandahålla och storleken på den allmänhet som nås av den upprättade PR-åtgärden, vare sig är utan syfte eller tillräcklig kompensation.

3.9   AFFÄRSPLANEN FÖR TERMINAL MP2 OCH TILLÄMPNINGEN AV PRINCIPEN OM EN FÖRSIKTIG MARKNADSEKONOMISK AKTÖR

AFFÄRSPLANEN FÖR TERMINAL MP2 OCH TILLÄMPNINGEN AV PRINCIPEN OM EN FÖRSIKTIG MARKNADSEKONOMISK AKTÖR

| (157) | Franska staten menar att kriteriet om en försiktig marknadsekonomisk aktör är uppfyllt när den policy som införts av flygplatsen leder till positiva ekonomiska effekter för flygplatsdriften. För detta ändamål är det lämpligt att grunda sin analys på fleråriga affärsplaner med vissa kriterier som måttstock, såsom nettonuvärdet och internräntan åtföljda av känslighetstester. I detta hänseende underbyggs analysen av flygplatsens investeringar av två principer: att verkliga kapitalflöden samt värdet på tiden genom diskonteringen av dessa kapitalflöden tas med i beräkningen. |
| --- | --- |

(157)

Franska staten menar att kriteriet om en försiktig marknadsekonomisk aktör är uppfyllt när den policy som införts av flygplatsen leder till positiva ekonomiska effekter för flygplatsdriften. För detta ändamål är det lämpligt att grunda sin analys på fleråriga affärsplaner med vissa kriterier som måttstock, såsom nettonuvärdet och internräntan åtföljda av känslighetstester. I detta hänseende underbyggs analysen av flygplatsens investeringar av två principer: att verkliga kapitalflöden samt värdet på tiden genom diskonteringen av dessa kapitalflöden tas med i beräkningen.

| (158) | Frankrike anser att inrättandet av terminal mp2 i synnerhet har lett till att






  — | vissa kostnader delas mellan de två terminalerna, vilket på så sätt minskar kostnaderna för de primära terminalerna, |
| --- | --- | --- |

(158)

Frankrike anser att inrättandet av terminal mp2 i synnerhet har lett till att

—

vissa kostnader delas mellan de två terminalerna, vilket på så sätt minskar kostnaderna för de primära terminalerna,

| — | genomförandet av vissa investeringar vars kostnader påverkar den interna lönsamhetsgraden har skjutits upp, t.ex. uppförandet av incheckningsområdet för flygningar inom Europa och ombordstigningshallen för europeiska och internationella flygningar. |
| --- | --- |

—

genomförandet av vissa investeringar vars kostnader påverkar den interna lönsamhetsgraden har skjutits upp, t.ex. uppförandet av incheckningsområdet för flygningar inom Europa och ombordstigningshallen för europeiska och internationella flygningar.

| (159) | De delade kostnader och det uppskjutna genomförandet av vissa investeringar som den nya terminalen mp2 har lett till påverkar nivån på de taxor som tillämpas för denna terminal och den omsättning som ingår i beräkningen av den interna lönsamhetsgraden. |
| --- | --- |

(159)

De delade kostnader och det uppskjutna genomförandet av vissa investeringar som den nya terminalen mp2 har lett till påverkar nivån på de taxor som tillämpas för denna terminal och den omsättning som ingår i beräkningen av den interna lönsamhetsgraden.

| (160) | Därför anser Frankrike att den strategi som flygplatsen följt motsvarar det val som skulle ha gjorts av en privat aktör. Frankrike anser i själva verket att den analys som gjorts av revisionsbyrån PwC är felaktig då den sistnämnda förebrår Frankrike för att inte ha tagit fram en affärsplan som grundar sig på särskilda antaganden för mp2, vilket är en term som inte definieras av revisionsbyrån i fråga. Frankrike påminner i detta avseende om att frågorna om kostnadsfördelning mellan de olika användarna av de olika terminalerna hör till analysen av de differentierade taxorna vid flygplatsen och inte till studien av lönsamheten för projektet med den nya terminalen. |
| --- | --- |

(160)

Därför anser Frankrike att den strategi som flygplatsen följt motsvarar det val som skulle ha gjorts av en privat aktör. Frankrike anser i själva verket att den analys som gjorts av revisionsbyrån PwC är felaktig då den sistnämnda förebrår Frankrike för att inte ha tagit fram en affärsplan som grundar sig på särskilda antaganden för mp2, vilket är en term som inte definieras av revisionsbyrån i fråga. Frankrike påminner i detta avseende om att frågorna om kostnadsfördelning mellan de olika användarna av de olika terminalerna hör till analysen av de differentierade taxorna vid flygplatsen och inte till studien av lönsamheten för projektet med den nya terminalen.

4.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

4.1   AIR FRANCE

AIR FRANCE

4.1.1   INVESTERINGSSUBVENTIONERNA TILL CCIMP

| (161) | Air France hävdar att medan de subventioner som beviljats för uppgraderingen av flygplatsens infrastruktur har gynnat alla transportföretag som bedriver verksamhet vid flygplatsen Marseille-Provence har de särskilda investeringssubventionerna för terminal mp2 potential att skapa snedvridningar av konkurrensen mellan de flygbolag som använder var och en av terminalerna. |
| --- | --- |

(161)

Air France hävdar att medan de subventioner som beviljats för uppgraderingen av flygplatsens infrastruktur har gynnat alla transportföretag som bedriver verksamhet vid flygplatsen Marseille-Provence har de särskilda investeringssubventionerna för terminal mp2 potential att skapa snedvridningar av konkurrensen mellan de flygbolag som använder var och en av terminalerna.

| (162) | Air France bestrider kommissionens bedömning i beslutet om att inleda förfarandet om att tillträdet till terminal mp2 skulle vara likvärdigt och icke-diskriminerande. CCIMP:s beslut om att reservera denna terminal för trafik av typen ”direktflygningar” skulle ha tvingat Air France, som även genomför internationella flygningar och i synnerhet transporterar transferpassagerare, att dela upp sin verksamhet med flygningar från Marseille mellan de två terminalerna, vilket ledde till att Air France avstod från att använda terminal mp2. Att terminal mp2 från och med oktober 2006 öppnades för internationella flygningar som utfördes av Ryanair visar enligt Air France att CCIMP har förmånsbehandlat denna aktör. Vidare påminner Air France om att terminal mp2 bara erbjöd service till flygplan med färre än 200 säten, vilket utesluter flygplan av typen Airbus 321, och att flygbolaget Air Méditerranée väckte talan vid Marseilles förvaltningsdomstol i syfte att få gehör för att denna klausul i reglerna för användning av terminal mp2 är godtycklig och diskriminerande. |
| --- | --- |

(162)

Air France bestrider kommissionens bedömning i beslutet om att inleda förfarandet om att tillträdet till terminal mp2 skulle vara likvärdigt och icke-diskriminerande. CCIMP:s beslut om att reservera denna terminal för trafik av typen ”direktflygningar” skulle ha tvingat Air France, som även genomför internationella flygningar och i synnerhet transporterar transferpassagerare, att dela upp sin verksamhet med flygningar från Marseille mellan de två terminalerna, vilket ledde till att Air France avstod från att använda terminal mp2. Att terminal mp2 från och med oktober 2006 öppnades för internationella flygningar som utfördes av Ryanair visar enligt Air France att CCIMP har förmånsbehandlat denna aktör. Vidare påminner Air France om att terminal mp2 bara erbjöd service till flygplan med färre än 200 säten, vilket utesluter flygplan av typen Airbus 321, och att flygbolaget Air Méditerranée väckte talan vid Marseilles förvaltningsdomstol i syfte att få gehör för att denna klausul i reglerna för användning av terminal mp2 är godtycklig och diskriminerande.

| (163) | Air France hävdar att de villkor för tillträde till terminal mp2 som först infördes av CCIMP tycks ha haft som enda syfte att garantera att Air France inte skulle kunna använda den nya terminalen, då flygplatsens ekonomiska jämvikt säkerligen inte hade gått att garantera om Air France hade kunnat förflytta hela sin verksamhet till terminal mp2, där avgiftsnivån är betydligt lägre. |
| --- | --- |

(163)

Air France hävdar att de villkor för tillträde till terminal mp2 som först infördes av CCIMP tycks ha haft som enda syfte att garantera att Air France inte skulle kunna använda den nya terminalen, då flygplatsens ekonomiska jämvikt säkerligen inte hade gått att garantera om Air France hade kunnat förflytta hela sin verksamhet till terminal mp2, där avgiftsnivån är betydligt lägre.

4.1.2   DRIFTSSUBVENTIONERNA TILL CCIMP

| (164) | Air France anser att nivån på flygplatsskatten, som drivs in för statens räkning men som i sin helhet återförs till flygplatsförvaltaren, inte nödvändigtvis stämmer överens med de kostnader som i verkligheten bärs av flygplatsen för att finansiera de åtgärder som har att göra med myndighetsutövning, och skulle därmed kunna utgöra en driftssubvention till flygplatsen Marseille Provence. |
| --- | --- |

(164)

Air France anser att nivån på flygplatsskatten, som drivs in för statens räkning men som i sin helhet återförs till flygplatsförvaltaren, inte nödvändigtvis stämmer överens med de kostnader som i verkligheten bärs av flygplatsen för att finansiera de åtgärder som har att göra med myndighetsutövning, och skulle därmed kunna utgöra en driftssubvention till flygplatsen Marseille Provence.

4.1.3   STÖD SOM BEVILJATS VISSA FLYGBOLAG AV FLYGPLATSEN MARSEILLE PROVENCE

4.1.3.1   
  Sänkta passageraravgifter för inrikesflygningar

Sänkta passageraravgifter för inrikesflygningar

| (165) | Air France bestrider inte kommissionens konstaterande i beslutet om att inleda förfarandet om att inrättandet av en lågpristerminal skulle kunna svara mot en efterfrågan på marknaden. Dock påminner Air France om att det åligger flygplatsförvaltaren att förvissa sig om detta projekts faktiska lönsamhet. |
| --- | --- |

(165)

Air France bestrider inte kommissionens konstaterande i beslutet om att inleda förfarandet om att inrättandet av en lågpristerminal skulle kunna svara mot en efterfrågan på marknaden. Dock påminner Air France om att det åligger flygplatsförvaltaren att förvissa sig om detta projekts faktiska lönsamhet.

| (166) | Air France bestrider kommissionens påstående om att det tycks normalt för en privat flygplatsförvaltare att försöka ta ut högre avgifter för passagerartransport från de flygbolag som väljer att erbjuda en tjänst med mer bekvämlighet, vars kunder är mer ”benägna att betala”. Air France framhåller att flygbolaget inte har varit med om att bestämma kvalitetsnivån på de tjänster som erbjuds i den terminal som betecknas som ”bekväm” och påminner om de tvivel man hyser om att de kriterier som tillämpas av flygplatsförvaltarna för tillträde till den nya terminal som är ämnad för nya lågprisflygbolag verkligen skulle vara icke-diskriminerande. Air France hävdar att de flygbolag som sedan tidigare använder terminalerna ofta är bundna till denna infrastruktur. Air France anser att eftersom flygplatsförvaltarna befinner sig i en monopolsituation på flygplatsen kan de oskäligen höja sina taxor för detta klientel som är bundet till infrastrukturen för att erbjuda attraktiva taxor till det klientel som utnyttjar lågpristerminalerna, och som lätt kan flytta sin verksamhet från en flygplats till en annan. |
| --- | --- |

(166)

Air France bestrider kommissionens påstående om att det tycks normalt för en privat flygplatsförvaltare att försöka ta ut högre avgifter för passagerartransport från de flygbolag som väljer att erbjuda en tjänst med mer bekvämlighet, vars kunder är mer ”benägna att betala”. Air France framhåller att flygbolaget inte har varit med om att bestämma kvalitetsnivån på de tjänster som erbjuds i den terminal som betecknas som ”bekväm” och påminner om de tvivel man hyser om att de kriterier som tillämpas av flygplatsförvaltarna för tillträde till den nya terminal som är ämnad för nya lågprisflygbolag verkligen skulle vara icke-diskriminerande. Air France hävdar att de flygbolag som sedan tidigare använder terminalerna ofta är bundna till denna infrastruktur. Air France anser att eftersom flygplatsförvaltarna befinner sig i en monopolsituation på flygplatsen kan de oskäligen höja sina taxor för detta klientel som är bundet till infrastrukturen för att erbjuda attraktiva taxor till det klientel som utnyttjar lågpristerminalerna, och som lätt kan flytta sin verksamhet från en flygplats till en annan.

| (167) | Air France anser att de taxor som tillämpas vid flygplatsen Marseille Provence beror på ett redovisningsmässigt val som endast syftar till att gynna de flygbolag som använder terminal mp2. Metoden för fördelning av allmänna utgifter gör det enligt Air France möjligt att på konstgjord väg sänka taxan för den flygplatsavgift som tillämpas för terminal mp2. Air France önskar att kommissionen i sitt resonemang tar med det faktum att flygplatserna utgör ”grundläggande infrastruktur” för flygbolagen och att en förvaltningsenhet till följd därav har skyldighet att tillämpa taxor som speglar kostnaden för den service som tillhandahålls (vilket även är en skyldighet enligt direktiv 2009/12/EG). |
| --- | --- |

(167)

Air France anser att de taxor som tillämpas vid flygplatsen Marseille Provence beror på ett redovisningsmässigt val som endast syftar till att gynna de flygbolag som använder terminal mp2. Metoden för fördelning av allmänna utgifter gör det enligt Air France möjligt att på konstgjord väg sänka taxan för den flygplatsavgift som tillämpas för terminal mp2. Air France önskar att kommissionen i sitt resonemang tar med det faktum att flygplatserna utgör ”grundläggande infrastruktur” för flygbolagen och att en förvaltningsenhet till följd därav har skyldighet att tillämpa taxor som speglar kostnaden för den service som tillhandahålls (vilket även är en skyldighet enligt direktiv 2009/12/EG).

| (168) | Air France betonar att så vitt bolaget vet har CCIMP aldrig vidtagit åtgärder i syfte att driva in de utestående tilläggen till avgiften i enlighet med den retroaktiva omvärderingen av taxorna för passageraravgifterna för terminal mp2. Air France konstaterar att även om högsta förvaltningsdomstolen i sin dom om interimistiska åtgärder till följd av förordnandet av den 28 juli 2009 ställde in betalningen av 20 % av den passageraravgift som tas ut vid terminal mp1, så höjde inte CCIMP för den skull beloppet på den gällande passageraravgiften vid terminal mp2. Air France påminner om att då högsta förvaltningsdomstolen inte ogiltigförklarade de taxor som tillämpas för terminal mp1 (beslutet av den 27 juni 2011) har de 20 % som hållits inne på grundval av förordnandet om interimistiska åtgärder till sist i sin helhet betalats till CCIMP. |
| --- | --- |

(168)

Air France betonar att så vitt bolaget vet har CCIMP aldrig vidtagit åtgärder i syfte att driva in de utestående tilläggen till avgiften i enlighet med den retroaktiva omvärderingen av taxorna för passageraravgifterna för terminal mp2. Air France konstaterar att även om högsta förvaltningsdomstolen i sin dom om interimistiska åtgärder till följd av förordnandet av den 28 juli 2009 ställde in betalningen av 20 % av den passageraravgift som tas ut vid terminal mp1, så höjde inte CCIMP för den skull beloppet på den gällande passageraravgiften vid terminal mp2. Air France påminner om att då högsta förvaltningsdomstolen inte ogiltigförklarade de taxor som tillämpas för terminal mp1 (beslutet av den 27 juni 2011) har de 20 % som hållits inne på grundval av förordnandet om interimistiska åtgärder till sist i sin helhet betalats till CCIMP.

| (169) | Air France påpekar att kommissionen i ett tidigare beslut (31) slog fast att en stödordning var oförenlig med den inre marknaden när det gäller systemet med differentiering av flygplatsavgifter beroende på flygningens bestämmelseort (inrikes/internationell). Air France påminner om att medan Frankrike antog åtgärder för att avskaffa detta system önskade inte kommissionen vidta kompletterande lämpliga åtgärder. Air France drar därav slutsatsen att kommissionens tidigare beslut gör varje ny granskning av denna ordning meningslös. |
| --- | --- |

(169)

Air France påpekar att kommissionen i ett tidigare beslut (31) slog fast att en stödordning var oförenlig med den inre marknaden när det gäller systemet med differentiering av flygplatsavgifter beroende på flygningens bestämmelseort (inrikes/internationell). Air France påminner om att medan Frankrike antog åtgärder för att avskaffa detta system önskade inte kommissionen vidta kompletterande lämpliga åtgärder. Air France drar därav slutsatsen att kommissionens tidigare beslut gör varje ny granskning av denna ordning meningslös.

31

4.1.3.2   
  Avgifter för öppnandet av nya linjer

Avgifter för öppnandet av nya linjer

| (170) | Medan Air France medger att det är upp till varje flygplats att ge sig i kast med en sådan åtgärd vill man dock påminna om det åligger flygplatsen att visa att den har agerat som en försiktig marknadsekonomisk aktör. I detta hänseende ska flygplatsen visa att åtgärden syftar till att på beräknad tid få avkastning på investeringen. Syftet ska således vara att stärka de egna intäkterna och inte att öka antalet turistbesök i regionen. |
| --- | --- |

(170)

Medan Air France medger att det är upp till varje flygplats att ge sig i kast med en sådan åtgärd vill man dock påminna om det åligger flygplatsen att visa att den har agerat som en försiktig marknadsekonomisk aktör. I detta hänseende ska flygplatsen visa att åtgärden syftar till att på beräknad tid få avkastning på investeringen. Syftet ska således vara att stärka de egna intäkterna och inte att öka antalet turistbesök i regionen.

| (171) | Air France tillägger att en sådan åtgärd för att vara godtagbar måste vara transparent, icke-diskriminerande, degressiv och begränsad i tiden för att inte utgöra en offentlig finansiering av driftskostnaderna för det transportföretag som gynnas av den. |
| --- | --- |

(171)

Air France tillägger att en sådan åtgärd för att vara godtagbar måste vara transparent, icke-diskriminerande, degressiv och begränsad i tiden för att inte utgöra en offentlig finansiering av driftskostnaderna för det transportföretag som gynnas av den.

4.2   RYANAIR

RYANAIR

4.2.1   INVESTERINGSSUBVENTIONERNA TILL CCIMP

| (172) | Ryanair hävdar att de investeringssubventioner som beviljades för byggandet av terminal mp2 vittnar om en försiktig marknadsekonomisk aktörs agerande. |
| --- | --- |

(172)

Ryanair hävdar att de investeringssubventioner som beviljades för byggandet av terminal mp2 vittnar om en försiktig marknadsekonomisk aktörs agerande.

| (173) | Enligt Ryanair bör kommissionen i sin analys ta med de icke-luftfartsrelaterade intäkter som genereras av terminal mp2 i beräkningarna, t.ex. uthyrningen av fordon, parkeringsavgiften och de ytterligare kommersiella inkomster som genereras genom försäljning till passagerarna vid terminal mp2. Dessa kan besöka butikerna i den primära terminalen, som ligger på mindre än en minuts gångavstånd från terminal mp2. Ryanair drar därför slutsatsen att de icke-luftfartsrelaterade intäkter som genereras av passagerarna vid terminal mp2 på ett betydande sätt bidrar till den primära terminalens lönsamhet. |
| --- | --- |

(173)

Enligt Ryanair bör kommissionen i sin analys ta med de icke-luftfartsrelaterade intäkter som genereras av terminal mp2 i beräkningarna, t.ex. uthyrningen av fordon, parkeringsavgiften och de ytterligare kommersiella inkomster som genereras genom försäljning till passagerarna vid terminal mp2. Dessa kan besöka butikerna i den primära terminalen, som ligger på mindre än en minuts gångavstånd från terminal mp2. Ryanair drar därför slutsatsen att de icke-luftfartsrelaterade intäkter som genereras av passagerarna vid terminal mp2 på ett betydande sätt bidrar till den primära terminalens lönsamhet.

| (174) | Att stänga flygplatsen, vilket skulle ha genererat ytterligare kostnader (för uppsägning, sanering, möjligheter med koppling till redan utförda investeringar) samtidigt som försäljningspriset för flygplatsen kunde vara lågt eller till och med negativt, var inte ett ekonomiskt relevant alternativ under 2006. |
| --- | --- |

(174)

Att stänga flygplatsen, vilket skulle ha genererat ytterligare kostnader (för uppsägning, sanering, möjligheter med koppling till redan utförda investeringar) samtidigt som försäljningspriset för flygplatsen kunde vara lågt eller till och med negativt, var inte ett ekonomiskt relevant alternativ under 2006.

| (175) | Den strategi som flygplatsen följde och som ledde till en ökning av trafiken och intäkterna, liksom en minskning av flygplatsens outnyttjade kapacitet, har bidragit till att öka flygplatsens marknadsvärde. Ryanair hävdar att terminal mp2:s tillgångar, och de investeringar som har utförts, skulle innebära en uppvärdering i samband med en försäljning, tvärtemot det argument som framförs av PwC. |
| --- | --- |

(175)

Den strategi som flygplatsen följde och som ledde till en ökning av trafiken och intäkterna, liksom en minskning av flygplatsens outnyttjade kapacitet, har bidragit till att öka flygplatsens marknadsvärde. Ryanair hävdar att terminal mp2:s tillgångar, och de investeringar som har utförts, skulle innebära en uppvärdering i samband med en försäljning, tvärtemot det argument som framförs av PwC.

4.2.2   FASTSTÄLLANDET AV PASSAGERARAVGIFTERNA FÖR TERMINAL MP2

| (176) | Ryanair hävdar att beslutet om fastställande av den gällande passageraravgiften för terminal mp2 inte kan tillskrivas franska staten, i överensstämmelse med de kriterier som klargörs genom rättspraxis enligt målet Stardust Marine (32). Ryanair påpekar att industri- och handelskamrarna i fransk lagstiftning betraktas som att de tillhör en särskild kategori av offentliga enheter som kännetecknas av att de inte lyder under staten (33). Ryanair bestrider därmed kommissionens hållning i det att den begränsar sig till att förutsätta att åtgärderna i fråga kan tillskrivas staten på grund av att CCIMP står under statens tillsyn, och påminner om att det är kommissionen som i varje fall ska undersöka de särskilda omständigheter som leder till huruvida åtgärden kan tillskrivas staten eller inte. |
| --- | --- |

(176)

Ryanair hävdar att beslutet om fastställande av den gällande passageraravgiften för terminal mp2 inte kan tillskrivas franska staten, i överensstämmelse med de kriterier som klargörs genom rättspraxis enligt målet Stardust Marine (32). Ryanair påpekar att industri- och handelskamrarna i fransk lagstiftning betraktas som att de tillhör en särskild kategori av offentliga enheter som kännetecknas av att de inte lyder under staten (33). Ryanair bestrider därmed kommissionens hållning i det att den begränsar sig till att förutsätta att åtgärderna i fråga kan tillskrivas staten på grund av att CCIMP står under statens tillsyn, och påminner om att det är kommissionen som i varje fall ska undersöka de särskilda omständigheter som leder till huruvida åtgärden kan tillskrivas staten eller inte.

32

33

| (177) | Ryanair tillägger att i CCIMP:s fall kan inte Frankrike vare sig vara initiativtagare till eller ha agerat för att uppmuntra flygplatsen att införa de bestridda åtgärderna. Ryanair hävdar att DGAC tvärtemot vid upprepade tillfällen förkastade de taxor som införts av CCIMP (34). |
| --- | --- |

(177)

Ryanair tillägger att i CCIMP:s fall kan inte Frankrike vare sig vara initiativtagare till eller ha agerat för att uppmuntra flygplatsen att införa de bestridda åtgärderna. Ryanair hävdar att DGAC tvärtemot vid upprepade tillfällen förkastade de taxor som införts av CCIMP (34).

34

| (178) | Ryanair anger i andra hand att fastställandet av passageraravgifterna för terminal mp2 klarar testet om en försiktig marknadsekonomisk aktör. Ryanair vidhåller att kommissionen i sin analys av flera skäl inte har tillämpat testet om en försiktig aktör på rätt sätt enligt domstolens krav (35). |
| --- | --- |

(178)

Ryanair anger i andra hand att fastställandet av passageraravgifterna för terminal mp2 klarar testet om en försiktig marknadsekonomisk aktör. Ryanair vidhåller att kommissionen i sin analys av flera skäl inte har tillämpat testet om en försiktig aktör på rätt sätt enligt domstolens krav (35).

35

| (179) | För det första underlät kommissionen att i första hand göra en jämförelse mellan de avgifter som tillämpas vid flygplatsen Marseille Provence och marknadspriset. Ryanair lade fram en studie som gör gällande att marknadspriset för flygplatstjänster kan fastställas på grundval av en jämförelse mellan de priser som betalas vid jämförbara privata flygplatser i hela Europa. Flygbolaget använder jämförelsen med flygplatserna Luton, Eastern Midlands, Prestwick och Liverpool. Ryanair anför att dessa flygplatser drivs utan statliga stöd och utan offentliga ingripanden och att det pris som flygbolaget betalar där är i genomsnitt tre gånger lägre än de som tas ut vid flygplatsen Marseille Provence. Ryanair drar därav slutsatsen att det pris som flygbolaget betalar vid flygplatsen Marseille Provence för flygplatstjänsterna inte är lägre än marknadspriset för dessa tjänster, och att det pris som betalas således inte innehåller inslag av statligt stöd. |
| --- | --- |

(179)

För det första underlät kommissionen att i första hand göra en jämförelse mellan de avgifter som tillämpas vid flygplatsen Marseille Provence och marknadspriset. Ryanair lade fram en studie som gör gällande att marknadspriset för flygplatstjänster kan fastställas på grundval av en jämförelse mellan de priser som betalas vid jämförbara privata flygplatser i hela Europa. Flygbolaget använder jämförelsen med flygplatserna Luton, Eastern Midlands, Prestwick och Liverpool. Ryanair anför att dessa flygplatser drivs utan statliga stöd och utan offentliga ingripanden och att det pris som flygbolaget betalar där är i genomsnitt tre gånger lägre än de som tas ut vid flygplatsen Marseille Provence. Ryanair drar därav slutsatsen att det pris som flygbolaget betalar vid flygplatsen Marseille Provence för flygplatstjänsterna inte är lägre än marknadspriset för dessa tjänster, och att det pris som betalas således inte innehåller inslag av statligt stöd.

| (180) | För det andra har kommissionen i sina beräkningar tagit med icke-återvinningsbara kostnader i stället för att endast basera sin beräkning på marginalkostnaderna. Ryanair påminner i detta avseende om att flygplatsen Marseille Provence byggdes år 1922. Innan liberaliseringen användes den framför allt av luftfartsnäringen för regional trafik som finansierades av staten i form av en allmännyttig tjänst och som bas för de flygplan som användes för att bekämpa skogsbränder. Ryanair tillägger att för att bemöta den minskade trafik som registrerades åren 2001–2003 utvecklade flygplatsen en strategi för att öppna upp för lågprisflygbolag genom att skapa en särskilt utformad terminal för dessas behov. Ryanair påminner om att man under ett antal år har stått för mer än 40 % av trafiken vid terminal mp2. Ryanair hävdar att de regionala flygplatserna har en låg attraktionskraft för flygbolagen, som har legitima skäl att vid förhandlingar sådana flygplatser förvänta sig mycket lägre taxor eftersom bolagen bidrar med ett stort antal passagerare till flygplatsen. Flygbolaget påminner om att det åligger kommissionen att ta hänsyn till den situation som rådde då åtgärden beviljades för att dra sin slutsats om huruvida stöd föreligger. Ryanair hävdar att vid det datum då flygbolaget inledde sin verksamhet vid flygplatsen Marseille Provence hade flygplatsförvaltaren legitima skäl att förvänta sig en kraftig ökning av trafiken tack vare Ryanairs närvaro vid flygplatsen, med tanke på de avtalsmässiga förpliktelser som Ryanair ingått beträffande volymen transporterade passagerare. Ryanair hävdar att då de ekonomiska villkoren för små regionala flygplatser med överkapacitet är annorlunda än de som analyserades av domstolen i domen i målet Charleroi bör kostnadsanalysen anpassas, i den mån den är tillämplig för dessa flygplatser. Om endast de kostnader och marginalvinster som härrör från de avtal som slutits med Ryanair tas med i beräkningarna framstår beteendet som representativt för en försiktig marknadsekonomisk aktör. Ryanair tillägger att de kostnader som hör samman med investeringar som utfördes innan Ryanairs ankomst och fasta driftskostnader inte ska tas med i beräkningen. Flygbolaget tillägger att det i fråga om förekomsten av stöd till förmån för flygbolaget i regel inte är relevant huruvida flygplatsen är lönsam eller går med underskott. |
| --- | --- |

(180)

För det andra har kommissionen i sina beräkningar tagit med icke-återvinningsbara kostnader i stället för att endast basera sin beräkning på marginalkostnaderna. Ryanair påminner i detta avseende om att flygplatsen Marseille Provence byggdes år 1922. Innan liberaliseringen användes den framför allt av luftfartsnäringen för regional trafik som finansierades av staten i form av en allmännyttig tjänst och som bas för de flygplan som användes för att bekämpa skogsbränder. Ryanair tillägger att för att bemöta den minskade trafik som registrerades åren 2001–2003 utvecklade flygplatsen en strategi för att öppna upp för lågprisflygbolag genom att skapa en särskilt utformad terminal för dessas behov. Ryanair påminner om att man under ett antal år har stått för mer än 40 % av trafiken vid terminal mp2. Ryanair hävdar att de regionala flygplatserna har en låg attraktionskraft för flygbolagen, som har legitima skäl att vid förhandlingar sådana flygplatser förvänta sig mycket lägre taxor eftersom bolagen bidrar med ett stort antal passagerare till flygplatsen. Flygbolaget påminner om att det åligger kommissionen att ta hänsyn till den situation som rådde då åtgärden beviljades för att dra sin slutsats om huruvida stöd föreligger. Ryanair hävdar att vid det datum då flygbolaget inledde sin verksamhet vid flygplatsen Marseille Provence hade flygplatsförvaltaren legitima skäl att förvänta sig en kraftig ökning av trafiken tack vare Ryanairs närvaro vid flygplatsen, med tanke på de avtalsmässiga förpliktelser som Ryanair ingått beträffande volymen transporterade passagerare. Ryanair hävdar att då de ekonomiska villkoren för små regionala flygplatser med överkapacitet är annorlunda än de som analyserades av domstolen i domen i målet Charleroi bör kostnadsanalysen anpassas, i den mån den är tillämplig för dessa flygplatser. Om endast de kostnader och marginalvinster som härrör från de avtal som slutits med Ryanair tas med i beräkningarna framstår beteendet som representativt för en försiktig marknadsekonomisk aktör. Ryanair tillägger att de kostnader som hör samman med investeringar som utfördes innan Ryanairs ankomst och fasta driftskostnader inte ska tas med i beräkningen. Flygbolaget tillägger att det i fråga om förekomsten av stöd till förmån för flygbolaget i regel inte är relevant huruvida flygplatsen är lönsam eller går med underskott.

| (181) | Ryanair hävdar att den kostnadsanalys som genomförts av kommissionen för testet om en försiktig aktör är felaktig då den inte tar hänsyn till den servicenivå som erbjuds vid terminal mp2 och som är lägre i förhållande till den service som erbjuds traditionella flygbolag, och motsvarar således den tillämpliga avgiftsnivån. Ryanair hävdar att terminal mp2 bara erbjuder grundläggande infrastruktur (36) och har en avsevärt mindre yta per passagerare i förhållande till den vid den primära terminalen (1,66 m2 jämfört med 6,06 m2). Ryanair vidhåller att lågprisflygbolagen inte borde betala avgifter som motsvarar tjänster som de inte utnyttjar, eller som de utnyttjar i mindre utsträckning än traditionella flygbolag (37). Ryanair påminner om att bolaget tar ut avgifter för bagage för att uppmuntra sina passagerare att inte checka in bagage, vilket innebär att endast 1/3 av Ryanairs passagerare checkar in bagage. Vidare flyttar Ryanairs passagerare själva sitt bagage från incheckningsdiskarna till kontrollstationen, vilket gör all infrastruktur vid flygplatsen överflödig. Som en jämförelse betonar Ryanair att Air France har en mer intensiv användning av marktjänster som är knutna till flygplatsens bagagehantering. |
| --- | --- |

(181)

Ryanair hävdar att den kostnadsanalys som genomförts av kommissionen för testet om en försiktig aktör är felaktig då den inte tar hänsyn till den servicenivå som erbjuds vid terminal mp2 och som är lägre i förhållande till den service som erbjuds traditionella flygbolag, och motsvarar således den tillämpliga avgiftsnivån. Ryanair hävdar att terminal mp2 bara erbjuder grundläggande infrastruktur (36) och har en avsevärt mindre yta per passagerare i förhållande till den vid den primära terminalen (1,66 m2 jämfört med 6,06 m2). Ryanair vidhåller att lågprisflygbolagen inte borde betala avgifter som motsvarar tjänster som de inte utnyttjar, eller som de utnyttjar i mindre utsträckning än traditionella flygbolag (37). Ryanair påminner om att bolaget tar ut avgifter för bagage för att uppmuntra sina passagerare att inte checka in bagage, vilket innebär att endast 1/3 av Ryanairs passagerare checkar in bagage. Vidare flyttar Ryanairs passagerare själva sitt bagage från incheckningsdiskarna till kontrollstationen, vilket gör all infrastruktur vid flygplatsen överflödig. Som en jämförelse betonar Ryanair att Air France har en mer intensiv användning av marktjänster som är knutna till flygplatsens bagagehantering.

36

2

2

37

| (182) | Ryanair hävdar att bolaget driver de största flygplanen vid flygplatsen Marseille Provence, vilket gör att flygplatsen inte behöver bära förlorade alternativkostnader som härrör från användningen av små flygplan i förhållande till antalet passagerare som transporteras. Ryanair betonar att bolaget har en rotationstid på 25 minuter, medan de traditionella flygbolagen, t.ex. Air France, har en rotationstid på mellan 45 och 60 minuter. Med en begränsad rotationstid kan den tid som flygplanen och passagerarna utnyttjar markytorna begränsas. Ryanair påminner om att kriterierna för användning av terminal mp2 för övrigt bygger på kravet att använda flygplan av typ C som kan ha upp till 200 säten och drivas med begränsad rotationstid. |
| --- | --- |

(182)

Ryanair hävdar att bolaget driver de största flygplanen vid flygplatsen Marseille Provence, vilket gör att flygplatsen inte behöver bära förlorade alternativkostnader som härrör från användningen av små flygplan i förhållande till antalet passagerare som transporteras. Ryanair betonar att bolaget har en rotationstid på 25 minuter, medan de traditionella flygbolagen, t.ex. Air France, har en rotationstid på mellan 45 och 60 minuter. Med en begränsad rotationstid kan den tid som flygplanen och passagerarna utnyttjar markytorna begränsas. Ryanair påminner om att kriterierna för användning av terminal mp2 för övrigt bygger på kravet att använda flygplan av typ C som kan ha upp till 200 säten och drivas med begränsad rotationstid.

| (183) | Slutligen kritiserar Ryanair kommissionen för att i sitt beslut inte ha tagit hänsyn till de positiva externa effekterna av Ryanairs etablering vid flygplatsen, nämligen det faktum att värdet på infrastrukturen ökar i takt med antalet besökare, med hänsyn tagen till de inneboende riskerna med att driva de första flyglinjerna vid flygplatsen. Vidare framhåller Ryanair att ett flygbolags etablering vid en flygplats skapar en positiv utveckling som leder till att antalet passagerare vid denna flygplats ökar, och alltså till en förbättring av infrastrukturen för handel och transport vid flygplatsen, vilket ytterligare stärker flygplatsens attraktionskraft. Ryanair betonar att bolaget genom avtal är förpliktigat att transportera ett visst antal passagerare vid Marseilles flygplats och därmed bidrar till att generera sådana externa effekter, som å ena sidan visas genom den ökande trafiken vid flygplatsen och i synnerhet vid terminal mp2, och å andra sidan genom ökningen av antalet flygbolag som är verksamma vid flygplatsen. Dessutom påpekar Ryanair att denna typ av förpliktelse kan likställas med att lägga hela risken med driften av en flyglinje på flygbolaget och motiverar att flygplatsen kan godta en lägre avkastning på investeringen än vad den skulle ha krävt utan sådana förpliktelser. |
| --- | --- |

(183)

Slutligen kritiserar Ryanair kommissionen för att i sitt beslut inte ha tagit hänsyn till de positiva externa effekterna av Ryanairs etablering vid flygplatsen, nämligen det faktum att värdet på infrastrukturen ökar i takt med antalet besökare, med hänsyn tagen till de inneboende riskerna med att driva de första flyglinjerna vid flygplatsen. Vidare framhåller Ryanair att ett flygbolags etablering vid en flygplats skapar en positiv utveckling som leder till att antalet passagerare vid denna flygplats ökar, och alltså till en förbättring av infrastrukturen för handel och transport vid flygplatsen, vilket ytterligare stärker flygplatsens attraktionskraft. Ryanair betonar att bolaget genom avtal är förpliktigat att transportera ett visst antal passagerare vid Marseilles flygplats och därmed bidrar till att generera sådana externa effekter, som å ena sidan visas genom den ökande trafiken vid flygplatsen och i synnerhet vid terminal mp2, och å andra sidan genom ökningen av antalet flygbolag som är verksamma vid flygplatsen. Dessutom påpekar Ryanair att denna typ av förpliktelse kan likställas med att lägga hela risken med driften av en flyglinje på flygbolaget och motiverar att flygplatsen kan godta en lägre avkastning på investeringen än vad den skulle ha krävt utan sådana förpliktelser.

| (184) | Ryanair uppmuntrar kommissionen att i sin analys använda metoden med ”gemensam kassa”, som innebär att man beaktar alla luftfartsintäkter och handelsintäkter som genereras genom ett flygbolags närvaro vid en flygplats. Ryanair påpekar i detta avseende att bolaget transporterar fler passagerare per flygning än Air France och genomför ”direktflygningar”, och bolaget anser att passagerarna i samband med dessa är mer benägna att generera kommersiella intäkter än transitpassagerare. Ryanair betonar att sedan flygbolaget inledde sin verksamhet vid Marseille Provence har ett antal butiker och flera fordonsuthyrningsfirmor etablerat sig vid terminal mp2, och att de icke-luftfartsrelaterade intäkter som genereras av dessa verksamheter bidrar till denna terminals lönsamhet. |
| --- | --- |

(184)

Ryanair uppmuntrar kommissionen att i sin analys använda metoden med ”gemensam kassa”, som innebär att man beaktar alla luftfartsintäkter och handelsintäkter som genereras genom ett flygbolags närvaro vid en flygplats. Ryanair påpekar i detta avseende att bolaget transporterar fler passagerare per flygning än Air France och genomför ”direktflygningar”, och bolaget anser att passagerarna i samband med dessa är mer benägna att generera kommersiella intäkter än transitpassagerare. Ryanair betonar att sedan flygbolaget inledde sin verksamhet vid Marseille Provence har ett antal butiker och flera fordonsuthyrningsfirmor etablerat sig vid terminal mp2, och att de icke-luftfartsrelaterade intäkter som genereras av dessa verksamheter bidrar till denna terminals lönsamhet.

| (185) | Slutligen framhåller Ryanair att det faktum att de avgifter som fastställts för terminal mp2 klarar testet om en försiktig marknadsekonomisk aktör bevisar att det inte sker någon omfördelning till Ryanair av de offentliga resurser som anslagits till flygplatsförvaltaren. Om det skulle visa sig att det förekommer stöd till förmån för flygplatsen bestrider Ryanair att detta skulle leda till slutsatsen att flygbolaget var den slutliga mottagaren. |
| --- | --- |

(185)

Slutligen framhåller Ryanair att det faktum att de avgifter som fastställts för terminal mp2 klarar testet om en försiktig marknadsekonomisk aktör bevisar att det inte sker någon omfördelning till Ryanair av de offentliga resurser som anslagits till flygplatsförvaltaren. Om det skulle visa sig att det förekommer stöd till förmån för flygplatsen bestrider Ryanair att detta skulle leda till slutsatsen att flygbolaget var den slutliga mottagaren.

| (186) | Flygbolaget hävdar sedan att de avgifter som tillämpas vid terminal mp2 inte på något sätt är selektiva eftersom kommissionen inte har fastställt att Ryanair har getts mer förmånliga villkor än de andra flygbolagen vid Marseilles flygplats. Ryanair betonar att det inte räcker att konstatera att olika nivåer på avgifterna tillämpas för olika flygbolag för att nå fram till denna slutsats, utan att kommissionen borde ta hänsyn till kostnaden för de tjänster som flygplatsen erbjuder till vart och ett av bolagen, samt de positiva externa effekter och icke-luftfartsrelaterade intäkter som genereras av varje flygbolag. Ryanair påminner om att bolagets affärsmodell har lett till att det för varje flygning transporterar fler passagerare än andra bolag, och att denna besparing som flygplatsen gör vad gäller de alternativkostnader som på detta sätt undviks bör återspeglas i storleken på de avgifter som tas ut av Ryanair. |
| --- | --- |

(186)

Flygbolaget hävdar sedan att de avgifter som tillämpas vid terminal mp2 inte på något sätt är selektiva eftersom kommissionen inte har fastställt att Ryanair har getts mer förmånliga villkor än de andra flygbolagen vid Marseilles flygplats. Ryanair betonar att det inte räcker att konstatera att olika nivåer på avgifterna tillämpas för olika flygbolag för att nå fram till denna slutsats, utan att kommissionen borde ta hänsyn till kostnaden för de tjänster som flygplatsen erbjuder till vart och ett av bolagen, samt de positiva externa effekter och icke-luftfartsrelaterade intäkter som genereras av varje flygbolag. Ryanair påminner om att bolagets affärsmodell har lett till att det för varje flygning transporterar fler passagerare än andra bolag, och att denna besparing som flygplatsen gör vad gäller de alternativkostnader som på detta sätt undviks bör återspeglas i storleken på de avgifter som tas ut av Ryanair.

| (187) | Slutligen framhåller Ryanair att differentieringen av taxorna för inrikesflygningar respektive internationella flygningar utgör diskriminerande missbruk i den mening som avses i artikel 102 i EUF-fördraget eftersom den är resultatet av ett beslut som fattats av flygplatsen, med tanke på dess dominerande ställning vid tillhandahållandet av infrastruktur. Ryanair hävdar att de tjänster som passagerarna tillhandahålls inte är fundamentalt olika beroende på bestämmelseorten (inrikesflygningar, internationell flygningar) och att kontrollen av internationella passagerares resehandlingar ingår i statens myndighetsutövning och således inte borde finansieras genom flygplatsavgifterna. Ryanair beklagar att Frankrike inte lät slutsatsen om differentieringen mellan inrikesflygningar och flygningar inom Schengenområdet utsträckas till att även gälla flygningar som utförs utanför Schengenområdet och som leder till att en 56 % högre avgift tillämpas vid den primära terminalen. Ryanair hävdar även att denna differentieringsåtgärd utgör statligt stöd. Ryanair betonar att Air France och de flygbolag som är knutna till Air France utför de flesta inrikesflygningar och gynnas därmed av systemet med differentiering av taxorna. Följaktligen ber Ryanair kommissionen att bland de åtgärder som är föremål för denna granskning även undersöka den fördel som beviljats Air France genom differentieringen av avgifterna mellan Schengenflygningar och flygningar utanför Schengenområdet, så att det blir möjligt för Ryanair att utkräva skadestånd vid de franska domstolarna. |
| --- | --- |

(187)

Slutligen framhåller Ryanair att differentieringen av taxorna för inrikesflygningar respektive internationella flygningar utgör diskriminerande missbruk i den mening som avses i artikel 102 i EUF-fördraget eftersom den är resultatet av ett beslut som fattats av flygplatsen, med tanke på dess dominerande ställning vid tillhandahållandet av infrastruktur. Ryanair hävdar att de tjänster som passagerarna tillhandahålls inte är fundamentalt olika beroende på bestämmelseorten (inrikesflygningar, internationell flygningar) och att kontrollen av internationella passagerares resehandlingar ingår i statens myndighetsutövning och således inte borde finansieras genom flygplatsavgifterna. Ryanair beklagar att Frankrike inte lät slutsatsen om differentieringen mellan inrikesflygningar och flygningar inom Schengenområdet utsträckas till att även gälla flygningar som utförs utanför Schengenområdet och som leder till att en 56 % högre avgift tillämpas vid den primära terminalen. Ryanair hävdar även att denna differentieringsåtgärd utgör statligt stöd. Ryanair betonar att Air France och de flygbolag som är knutna till Air France utför de flesta inrikesflygningar och gynnas därmed av systemet med differentiering av taxorna. Följaktligen ber Ryanair kommissionen att bland de åtgärder som är föremål för denna granskning även undersöka den fördel som beviljats Air France genom differentieringen av avgifterna mellan Schengenflygningar och flygningar utanför Schengenområdet, så att det blir möjligt för Ryanair att utkräva skadestånd vid de franska domstolarna.

| (188) | Ryanair översände kompletterande uppgifter beträffande AMS och den analys som kommissionen ska utföra, och framhåller att förekomsten av stöd inom AMS-avtalet borde bedömas separat från övriga åtgärder. Om kommissionen dock beslutar sig för att bedöma detta tillsammans med de villkor som Ryanair beviljades vid flygplatsen föreslår Ryanair en ekonomisk analys och drar slutsatsen att på denna grundval skulle AMS-avtalet vara lönsamt för flygplatsen på kort sikt. |
| --- | --- |

(188)

Ryanair översände kompletterande uppgifter beträffande AMS och den analys som kommissionen ska utföra, och framhåller att förekomsten av stöd inom AMS-avtalet borde bedömas separat från övriga åtgärder. Om kommissionen dock beslutar sig för att bedöma detta tillsammans med de villkor som Ryanair beviljades vid flygplatsen föreslår Ryanair en ekonomisk analys och drar slutsatsen att på denna grundval skulle AMS-avtalet vara lönsamt för flygplatsen på kort sikt.

4.3   CCIMP

CCIMP

4.3.1   INVESTERINGSSUBVENTIONERNA TILL CCIMP

| (189) | CCIMP instämmer i Frankrikes argument om att föreskrivna subventionerna och de subventioner som använts för finansiering av verksamheter som inte är av ekonomisk natur inte kan betraktas som statliga stöd. I vilket fall som helst utgör inte sådan offentlig finansiering som beviljades före ikraftträdandet av 2005 års riktlinjer statligt stöd på grundval av 1994 års meddelande. I andra hand är de subventioner som utgör statligt stöd förenliga med reglerna i EUF-fördraget, i synnerhet på grundval av artikel 107.3 c i detta fördrag. CCIMP delar Frankrikes åsikt beträffande de granskade stödens förenlighet med de villkor som fastställs i riktlinjerna, i synnerhet villkoren om proportionalitet och nödvändighet. |
| --- | --- |

(189)

CCIMP instämmer i Frankrikes argument om att föreskrivna subventionerna och de subventioner som använts för finansiering av verksamheter som inte är av ekonomisk natur inte kan betraktas som statliga stöd. I vilket fall som helst utgör inte sådan offentlig finansiering som beviljades före ikraftträdandet av 2005 års riktlinjer statligt stöd på grundval av 1994 års meddelande. I andra hand är de subventioner som utgör statligt stöd förenliga med reglerna i EUF-fördraget, i synnerhet på grundval av artikel 107.3 c i detta fördrag. CCIMP delar Frankrikes åsikt beträffande de granskade stödens förenlighet med de villkor som fastställs i riktlinjerna, i synnerhet villkoren om proportionalitet och nödvändighet.

| (190) | CCIMP betonar den nya terminalens direkta och indirekta ekonomiska inverkan på Marseilleregionen och dess roll i att minska överbelastningen vid de centrala flygplatserna, den europeiska regionala sammanhållningen och förstärkningen av flygplatskapaciteten inför risken för överbelastning (38). |
| --- | --- |

(190)

CCIMP betonar den nya terminalens direkta och indirekta ekonomiska inverkan på Marseilleregionen och dess roll i att minska överbelastningen vid de centrala flygplatserna, den europeiska regionala sammanhållningen och förstärkningen av flygplatskapaciteten inför risken för överbelastning (38).

38

| (191) | CCIMP anser att utvecklingen av en ny terminal var oumbärlig för att göra det möjligt för lågprisbolagen att etablera sig, vilka sällan betjänar den traditionella infrastrukturen, och vars egenskaper inte överensstämmer med deras ekonomiska modell. CCIMP påminner om att endast genom att skapa en terminal med lägre taxor var det möjligt att närma sig lågprisbolagens krav vad gäller flygplatsavgifter, på transparenta och icke-diskriminerande villkor. |
| --- | --- |

(191)

CCIMP anser att utvecklingen av en ny terminal var oumbärlig för att göra det möjligt för lågprisbolagen att etablera sig, vilka sällan betjänar den traditionella infrastrukturen, och vars egenskaper inte överensstämmer med deras ekonomiska modell. CCIMP påminner om att endast genom att skapa en terminal med lägre taxor var det möjligt att närma sig lågprisbolagens krav vad gäller flygplatsavgifter, på transparenta och icke-diskriminerande villkor.

4.3.2   DRIFTSSUBVENTIONERNA TILL CCIMP

| (192) | I likhet med de synpunkter som framförts av Frankrike klargör CCIMP att kassaflödena till ett totalt belopp på [...]* miljoner euro rör bidrag som utbetalats till flygplatsens avdelning för allmänna frågor som ersättning för tillhandahållna tjänster. CCIMP betonar att ingen överföring av finansiella medel har ägt rum från industri- och handelskammaren till flygplatsen Marseille Provence. CCIMP påminner om att flygplatsen Marseille Provence, liksom alla företag i regionen, ska betala en avgift för industri- och handelskammarens utgifter. 2010 betalade flygplatsen ett belopp på 213 553 euro. |
| --- | --- |

(192)

I likhet med de synpunkter som framförts av Frankrike klargör CCIMP att kassaflödena till ett totalt belopp på [...]* miljoner euro rör bidrag som utbetalats till flygplatsens avdelning för allmänna frågor som ersättning för tillhandahållna tjänster. CCIMP betonar att ingen överföring av finansiella medel har ägt rum från industri- och handelskammaren till flygplatsen Marseille Provence. CCIMP påminner om att flygplatsen Marseille Provence, liksom alla företag i regionen, ska betala en avgift för industri- och handelskammarens utgifter. 2010 betalade flygplatsen ett belopp på 213 553 euro.

4.3.3   FASTSTÄLLANDET AV PASSAGERARAVGIFTERNA FÖR TERMINAL MP2

| (193) | CCIMP påminner om att det vid lågpristerminalen mp2 erbjuds förenklade tjänster vilket gör det möjligt att erbjuda ett differentierat förslag om tillämpade taxor och bekräftar att samtliga kostnader har tagits i beaktande för att fastställa dessa taxor. CCIMP drar därav slutsatsen att flygplatsen Marseille Provence själv kan åberopa principen om en försiktig aktör för att motivera förekomsten av differentierade avgifter för var och en av terminalerna. |
| --- | --- |

(193)

CCIMP påminner om att det vid lågpristerminalen mp2 erbjuds förenklade tjänster vilket gör det möjligt att erbjuda ett differentierat förslag om tillämpade taxor och bekräftar att samtliga kostnader har tagits i beaktande för att fastställa dessa taxor. CCIMP drar därav slutsatsen att flygplatsen Marseille Provence själv kan åberopa principen om en försiktig aktör för att motivera förekomsten av differentierade avgifter för var och en av terminalerna.

| (194) | CCIMP bedömer att den så kallade ”bidragsmetod” som används för att räkna ut räntabilitetsgraden för terminal mp2 är den enda som gör det möjligt att ta hänsyn till en överföring från ett bolag vid den ena till den andra terminalen, vilket innebär stordriftsfördelar som ger stabilitet för kostnaderna i fråga medan det skulle medföra en förlust för den primära terminalen om de vore uppdelade per terminal. CCIMP påminner om att inrättandet av terminal mp2 har inneburit att vissa kostnader delas mellan de två terminalerna, vilket har minskat kostnaderna för de primära terminalerna och skjutit upp genomförandet av vissa investeringar (uppskjutet uppförande av incheckningsområdet för europeiska flygningar och ombordstigningshallen för europeiska och internationella flygningar). |
| --- | --- |

(194)

CCIMP bedömer att den så kallade ”bidragsmetod” som används för att räkna ut räntabilitetsgraden för terminal mp2 är den enda som gör det möjligt att ta hänsyn till en överföring från ett bolag vid den ena till den andra terminalen, vilket innebär stordriftsfördelar som ger stabilitet för kostnaderna i fråga medan det skulle medföra en förlust för den primära terminalen om de vore uppdelade per terminal. CCIMP påminner om att inrättandet av terminal mp2 har inneburit att vissa kostnader delas mellan de två terminalerna, vilket har minskat kostnaderna för de primära terminalerna och skjutit upp genomförandet av vissa investeringar (uppskjutet uppförande av incheckningsområdet för europeiska flygningar och ombordstigningshallen för europeiska och internationella flygningar).

4.3.4   STIMULANSÅTGÄRDER FÖR INRÄTTANDET AV NYA FLYGLINJER

| (195) | CCIMP förklarar sig ha påbörjat en utvecklingsplan med avsikt att öka antalet resenärer vid flygplatsen, i synnerhet genom att inrätta nya flyglinjer. Stimulansåtgärderna är enligt CCIMP avsedda att fylla detta mål, i enlighet med hur flygplatsförvaltare normalt sett beter sig, precis som kommissionen påpekade i sitt beslut om Manchesters flygplats (39). Den införda ordningen ska enligt CCIMP betraktas som kommersiell praxis som utesluter allt stöd i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget, eftersom ordningen är öppen, icke-diskriminerande och gäller under en begränsad tid på grundval av objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(195)

CCIMP förklarar sig ha påbörjat en utvecklingsplan med avsikt att öka antalet resenärer vid flygplatsen, i synnerhet genom att inrätta nya flyglinjer. Stimulansåtgärderna är enligt CCIMP avsedda att fylla detta mål, i enlighet med hur flygplatsförvaltare normalt sett beter sig, precis som kommissionen påpekade i sitt beslut om Manchesters flygplats (39). Den införda ordningen ska enligt CCIMP betraktas som kommersiell praxis som utesluter allt stöd i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget, eftersom ordningen är öppen, icke-diskriminerande och gäller under en begränsad tid på grundval av objektiva kriterier.

39

| (196) | CCIMP hävdar att den inte kan betraktas som stöd eftersom en försiktig aktör som agerar under normala omständigheter i en marknadsekonomi skulle kunna ha varit tvungen att ingripa under samma omständigheter. CCIMP hävdar att de differentieringar som antagits gjordes med utsikten att maximera flygplatsens lönsamhet och bygger på en affärsplan som stöder sig på de förberedande handlingarna inför Cocoécos sammanträde den 14 september 2009. I uppdateringen av denna studie som det redogjordes för i svaret från Frankrike bekräftades åtgärdernas lönsamhet. |
| --- | --- |

(196)

CCIMP hävdar att den inte kan betraktas som stöd eftersom en försiktig aktör som agerar under normala omständigheter i en marknadsekonomi skulle kunna ha varit tvungen att ingripa under samma omständigheter. CCIMP hävdar att de differentieringar som antagits gjordes med utsikten att maximera flygplatsens lönsamhet och bygger på en affärsplan som stöder sig på de förberedande handlingarna inför Cocoécos sammanträde den 14 september 2009. I uppdateringen av denna studie som det redogjordes för i svaret från Frankrike bekräftades åtgärdernas lönsamhet.

| (197) | CCIMP tillägger att med hänsyn tagen till den normala praxis på marknaden som agerandet ska bedömas i förhållande till är den införda ordningen rimlig. |
| --- | --- |

(197)

CCIMP tillägger att med hänsyn tagen till den normala praxis på marknaden som agerandet ska bedömas i förhållande till är den införda ordningen rimlig.

4.3.5   MARKNADSFÖRINGSSTÖD – AVTAL SOM INGÅTTS MED AMS

| (198) | CCIMP vidhåller att man agerade som en försiktig marknadsekonomisk aktör då man ingick avtalet med AMS. CCIMP klargör att man betalade ett uttryckligen proportionerligt och rimligt pris för de tjänster som tillhandahölls med tanke på praxis inom sektorn, och bestrider relevansen hos den studie som Air France har lagt fram och som endast avser icke-specialiserade webbplatser. CCIMP påminner tvärtemot om att de produkter som presenteras på Ryanairs webbplats riktar sig till ett stort antal internetanvändare som söker efter flygbiljetter. |
| --- | --- |

(198)

CCIMP vidhåller att man agerade som en försiktig marknadsekonomisk aktör då man ingick avtalet med AMS. CCIMP klargör att man betalade ett uttryckligen proportionerligt och rimligt pris för de tjänster som tillhandahölls med tanke på praxis inom sektorn, och bestrider relevansen hos den studie som Air France har lagt fram och som endast avser icke-specialiserade webbplatser. CCIMP påminner tvärtemot om att de produkter som presenteras på Ryanairs webbplats riktar sig till ett stort antal internetanvändare som söker efter flygbiljetter.

| (199) | CCIMP klargör att då syftet var att öka trafiken vid terminal mp2 och i synnerhet den internationella passagerartrafiken med stark köpkraft var det endast lämpligt med en riktad reklamåtgärd. Endast Ryanairs webbplats erbjöd, enligt CCIMP, en maximal synlighet och effektivitet för reklamen. |
| --- | --- |

(199)

CCIMP klargör att då syftet var att öka trafiken vid terminal mp2 och i synnerhet den internationella passagerartrafiken med stark köpkraft var det endast lämpligt med en riktad reklamåtgärd. Endast Ryanairs webbplats erbjöd, enligt CCIMP, en maximal synlighet och effektivitet för reklamen.

| (200) | CCIMP påminner om att den årliga kostnaden för AMS-avtalet per antal transporterade passagerare uppgick till [...]* euro år 2010. |
| --- | --- |

(200)

CCIMP påminner om att den årliga kostnaden för AMS-avtalet per antal transporterade passagerare uppgick till [...]* euro år 2010.

4.4   ASSOCIATION OF EUROPEAN AIRLINES

ASSOCIATION OF EUROPEAN AIRLINES

4.4.1   INVESTERINGSSUBVENTIONERNA TILL CCIMP

| (201) | Association of European Airlines (AEA) påminner om att sammanslutningen försvarar alla åtgärder som kan bidra till regional utveckling men att de subventioner som beviljas till små regionala flygplatser inte får ha en sådan verkan att de snedvrider konkurrensen. Luftfartssektorn bör enligt AEA betraktas som en verksamhetssektor där alla insatser, oavsett om dessa sker genom lagstiftning eller finanser, kan framkalla snedvridningar av konkurrensen. De subventioner som beviljas små regionala flygplatser är därmed bara godtagbara i den mån som de gynnar alla användare utan diskriminering och så länge de inte skapar obalanser mellan flygplatser i samma upptagningsområde. |
| --- | --- |

(201)

Association of European Airlines (AEA) påminner om att sammanslutningen försvarar alla åtgärder som kan bidra till regional utveckling men att de subventioner som beviljas till små regionala flygplatser inte får ha en sådan verkan att de snedvrider konkurrensen. Luftfartssektorn bör enligt AEA betraktas som en verksamhetssektor där alla insatser, oavsett om dessa sker genom lagstiftning eller finanser, kan framkalla snedvridningar av konkurrensen. De subventioner som beviljas små regionala flygplatser är därmed bara godtagbara i den mån som de gynnar alla användare utan diskriminering och så länge de inte skapar obalanser mellan flygplatser i samma upptagningsområde.

| (202) | AEA menar att en tvingande ram måste införas på europeisk nivå för luftfartssektorn i sin helhet, så att okontrollerade subventioner förhindras och en konkurrensram mellan ekonomiska aktörer garanteras. Denna borde utgå från principen om en granskning av stöd till infrastruktur i förhållande till den efterfrågade användningen, och inte främja en omdirigering av trafiken till regioner där efterfrågan är mindre dynamisk. |
| --- | --- |

(202)

AEA menar att en tvingande ram måste införas på europeisk nivå för luftfartssektorn i sin helhet, så att okontrollerade subventioner förhindras och en konkurrensram mellan ekonomiska aktörer garanteras. Denna borde utgå från principen om en granskning av stöd till infrastruktur i förhållande till den efterfrågade användningen, och inte främja en omdirigering av trafiken till regioner där efterfrågan är mindre dynamisk.

4.4.2   DIFFERENTIERING AV TAXORNA VID TERMINAL MP2

| (203) | AEA stödjer idén om att en flygplats kan differentiera sin infrastruktur i förhållande till de tjänster som erbjuds användarna. AEA hävdar dock att i sådana fall bör flygplatsen i beräkningen av avgifter följa principerna om insyn och samband med kostnaderna. AEA framhåller att det i praktiken rör sig om att särskilja mellan å ena sidan kostnaderna för användningen av den gemensamma infrastrukturen och å andra sidan kostnaderna för användningen av den särskilda infrastrukturen. Enligt AEA bör alla flygbolag betala samma taxor för användningen av den centrala infrastrukturen (banor, parkering, flygsäkerhetsutrustning, säkerhetskontroller, bagagehantering, miljöskatter och i förekommande fall bullerskatter). Avgifterna för terminal- och marktjänster kan variera från en terminal till en annan i förhållande till kvaliteten på de tjänster som flygbolagen erbjuds, och ska bestämmas på grundval av de kostnader som redovisas. |
| --- | --- |

(203)

AEA stödjer idén om att en flygplats kan differentiera sin infrastruktur i förhållande till de tjänster som erbjuds användarna. AEA hävdar dock att i sådana fall bör flygplatsen i beräkningen av avgifter följa principerna om insyn och samband med kostnaderna. AEA framhåller att det i praktiken rör sig om att särskilja mellan å ena sidan kostnaderna för användningen av den gemensamma infrastrukturen och å andra sidan kostnaderna för användningen av den särskilda infrastrukturen. Enligt AEA bör alla flygbolag betala samma taxor för användningen av den centrala infrastrukturen (banor, parkering, flygsäkerhetsutrustning, säkerhetskontroller, bagagehantering, miljöskatter och i förekommande fall bullerskatter). Avgifterna för terminal- och marktjänster kan variera från en terminal till en annan i förhållande till kvaliteten på de tjänster som flygbolagen erbjuds, och ska bestämmas på grundval av de kostnader som redovisas.

| (204) | AEA hävdar även att tillgången till terminaler med begränsad service inte borde begränsas till lågprisflygbolag, utan borde vara öppen för alla flygbolag i enlighet med principen om icke-diskriminering. |
| --- | --- |

(204)

AEA hävdar även att tillgången till terminaler med begränsad service inte borde begränsas till lågprisflygbolag, utan borde vara öppen för alla flygbolag i enlighet med principen om icke-diskriminering.

| (205) | För att säkerställa att det inte sker någon snedvridning av konkurrensen mellan de flygbolag som är verksamma vid samma flygplats betonar AEA att flygplatsförvaltarna inte bör öka avgifterna vid den primära terminalen för att kompensera för de kostnader som härrör från terminalen med begränsad service. |
| --- | --- |

(205)

För att säkerställa att det inte sker någon snedvridning av konkurrensen mellan de flygbolag som är verksamma vid samma flygplats betonar AEA att flygplatsförvaltarna inte bör öka avgifterna vid den primära terminalen för att kompensera för de kostnader som härrör från terminalen med begränsad service.

4.4.3   IGÅNGSÄTTNINGSSTÖD

| (206) | AEA hävdar att flygbolagen är de verkliga stödmottagarna för dessa ordningar, då de regionala flygplatserna endast gynnas indirekt. AEA anser att sådana stöd inte borde beviljas för förbindelser som redan trafikeras av ett annat flygbolag. Enligt AEA borde inte en förbindelse betraktas som ”ny” om en identisk flyglinje redan trafikeras vid en flygplats i samma upptagningsområde. AEA klargör att under idealiska förhållanden sett borde flygplatser som ligger mindre än 100 km eller 120 minuters resa med höghastighetståg betraktas som att de ligger i samma upptagningsområde. |
| --- | --- |

(206)

AEA hävdar att flygbolagen är de verkliga stödmottagarna för dessa ordningar, då de regionala flygplatserna endast gynnas indirekt. AEA anser att sådana stöd inte borde beviljas för förbindelser som redan trafikeras av ett annat flygbolag. Enligt AEA borde inte en förbindelse betraktas som ”ny” om en identisk flyglinje redan trafikeras vid en flygplats i samma upptagningsområde. AEA klargör att under idealiska förhållanden sett borde flygplatser som ligger mindre än 100 km eller 120 minuters resa med höghastighetståg betraktas som att de ligger i samma upptagningsområde.

| (207) | AEA bedömer att tre år är en ovanligt lång period för ett igångsättningsstöd, och hävdar att en flyglinjes lönsamhet visar sig efter bara några månader och efter högst ett år. AEA betonar att stödet inte bör täcka återkommande driftskostnader såsom amorteringar på flygplan, kostnader för inhyrning av flygplan och användning av flygplatsinfrastruktur. |
| --- | --- |

(207)

AEA bedömer att tre år är en ovanligt lång period för ett igångsättningsstöd, och hävdar att en flyglinjes lönsamhet visar sig efter bara några månader och efter högst ett år. AEA betonar att stödet inte bör täcka återkommande driftskostnader såsom amorteringar på flygplan, kostnader för inhyrning av flygplan och användning av flygplatsinfrastruktur.

| (208) | Igångsättningsstödet bör enligt AEA inte kunna kumuleras med andra stöd för driften av samma flyglinje. AEA hävdar att påföljdsmekanismer borde tillämpas på transportföretag som inte följer de avtalsenliga förpliktelserna. AEA betonar att de stöd som beviljats inom luftfartssektorn alltid ska vara restriktiva och bara kan godkännas på grundval en granskning av varje fall var för sig. |
| --- | --- |

(208)

Igångsättningsstödet bör enligt AEA inte kunna kumuleras med andra stöd för driften av samma flyglinje. AEA hävdar att påföljdsmekanismer borde tillämpas på transportföretag som inte följer de avtalsenliga förpliktelserna. AEA betonar att de stöd som beviljats inom luftfartssektorn alltid ska vara restriktiva och bara kan godkännas på grundval en granskning av varje fall var för sig.

| (209) | AEA hävdar att stöden bara får beviljas på grundval av ett öppet och icke-diskriminerande förfarande. De villkor som krävs för att igångsättningsstöd ska få beviljas bör fastställas i ett offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning. Dessutom vidhåller AEA att varje finansiellt bidrag som beviljas av en regional myndighet eller en regional flygplats borde anmälas till medlemsstaten i fråga, minst tre månader innan dess ikraftträdande, så att medlemsstaten kan bedöma om det är nödvändigt att informera Europeiska kommissionen om bidraget. När det gäller ett anmält stöd betonar AEA att det rör sig om att påminna de lokala myndigheterna om att varje utbetalning av stöd före Europeiska kommissionens godkännande kommer att betraktas som ett olagligt stöd. |
| --- | --- |

(209)

AEA hävdar att stöden bara får beviljas på grundval av ett öppet och icke-diskriminerande förfarande. De villkor som krävs för att igångsättningsstöd ska få beviljas bör fastställas i ett offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning. Dessutom vidhåller AEA att varje finansiellt bidrag som beviljas av en regional myndighet eller en regional flygplats borde anmälas till medlemsstaten i fråga, minst tre månader innan dess ikraftträdande, så att medlemsstaten kan bedöma om det är nödvändigt att informera Europeiska kommissionen om bidraget. När det gäller ett anmält stöd betonar AEA att det rör sig om att påminna de lokala myndigheterna om att varje utbetalning av stöd före Europeiska kommissionens godkännande kommer att betraktas som ett olagligt stöd.

Europeiska unionens officiella tidning

4.5   AIRPORT MARKETING SERVICES

AIRPORT MARKETING SERVICES

| (210) | AMS hävdar inledningsvis att beslutet om att teckna avtalet av den 19 maj 2006 inte kan tillskrivas franska staten. AMS påpekar att även om statens utlåtande genom Cocoéco innan varje beslut om flygplatsavgifter är en relevant faktor för att tillskriva ansvaret för dessa beslut gäller inte detta för beslutet om köp av marknadsföringstjänster. AMS vidhåller att köpet av marknadsföringstjänster inte på något sätt var kopplat till besluten om tillämpliga flygplatsavgifter och skiljer sig inte från alla andra köp av reklamutrymme. AMS påminner dessutom om att det organiska kriterium som kommissionens analys vilar på för att konstatera att staten kan tillskrivas ansvaret för industri- och handelskammarens beslut är otillräckligt enligt de krav som ställs i rättspraxis från målet Stardust Marine (40). |
| --- | --- |

(210)

AMS hävdar inledningsvis att beslutet om att teckna avtalet av den 19 maj 2006 inte kan tillskrivas franska staten. AMS påpekar att även om statens utlåtande genom Cocoéco innan varje beslut om flygplatsavgifter är en relevant faktor för att tillskriva ansvaret för dessa beslut gäller inte detta för beslutet om köp av marknadsföringstjänster. AMS vidhåller att köpet av marknadsföringstjänster inte på något sätt var kopplat till besluten om tillämpliga flygplatsavgifter och skiljer sig inte från alla andra köp av reklamutrymme. AMS påminner dessutom om att det organiska kriterium som kommissionens analys vilar på för att konstatera att staten kan tillskrivas ansvaret för industri- och handelskammarens beslut är otillräckligt enligt de krav som ställs i rättspraxis från målet Stardust Marine (40).

40

| (211) | AMS framhåller därefter att tecknandet av avtalet om köp av marknadsföringstjänster överensstämmer med hur en försiktig marknadsekonomisk aktör skulle ha agerat. AMS betonar att detta avtal liknar de som har ingåtts med privata flygplatser som Liverpool och Oslo Rygge, där det inte behöver betvivlas att de agerade som försiktiga marknadsekonomiska aktörer. AMS klargör att man inte diskriminerar mellan allmänna och privata flygplatser och att de taxor som används är offentliga och lätt tillgängliga på företagets webbplats. |
| --- | --- |

(211)

AMS framhåller därefter att tecknandet av avtalet om köp av marknadsföringstjänster överensstämmer med hur en försiktig marknadsekonomisk aktör skulle ha agerat. AMS betonar att detta avtal liknar de som har ingåtts med privata flygplatser som Liverpool och Oslo Rygge, där det inte behöver betvivlas att de agerade som försiktiga marknadsekonomiska aktörer. AMS klargör att man inte diskriminerar mellan allmänna och privata flygplatser och att de taxor som används är offentliga och lätt tillgängliga på företagets webbplats.

| (212) | I andra hand hävdar AMS att de taxor som krävs överensstämmer med priset på marknaden. AMS klargör att taxorna har fastställts på grundval av en studie som utfördes under 2004 av Mindshare, dotterbolag till WPP, ett bolag som tillhandahåller marknadsföringstjänster, på Ryanairs begäran. AMS tillägger att partner som Hertz och Needahotel köper den plats som finns på webbplatsen för att göra reklam för sina egna tjänster, och att de avtal som sluts med dessa aktörer möjliggör en bättre bedömning av marknadspriset. Slutligen uppger AMS sig ha utvecklat ett utbud av taxor som baseras på en standardmetod för beräkning av reklamexponering online för att uppvärdera den exponering som erbjuds på Ryanairs webbplats. Taxorna har bestämts på grundval av kostnaderna per tusen ”page impressions”, och utifrån besöksvolymen fastställs ett prisintervall för de flesta av de reklamtjänster som erbjuds. |
| --- | --- |

(212)

I andra hand hävdar AMS att de taxor som krävs överensstämmer med priset på marknaden. AMS klargör att taxorna har fastställts på grundval av en studie som utfördes under 2004 av Mindshare, dotterbolag till WPP, ett bolag som tillhandahåller marknadsföringstjänster, på Ryanairs begäran. AMS tillägger att partner som Hertz och Needahotel köper den plats som finns på webbplatsen för att göra reklam för sina egna tjänster, och att de avtal som sluts med dessa aktörer möjliggör en bättre bedömning av marknadspriset. Slutligen uppger AMS sig ha utvecklat ett utbud av taxor som baseras på en standardmetod för beräkning av reklamexponering online för att uppvärdera den exponering som erbjuds på Ryanairs webbplats. Taxorna har bestämts på grundval av kostnaderna per tusen ”page impressions”, och utifrån besöksvolymen fastställs ett prisintervall för de flesta av de reklamtjänster som erbjuds.

| (213) | AMS hävdar att Air France har lagt fram en jämförelse mellan priserbjudandet från AMS vid den tidpunkt då avtalet undertecknades, dvs. år 2006, och priserbjudandet från Viamichelin för 2011, medan flygplatsen Marseille Provence på ett passande sätt grundade sin jämförelse på priserbjudandet från Viamichelin för år 2006. Med tanke på att priserbjudandena för marknadsföringstjänster i genomsnitt förändras vart sjätte år anser AMS att de jämförelser som utförts av Air France inte är relevanta. |
| --- | --- |

(213)

AMS hävdar att Air France har lagt fram en jämförelse mellan priserbjudandet från AMS vid den tidpunkt då avtalet undertecknades, dvs. år 2006, och priserbjudandet från Viamichelin för 2011, medan flygplatsen Marseille Provence på ett passande sätt grundade sin jämförelse på priserbjudandet från Viamichelin för år 2006. Med tanke på att priserbjudandena för marknadsföringstjänster i genomsnitt förändras vart sjätte år anser AMS att de jämförelser som utförts av Air France inte är relevanta.

| (214) | AMS hävdar att flygplatsen Marseille Provence erbjöds särskilt gynnsamma kommersiella villkor. I detta avseende påminner AMS om att taxorna frystes från 2006 till 2011 på grundval av antalet besökare på Ryanairs sida i april 2005, trots att detta antal i verkligheten ökade från 0,65 miljoner per dag under 2005 till 1,2 miljoner per dag under 2011. Dessutom frystes antalet adressater på e-postlistan på grundval av det antal som konstaterades i april 2005, trots att antalet har ökat från 1,2 miljoner till 2,6 miljoner. AMS betonar att Air France inte tog hänsyn till antalet besök i sin jämförelse, vilket gjorde att den blev snedvriden. |
| --- | --- |

(214)

AMS hävdar att flygplatsen Marseille Provence erbjöds särskilt gynnsamma kommersiella villkor. I detta avseende påminner AMS om att taxorna frystes från 2006 till 2011 på grundval av antalet besökare på Ryanairs sida i april 2005, trots att detta antal i verkligheten ökade från 0,65 miljoner per dag under 2005 till 1,2 miljoner per dag under 2011. Dessutom frystes antalet adressater på e-postlistan på grundval av det antal som konstaterades i april 2005, trots att antalet har ökat från 1,2 miljoner till 2,6 miljoner. AMS betonar att Air France inte tog hänsyn till antalet besök i sin jämförelse, vilket gjorde att den blev snedvriden.

| (215) | AMS påminner om att antalet besökare på Viamichelins webbplats är mindre än det för Ryanairs webbplats och att sidan inte är särskilt välkänd utanför Frankrike. AMS menar att denna webbplats alltså inte är anpassad för marknadsföring av en flygplats på europeisk nivå, vilket stöds av det faktum att ingen flygplats hittills har anlitat dess tjänster. AMS betonar att webbplatsen Lonely Planet är en australisk webbplats som inte är välkänd i Europa och som har en betydligt lägre besöksvolym än Ryanairs webbplats. Slutligen betonar AMS att de webbplatser som inte är knutna till flygbolag är dåligt anpassade då de inte gör det möjligt för besökaren att vid samma tillfälle boka sin flygbiljett. AMS menar att de taxor för marknadsföringstjänster som erbjuds av webbplatserna Air France, British Airways och Expedia är högre än de som tas ut för Ryanairs webbplats, trots att deras besökarantal är mindre. |
| --- | --- |

(215)

AMS påminner om att antalet besökare på Viamichelins webbplats är mindre än det för Ryanairs webbplats och att sidan inte är särskilt välkänd utanför Frankrike. AMS menar att denna webbplats alltså inte är anpassad för marknadsföring av en flygplats på europeisk nivå, vilket stöds av det faktum att ingen flygplats hittills har anlitat dess tjänster. AMS betonar att webbplatsen Lonely Planet är en australisk webbplats som inte är välkänd i Europa och som har en betydligt lägre besöksvolym än Ryanairs webbplats. Slutligen betonar AMS att de webbplatser som inte är knutna till flygbolag är dåligt anpassade då de inte gör det möjligt för besökaren att vid samma tillfälle boka sin flygbiljett. AMS menar att de taxor för marknadsföringstjänster som erbjuds av webbplatserna Air France, British Airways och Expedia är högre än de som tas ut för Ryanairs webbplats, trots att deras besökarantal är mindre.

| (216) | AMS bestrider dessutom påståendet att Ryanair skulle ha tvingat Marseilles flygplats att teckna avtalet om marknadsföringstjänster. AMS anser sig inte ha i sitt intresse att tvinga fram försäljning av utrymmen på Ryanairs webbplats, då dessa utgör en begränsad resurs som omfattas av stor efterfrågan. |
| --- | --- |

(216)

AMS bestrider dessutom påståendet att Ryanair skulle ha tvingat Marseilles flygplats att teckna avtalet om marknadsföringstjänster. AMS anser sig inte ha i sitt intresse att tvinga fram försäljning av utrymmen på Ryanairs webbplats, då dessa utgör en begränsad resurs som omfattas av stor efterfrågan.

| (217) | AMS vidhåller att förekomsten av annonslänkar på Ryanairs webbplats drar till sig uppmärksamhet från förvaltare eller ägare av flygplatser, och genom att framhålla närvaron av ett reguljärflygbolag och de icke-luftfartsrelaterade intäkter som har samband med detta ökar det inneboende värdet för denna flygplats i potentiella köpares ögon. |
| --- | --- |

(217)

AMS vidhåller att förekomsten av annonslänkar på Ryanairs webbplats drar till sig uppmärksamhet från förvaltare eller ägare av flygplatser, och genom att framhålla närvaron av ett reguljärflygbolag och de icke-luftfartsrelaterade intäkter som har samband med detta ökar det inneboende värdet för denna flygplats i potentiella köpares ögon.

| (218) | AMS hävdar att kommissionen i sitt beslut i ärendet Bratislava erkände värdet på marknadsföringstjänsterna (41). |
| --- | --- |

(218)

AMS hävdar att kommissionen i sitt beslut i ärendet Bratislava erkände värdet på marknadsföringstjänsterna (41).

41

| (219) | Slutligen hävdar AMS att 2005 års riktlinjer inte är tillämpliga på förhållandet mellan en flygplats och en leverantör av marknadsföringstjänster. |
| --- | --- |

(219)

Slutligen hävdar AMS att 2005 års riktlinjer inte är tillämpliga på förhållandet mellan en flygplats och en leverantör av marknadsföringstjänster.

5.   FRANKRIKES KOMMENTARER OM DE BERÖRDA PARTERNAS SYNPUNKTER

FRANKRIKES KOMMENTARER OM DE BERÖRDA PARTERNAS SYNPUNKTER

| (220) | I sin kommentar om de berörda parternas synpunkter hävdar Frankrike att Air France inlaga innehåller flera felaktiga påståenden. |
| --- | --- |

(220)

I sin kommentar om de berörda parternas synpunkter hävdar Frankrike att Air France inlaga innehåller flera felaktiga påståenden.

| (221) | Frankrike påminner om att tillträdet till terminal mp2 i motsats till vad Air France påstår är likvärdigt och icke-diskriminerande. |
| --- | --- |

(221)

Frankrike påminner om att tillträdet till terminal mp2 i motsats till vad Air France påstår är likvärdigt och icke-diskriminerande.

| (222) | Frankrike klargör att flygplatsen Marseille Provence inte kan klandras för att inte ha förutsett att terminal mp2 skulle öppnas upp för internationella flygningar utanför Schengenområdet, vilket inte planerades förrän efter det att Open sky-avtalet mellan Marocko och Europeiska unionen undertecknades den 29 december 2006. Frankrike påminner om att undersökningarna av utsikterna för trafikutvecklingen fram till dess i huvudsak ledde till prognoser gällande utvecklingen inom Schengenområdet och att man i den inledande planeringen för terminal mp2 därför inte förutsåg särskild infrastruktur för gränskontroller, vilket skulle ha inneburit en onödig extra kostnad. Frankrike betonar för övrigt att Air France, som anför att denna omöjlighet att utföra internationella flygningar från terminal mp2 särskilt syftade till att hindra bolaget från att utnyttja denna terminal, fortfarande inte utför flygningar från terminal mp2 trots att den har öppnats upp för internationell trafik. |
| --- | --- |

(222)

Frankrike klargör att flygplatsen Marseille Provence inte kan klandras för att inte ha förutsett att terminal mp2 skulle öppnas upp för internationella flygningar utanför Schengenområdet, vilket inte planerades förrän efter det att Open sky-avtalet mellan Marocko och Europeiska unionen undertecknades den 29 december 2006. Frankrike påminner om att undersökningarna av utsikterna för trafikutvecklingen fram till dess i huvudsak ledde till prognoser gällande utvecklingen inom Schengenområdet och att man i den inledande planeringen för terminal mp2 därför inte förutsåg särskild infrastruktur för gränskontroller, vilket skulle ha inneburit en onödig extra kostnad. Frankrike betonar för övrigt att Air France, som anför att denna omöjlighet att utföra internationella flygningar från terminal mp2 särskilt syftade till att hindra bolaget från att utnyttja denna terminal, fortfarande inte utför flygningar från terminal mp2 trots att den har öppnats upp för internationell trafik.

| (223) | Frankrike påminner om att bestämmelserna i regelverket för tillträde till terminal mp2 är motiverade av överväganden som rör flygplatsens mål gällande bekvämlighet och säkerhet, såsom ombordstigningshallens begränsade storlek. Frankrike påpekar att den talan som väcktes av Air Méditerranée vid Marseilles förvaltningsdomstol om tillträdet till terminal mp2 ogillades av denna domstol (42). |
| --- | --- |

(223)

Frankrike påminner om att bestämmelserna i regelverket för tillträde till terminal mp2 är motiverade av överväganden som rör flygplatsens mål gällande bekvämlighet och säkerhet, såsom ombordstigningshallens begränsade storlek. Frankrike påpekar att den talan som väcktes av Air Méditerranée vid Marseilles förvaltningsdomstol om tillträdet till terminal mp2 ogillades av denna domstol (42).

42

| (224) | Frankrike bestrider Air Frances påstående om att den ekonomiska jämvikten för terminal mp2 inte skulle kunna ha uppnåtts om Air France hade kunnat överföra all sin verksamhet till en terminal där avgifterna var betydligt lägre än de som gäller vid den primära terminalen. Enligt Frankrike motsägs detta påstående av det faktum att flygplatsen i sin första affärsplan inkluderade möjligheten att Air Frances pendel skulle överföras till terminal mp2. Frankrike anser att Air France i själva verket förebrår terminal mp2 för dess servicenivå, som inte motsvarar förväntningarna hos Air Frances kundkrets. Frankrike påminner i detta avseende om att differentieringen av flygplatstjänsterna och de avgifter som var och en av dessa tjänster förknippas med är tillåtna enligt nationell och europeisk lagstiftning. |
| --- | --- |

(224)

Frankrike bestrider Air Frances påstående om att den ekonomiska jämvikten för terminal mp2 inte skulle kunna ha uppnåtts om Air France hade kunnat överföra all sin verksamhet till en terminal där avgifterna var betydligt lägre än de som gäller vid den primära terminalen. Enligt Frankrike motsägs detta påstående av det faktum att flygplatsen i sin första affärsplan inkluderade möjligheten att Air Frances pendel skulle överföras till terminal mp2. Frankrike anser att Air France i själva verket förebrår terminal mp2 för dess servicenivå, som inte motsvarar förväntningarna hos Air Frances kundkrets. Frankrike påminner i detta avseende om att differentieringen av flygplatstjänsterna och de avgifter som var och en av dessa tjänster förknippas med är tillåtna enligt nationell och europeisk lagstiftning.

| (225) | Frankrike påminner slutligen om att landet anser att högsta förvaltningsdomstolen i sitt beslut av den 26 juli 2011 inte dömde ut metoden för kostnadsfördelning mellan terminal mp1 och mp2, utan vad gäller taxorna vid terminal mp1 bekräftade att dessa hade upprättats enligt en beräkningsmetod som rättfärdigas av tydliga granskningar av bokföringen. Frankrike bestrider påståendet från Air France om att CCIMP borde ha höjt beloppet för passageraravgiften för terminal mp2 till följd av förordnandet om interimistiska åtgärder av den 28 juli 2009, med tanke på att det saknades ett domstolsutslag, och påminner om att flygplatsen påtagligt har sett över sin avgiftsstruktur efter beslutet av den 26 juli 2011. |
| --- | --- |

(225)

Frankrike påminner slutligen om att landet anser att högsta förvaltningsdomstolen i sitt beslut av den 26 juli 2011 inte dömde ut metoden för kostnadsfördelning mellan terminal mp1 och mp2, utan vad gäller taxorna vid terminal mp1 bekräftade att dessa hade upprättats enligt en beräkningsmetod som rättfärdigas av tydliga granskningar av bokföringen. Frankrike bestrider påståendet från Air France om att CCIMP borde ha höjt beloppet för passageraravgiften för terminal mp2 till följd av förordnandet om interimistiska åtgärder av den 28 juli 2009, med tanke på att det saknades ett domstolsutslag, och påminner om att flygplatsen påtagligt har sett över sin avgiftsstruktur efter beslutet av den 26 juli 2011.

6.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA TILL FÖRMÅN FÖR CCIMP – FÖREKOMSTEN AV STÖD

BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA TILL FÖRMÅN FÖR CCIMP – FÖREKOMSTEN AV STÖD

6.1   FÖREKOMSTEN AV ETT EVENTUELLT INVESTERINGSSTÖD TILL FÖRMÅN FÖR CCIMP

FÖREKOMSTEN AV ETT EVENTUELLT INVESTERINGSSTÖD TILL FÖRMÅN FÖR CCIMP

| (226) | Enligt artikel 107.1 i fördraget är reglerna om statligt stöd bara tillämpliga när mottagaren är ett ”företag”. Europeiska unionens domstol har konsekvent definierat företag som enheter som utövar ekonomisk verksamhet, oberoende av deras rättsliga ställning och hur de finansieras. (43) Ekonomisk verksamhet utgörs av all verksamhet som består i att erbjuda varor eller tjänster på en viss marknad. (44) Om en verksamhet är ekonomisk eller ej beror inte på huruvida verksamheten genererar vinst. (45) |
| --- | --- |

(226)

Enligt artikel 107.1 i fördraget är reglerna om statligt stöd bara tillämpliga när mottagaren är ett ”företag”. Europeiska unionens domstol har konsekvent definierat företag som enheter som utövar ekonomisk verksamhet, oberoende av deras rättsliga ställning och hur de finansieras. (43) Ekonomisk verksamhet utgörs av all verksamhet som består i att erbjuda varor eller tjänster på en viss marknad. (44) Om en verksamhet är ekonomisk eller ej beror inte på huruvida verksamheten genererar vinst. (45)

43

44

45

| (227) | Flygbolagens verksamhet, som består av att tillhandahålla transporttjänster till passagerare och/eller företag, utgör en ekonomisk verksamhet. I sin dom i Aéroports de Paris-målet fastslog domstolen att också driften av en flygplats i form av tillhandahållande av flygplatstjänster till flygbolag och till olika tjänsteleverantörer utgör ekonomisk verksamhet. I sin dom i Flughafen Leipzig/Halle-målet bekräftade tribunalen att driften av en flygplats är en ekonomisk verksamhet och att uppförandet av flygplatsinfrastruktur med nödvändighet måste anses ingå i denna verksamhet. |
| --- | --- |

(227)

Flygbolagens verksamhet, som består av att tillhandahålla transporttjänster till passagerare och/eller företag, utgör en ekonomisk verksamhet. I sin dom i Aéroports de Paris-målet fastslog domstolen att också driften av en flygplats i form av tillhandahållande av flygplatstjänster till flygbolag och till olika tjänsteleverantörer utgör ekonomisk verksamhet. I sin dom i Flughafen Leipzig/Halle-målet bekräftade tribunalen att driften av en flygplats är en ekonomisk verksamhet och att uppförandet av flygplatsinfrastruktur med nödvändighet måste anses ingå i denna verksamhet.

| (228) | När det gäller tidigare finansieringsåtgärder innebär den gradvisa framväxten av marknadskrafter inom flygplatssektorn att man inte kan fastställa ett exakt datum från och med vilket driften av en flygplats otvivelaktigt borde ha betraktats som en ekonomisk verksamhet. Dock har tribunalen medgett att en utveckling ägt rum vad gäller flygplatsverksamheternas karaktär. I domen i Flughafen Leipzig/Halle-målet fastslog tribunalen att från och med 2000 kunde tillämpningen av regler om statligt stöd på finansiering av flygplatsinfrastruktur inte längre uteslutas. Efter datumet för domen i Aéroports de Paris-målet (den 12 december 2000) är det lämpligt att betrakta drift och uppförande av flygplatsinfrastruktur som verksamheter som omfattas av reglerna om statligt stöd. |
| --- | --- |

(228)

När det gäller tidigare finansieringsåtgärder innebär den gradvisa framväxten av marknadskrafter inom flygplatssektorn att man inte kan fastställa ett exakt datum från och med vilket driften av en flygplats otvivelaktigt borde ha betraktats som en ekonomisk verksamhet. Dock har tribunalen medgett att en utveckling ägt rum vad gäller flygplatsverksamheternas karaktär. I domen i Flughafen Leipzig/Halle-målet fastslog tribunalen att från och med 2000 kunde tillämpningen av regler om statligt stöd på finansiering av flygplatsinfrastruktur inte längre uteslutas. Efter datumet för domen i Aéroports de Paris-målet (den 12 december 2000) är det lämpligt att betrakta drift och uppförande av flygplatsinfrastruktur som verksamheter som omfattas av reglerna om statligt stöd.

| (229) | Omvänt kunde offentliga myndigheter före domen i Aéroports de Paris-målet med rätta anse att finansiering av flygplatsinfrastruktur inte utgjorde statligt stöd och att sådana åtgärder följaktligen inte behövde anmälas till kommissionen. Därav följer att kommissionen nu, på grundval av reglerna om statligt stöd, inte kan ifrågasätta sådana finansieringsåtgärder som beviljats före Aéroports de Paris-domen. |
| --- | --- |

(229)

Omvänt kunde offentliga myndigheter före domen i Aéroports de Paris-målet med rätta anse att finansiering av flygplatsinfrastruktur inte utgjorde statligt stöd och att sådana åtgärder följaktligen inte behövde anmälas till kommissionen. Därav följer att kommissionen nu, på grundval av reglerna om statligt stöd, inte kan ifrågasätta sådana finansieringsåtgärder som beviljats före Aéroports de Paris-domen.

| (230) | Åtgärder som beviljats innan konkurrens växte fram inom flygplatssektorn utgjorde inte statligt stöd när de antogs, men skulle emellertid kunna betraktas som befintligt stöd enligt artikel 1 b v i förordning (EG) nr 659/1999, om villkoren i artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllda. |
| --- | --- |

(230)

Åtgärder som beviljats innan konkurrens växte fram inom flygplatssektorn utgjorde inte statligt stöd när de antogs, men skulle emellertid kunna betraktas som befintligt stöd enligt artikel 1 b v i förordning (EG) nr 659/1999, om villkoren i artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllda.

| (231) | Kommissionen påpekar att följande subventioner beviljades före domen i Aéroports de Paris-målet (dvs. före den 12 december 2000). Följaktligen drar kommissionen slutsatsen att den inte har behörighet att granska dem på grundval av reglerna om statligt stöd.






  — | Subventionen från Conseil général av den 14 december 1999 till ett belopp på 3 064 000 euro. |
| --- | --- | --- |

(231)

Kommissionen påpekar att följande subventioner beviljades före domen i Aéroports de Paris-målet (dvs. före den 12 december 2000). Följaktligen drar kommissionen slutsatsen att den inte har behörighet att granska dem på grundval av reglerna om statligt stöd.

—

Subventionen från Conseil général av den 14 december 1999 till ett belopp på 3 064 000 euro.

| — | Subventionen från Conseil général av den 24 oktober 1997 till ett belopp på 8 032 000 euro. |
| --- | --- |

—

Subventionen från Conseil général av den 24 oktober 1997 till ett belopp på 8 032 000 euro.

| — | Subventionen från Conseil général av den 8 juli 1994 till ett belopp på 1 372 000 euro. |
| --- | --- |

—

Subventionen från Conseil général av den 8 juli 1994 till ett belopp på 1 372 000 euro.

| — | Subventionen från staten av den 26 april 2000 till ett belopp på 290 000 euro. |
| --- | --- |

—

Subventionen från staten av den 26 april 2000 till ett belopp på 290 000 euro.

| — | Subventionen från staten av den 23 juni 1999 till ett belopp på 579 000 euro. |
| --- | --- |

—

Subventionen från staten av den 23 juni 1999 till ett belopp på 579 000 euro.

| (232) | Kommissionens granskning begränsas följaktligen till följande subventioner:

  Tabell 5








  Subvention | Sammanlagt investeringsbelopp (i tusental euro) | Totalt utbetalt belopp (i tusental euro) |
| --- | --- | --- | --- |
| Conseil général
  27.9.2002 | 2 098 | 209 |
| Conseil général
  26.6.2003 | 8 920 | 3 000 |
| Conseil général
  19.5.2005 | 15 580 | 7 600 |
| Kommunblocket Marseille Provence Métropole
  26.7.2004 | 16 124 | 889 |
| Franska staten
  19.12.2001 | i.u. | 5 032 |
| Eruf
  22.8.2002 | 5 280 | 1 520 |
| Totalt | 48 002 | 18 250 |

(232)

Kommissionens granskning begränsas följaktligen till följande subventioner:

Tabell 5

Tabell 5

Subvention

Sammanlagt investeringsbelopp (i tusental euro)

Totalt utbetalt belopp (i tusental euro)

Conseil général

27.9.2002

2 098

209

Conseil général

26.6.2003

8 920

3 000

Conseil général

19.5.2005

15 580

7 600

Kommunblocket Marseille Provence Métropole

26.7.2004

16 124

889

Franska staten

19.12.2001

i.u.

5 032

Eruf

22.8.2002

5 280

1 520

Totalt

Totalt

48 002

48 002

18 250

18 250

| (233) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som beviljas av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än må vara, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen till förmån för vissa företag eller viss produktion, oförenligt med EUF-fördraget i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(233)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som beviljas av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än må vara, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen till förmån för vissa företag eller viss produktion, oförenligt med EUF-fördraget i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

6.1.1   EKONOMISK VERKSAMHET OCH BEGREPPET FÖRETAG

| (234) | I detta avseende påpekar kommissionen att den infrastruktur som berörs av detta beslut drivs på kommersiell väg av CCIMP i egenskap av flygplatsoperatör, som fakturerar kostnader till de som använder denna infrastruktur. Följaktligen är CCIMP, åtminstone vad gäller driften av flygplatsen, ett företag i den mening som avses i EU:s konkurrenslagstiftning. |
| --- | --- |

(234)

I detta avseende påpekar kommissionen att den infrastruktur som berörs av detta beslut drivs på kommersiell väg av CCIMP i egenskap av flygplatsoperatör, som fakturerar kostnader till de som använder denna infrastruktur. Följaktligen är CCIMP, åtminstone vad gäller driften av flygplatsen, ett företag i den mening som avses i EU:s konkurrenslagstiftning.

| (235) | Oavsett vilken juridisk status en flygplatsoperatör har är dock inte alla dess verksamheter nödvändigtvis av ekonomisk natur. Därför är det lämpligt att differentiera och konstatera i vilken utsträckning de olika verksamheterna är ekonomiska verksamheter eller ej (46). |
| --- | --- |

(235)

Oavsett vilken juridisk status en flygplatsoperatör har är dock inte alla dess verksamheter nödvändigtvis av ekonomisk natur. Därför är det lämpligt att differentiera och konstatera i vilken utsträckning de olika verksamheterna är ekonomiska verksamheter eller ej (46).

46

| (236) | Enligt domstolen är sådana verksamheter som normalt faller under en stats ansvar i dess myndighetsutövning inte av ekonomisk natur, och de omfattas inte av reglerna för statliga stöd. Det rör sig normalt om sådana verksamheter som säkerhet, trafikledning, polis och tull (47). |
| --- | --- |

(236)

Enligt domstolen är sådana verksamheter som normalt faller under en stats ansvar i dess myndighetsutövning inte av ekonomisk natur, och de omfattas inte av reglerna för statliga stöd. Det rör sig normalt om sådana verksamheter som säkerhet, trafikledning, polis och tull (47).

47

| (237) | Kommissionen anser följaktligen att i frånvaro av rättsliga förpliktelser för flygplatserna att bära finansieringskostnaden för sina verksamheter och dithörande infrastruktur utgör normalt sett det faktum att staten täcker denna kostnad inte statligt stöd (48). |
| --- | --- |

(237)

Kommissionen anser följaktligen att i frånvaro av rättsliga förpliktelser för flygplatserna att bära finansieringskostnaden för sina verksamheter och dithörande infrastruktur utgör normalt sett det faktum att staten täcker denna kostnad inte statligt stöd (48).

48

| (238) | I det här fallet tycks det vara nödvändigt att särskilja mellan de berörda verksamheterna på följande sätt. |
| --- | --- |

(238)

I det här fallet tycks det vara nödvändigt att särskilja mellan de berörda verksamheterna på följande sätt.

| (239) | För de kostnader som härrör från fullgörandet av statliga uppdrag är det lämpligt att medge att de kostnader som hör ihop med uppdrag för allmän trygghet och säkerhet ingår i utförandet av icke-ekonomiska verksamheter. |
| --- | --- |

(239)

För de kostnader som härrör från fullgörandet av statliga uppdrag är det lämpligt att medge att de kostnader som hör ihop med uppdrag för allmän trygghet och säkerhet ingår i utförandet av icke-ekonomiska verksamheter.

| (240) | Framför allt är det lämpligt att medge att de verksamheter som syftar till att garantera den allmänna säkerheten vid flygplatsen är av en sådan natur, i och med att de syftar till att förhindra olagliga handlingar, och i synnerhet kampen mot terrorism. I detta hänseende omfattas de kostnader som är knutna till polisens uppdrag och närvaron av staden Marseilles militära brandmän av en sådan verksamhet. Detsamma gäller för tulltjänsten. |
| --- | --- |

(240)

Framför allt är det lämpligt att medge att de verksamheter som syftar till att garantera den allmänna säkerheten vid flygplatsen är av en sådan natur, i och med att de syftar till att förhindra olagliga handlingar, och i synnerhet kampen mot terrorism. I detta hänseende omfattas de kostnader som är knutna till polisens uppdrag och närvaron av staden Marseilles militära brandmän av en sådan verksamhet. Detsamma gäller för tulltjänsten.

| (241) | När det gäller de verksamheter som är knutna till den allmänna tryggheten vid flygplatsen syftar dessa till att garantera skyddet för personer och egendom. Detta gäller då egendomen i fråga är allmän egendom som i detta fall. I detta fall är det framför allt lämpligt att räkna in följande verksamheter i detta uppdrag:






  — | Säkerhetskontroll av lastrumsbagage. |
| --- | --- | --- |

(241)

När det gäller de verksamheter som är knutna till den allmänna tryggheten vid flygplatsen syftar dessa till att garantera skyddet för personer och egendom. Detta gäller då egendomen i fråga är allmän egendom som i detta fall. I detta fall är det framför allt lämpligt att räkna in följande verksamheter i detta uppdrag:

—

Säkerhetskontroll av lastrumsbagage.

| — | Kontroll av de allmänna ingångarna till det reserverade området. |
| --- | --- |

—

Kontroll av de allmänna ingångarna till det reserverade området.

| — | Säkerhetskontroll av passagerare och kabinbagage. |
| --- | --- |

—

Säkerhetskontroll av passagerare och kabinbagage.

| — | Automatiserad gränskontroll med hjälp av biometrisk identifiering. |
| --- | --- |

—

Automatiserad gränskontroll med hjälp av biometrisk identifiering.

| — | Videoövervakning. |
| --- | --- |

—

Videoövervakning.

| (242) | Dock får inte offentlig finansiering av icke-ekonomiska verksamheter som nödvändigtvis är kopplade till utövandet av en ekonomisk verksamhet leda till otillbörlig diskriminering mellan flygbolag och flygplatsförvaltarna. Om det i ett visst juridiskt system är i sin ordning att flygbolag eller flygplatsförvaltare tar på sig vissa kostnader medan andra inte gör det, får de sistnämnda en fördel även om dessa kostnader är knutna till verksamheter som i sig betraktas som icke-ekonomiska. En analys av den rättsliga ram som är tillämplig på flygplatsförvaltaren är därför nödvändig för att utvärdera om flygplatsförvaltarna eller flygbolagen inom ramen för denna rättsliga ram ska stå för de kostnader som följer av utförandet av vissa verksamheter som skulle kunna vara olönsamma i sig själva, men som är en förutsättning för att utföra andra ekonomiska verksamheter. |
| --- | --- |

(242)

Dock får inte offentlig finansiering av icke-ekonomiska verksamheter som nödvändigtvis är kopplade till utövandet av en ekonomisk verksamhet leda till otillbörlig diskriminering mellan flygbolag och flygplatsförvaltarna. Om det i ett visst juridiskt system är i sin ordning att flygbolag eller flygplatsförvaltare tar på sig vissa kostnader medan andra inte gör det, får de sistnämnda en fördel även om dessa kostnader är knutna till verksamheter som i sig betraktas som icke-ekonomiska. En analys av den rättsliga ram som är tillämplig på flygplatsförvaltaren är därför nödvändig för att utvärdera om flygplatsförvaltarna eller flygbolagen inom ramen för denna rättsliga ram ska stå för de kostnader som följer av utförandet av vissa verksamheter som skulle kunna vara olönsamma i sig själva, men som är en förutsättning för att utföra andra ekonomiska verksamheter.

| (243) | I detta hänseende påpekar kommissionen att i enlighet med fransk rätt (49) åligger det i princip inte flygplatsförvaltarna att med egna medel finansiera den infrastruktur och utrustning som är nödvändig för dessa verksamheter. |
| --- | --- |

(243)

I detta hänseende påpekar kommissionen att i enlighet med fransk rätt (49) åligger det i princip inte flygplatsförvaltarna att med egna medel finansiera den infrastruktur och utrustning som är nödvändig för dessa verksamheter.

49

| (244) | Däremot kan det faktum att en verksamhet är obligatorisk på grund av befintlig lagstiftning inte vara tillräckligt för att betrakta ett uppdrag som icke-ekonomisk verksamhet. I det sammanhanget kan inte kostnader som härrör från uppgradering av infrastruktur enligt krav i lagar och normer om brandförebyggande åtgärder, i synnerhet kostnaderna för kopplingar och nätverk för branddetektering i lokalerna, betraktas som att de hör ihop med ett statligt uppdrag då de är gemensamma för alla företag. Alla företag ska säkerställa att brandsäkerhetsnormer efterlevs och stå för kostnaderna. Detsamma gäller driftsäkerheten, även om denna krävs enligt kravspecifikationen för koncessionen. Det rör sig om kostnader som varje företag normalt måste bära för att genomföra sin verksamhet. |
| --- | --- |

(244)

Däremot kan det faktum att en verksamhet är obligatorisk på grund av befintlig lagstiftning inte vara tillräckligt för att betrakta ett uppdrag som icke-ekonomisk verksamhet. I det sammanhanget kan inte kostnader som härrör från uppgradering av infrastruktur enligt krav i lagar och normer om brandförebyggande åtgärder, i synnerhet kostnaderna för kopplingar och nätverk för branddetektering i lokalerna, betraktas som att de hör ihop med ett statligt uppdrag då de är gemensamma för alla företag. Alla företag ska säkerställa att brandsäkerhetsnormer efterlevs och stå för kostnaderna. Detsamma gäller driftsäkerheten, även om denna krävs enligt kravspecifikationen för koncessionen. Det rör sig om kostnader som varje företag normalt måste bära för att genomföra sin verksamhet.

| (245) | Mot denna bakgrund följer således att endast de verksamheter som anges i tabell 6 som icke-ekonomiska kan gynnas av offentlig finansiering som faller utanför tillämpningen av reglerna om statligt stöd.

  Tabell 6












  Subvention | Datum | Kostnader för icke-ekonomiska verksamheter (i euro) | Kostnader för ekonomiska verksamheter (i euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Allmän säkerhet | Allmän trygghet | Överensstämmelse med lagstiftning och/eller driftssäkerhet |
| Polis och tull | Brandmän | Videoövervakning, inspektion och säkerhetskontroll | Tillgång till allmän egendom |
| Conseil général | den 27 september 2002 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 118 537,45 |
| Conseil général | den 26 juni 2003 | 259 786,3 | 0 | 89 883,11 | 129 022,39 | 1 632 851,02 |
| Conseil général | den 19 maj 2005 | 94 192,24 | 0 | 105 228,51 | 203 702,13 | 1 870 135,77 |
| Kommunblocket Marseille Provence Métropole | den 26 juli 2004 | 0 | 0 | 0 | 0 | 72 095,00 |
| Eruf | den 22 augusti 2002 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Franska staten | den 19 december 2001 | 5 032 000 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(245)

Mot denna bakgrund följer således att endast de verksamheter som anges i tabell 6 som icke-ekonomiska kan gynnas av offentlig finansiering som faller utanför tillämpningen av reglerna om statligt stöd.

Tabell 6

Tabell 6

Subvention

Datum

Kostnader för icke-ekonomiska verksamheter (i euro)

Kostnader för ekonomiska verksamheter (i euro)

Allmän säkerhet

Allmän trygghet

Överensstämmelse med lagstiftning och/eller driftssäkerhet

Polis och tull

Brandmän

Videoövervakning, inspektion och säkerhetskontroll

Tillgång till allmän egendom

Conseil général

den 27 september 2002

0

0

0

0

1 118 537,45

Conseil général

den 26 juni 2003

259 786,3

0

89 883,11

129 022,39

1 632 851,02

Conseil général

den 19 maj 2005

94 192,24

0

105 228,51

203 702,13

1 870 135,77

Kommunblocket Marseille Provence Métropole

den 26 juli 2004

0

0

0

0

72 095,00

Eruf

den 22 augusti 2002

0

0

0

0

0

Franska staten

den 19 december 2001

5 032 000

0

0

0

0

| (246) | Med de ovanstående redogörelserna samt tabell 6 går det att upprätta en sammanfattande tabell (tabell 7) över de investeringsstöd som flygplatsen Marseille Provence har tagit emot och som är föremål för detta förfarande:

  Tabell 7











  Subvention | Sammanlagt investeringsbelopp (i tusental euro) | Totalt utbetalt belopp (i tusental euro) | Belopp för icke-ekonomiska verksamheter (i tusental euro) | Resterande belopp efter avdrag för icke-ekonomiska verksamheter (i tusental euro) | Subventionsgrad efter avdrag för icke-ekonomiska verksamheter |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Conseil général
  27.9.2002 | 2 098 | 209 | 0 | 209 | 10 % |
| Conseil général
  26.6.2003 | 8 920 | 3 000 | 478 | 2 522 | 28 % |
| Conseil général
  19.5.2005 | 15 580 | 7 600 | 403 | 7 197 | 46 % |
| Kommunblocket Marseille Provence Métropole
  26.7.2004 | 16 124 | 889 | 0 | 889 | 6 % |
| Franska staten
  19.12.2001 | i.u. | 5 032 | i.u. | 0 | i.u. |
| Eruf
  22.8.2002 | 5 280 | 1 520 | 0 | 1 520 | 29 % |
| Totalt | 48 002 | 18 250 | 5 913 | 12 337 | 26 % |

(246)

Med de ovanstående redogörelserna samt tabell 6 går det att upprätta en sammanfattande tabell (tabell 7) över de investeringsstöd som flygplatsen Marseille Provence har tagit emot och som är föremål för detta förfarande:

Tabell 7

Tabell 7

Subvention

Sammanlagt investeringsbelopp (i tusental euro)

Totalt utbetalt belopp (i tusental euro)

Belopp för icke-ekonomiska verksamheter (i tusental euro)

Resterande belopp efter avdrag för icke-ekonomiska verksamheter (i tusental euro)

Subventionsgrad efter avdrag för icke-ekonomiska verksamheter

Conseil général

27.9.2002

2 098

209

0

209

10 %

Conseil général

26.6.2003

8 920

3 000

478

2 522

28 %

Conseil général

19.5.2005

15 580

7 600

403

7 197

46 %

Kommunblocket Marseille Provence Métropole

26.7.2004

16 124

889

0

889

6 %

Franska staten

19.12.2001

i.u.

5 032

i.u.

0

i.u.

Eruf

22.8.2002

5 280

1 520

0

1 520

29 %

Totalt

Totalt

48 002

48 002

18 250

18 250

5 913

5 913

12 337

12 337

26 %

26 %

6.1.2   STATLIGA MEDEL OCH MÖJLIGHET ATT TILLSKRIVA STATEN ANSVAR

| (247) | Conseil général beviljade CCIMP subventioner som finansierades av medel från departementet Bouches-du-Rhône, en decentraliserad regional myndighet. Regionala myndigheters medel är statliga medel i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget (50). |
| --- | --- |

(247)

Conseil général beviljade CCIMP subventioner som finansierades av medel från departementet Bouches-du-Rhône, en decentraliserad regional myndighet. Regionala myndigheters medel är statliga medel i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget (50).

50

| (248) | Detsamma gäller för de subventioner som togs emot från kommunblocket Marseille Provence Métropole. |
| --- | --- |

(248)

Detsamma gäller för de subventioner som togs emot från kommunblocket Marseille Provence Métropole.

| (249) | Subventionerna från DGAC kommer direkt från staten. |
| --- | --- |

(249)

Subventionerna från DGAC kommer direkt från staten.

| (250) | Utvecklingen av flygfrakten finansierades delvis av medel från Eruf, som är statliga medel eftersom de beviljas under den berörda medlemsstatens kontroll (51). |
| --- | --- |

(250)

Utvecklingen av flygfrakten finansierades delvis av medel från Eruf, som är statliga medel eftersom de beviljas under den berörda medlemsstatens kontroll (51).

51

| (251) | I och med att de myndigheter som beviljade subventionerna utgör en del av den offentliga förvaltningen och att de slutgiltiga besluten om användningen av Erufs medel fattas av Frankrike kan dessa subventioner tillskrivas Frankrikes ansvar. |
| --- | --- |

(251)

I och med att de myndigheter som beviljade subventionerna utgör en del av den offentliga förvaltningen och att de slutgiltiga besluten om användningen av Erufs medel fattas av Frankrike kan dessa subventioner tillskrivas Frankrikes ansvar.

| (252) | Sammanfattningsvis har de åtgärder som är föremål för detta beslut vidtagits med hjälp av statliga medel eller medel som kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(252)

Sammanfattningsvis har de åtgärder som är föremål för detta beslut vidtagits med hjälp av statliga medel eller medel som kan tillskrivas staten.

6.1.3   SELEKTIV FÖRDEL FÖR CCIMP

| (253) | För att bedöma huruvida en statlig åtgärd utgör ett statligt stöd till ett företag måste man fastställa om företaget i fråga erhåller en ekonomisk fördel i enlighet med vilken företaget befrias från kostnader som normalt sett skulle ha belastat dess egna finansiella medel eller om företaget åtnjuter en fördel som det inte skulle ha åtnjutit vid normala marknadsvillkor (52). |
| --- | --- |

(253)

För att bedöma huruvida en statlig åtgärd utgör ett statligt stöd till ett företag måste man fastställa om företaget i fråga erhåller en ekonomisk fördel i enlighet med vilken företaget befrias från kostnader som normalt sett skulle ha belastat dess egna finansiella medel eller om företaget åtnjuter en fördel som det inte skulle ha åtnjutit vid normala marknadsvillkor (52).

52

| (254) | Enligt domstolens rättspraxis ska en flygplatsoperatör stå för driftskostnaderna för flygplatsen, inbegripet kostnaderna för infrastrukturen (53). |
| --- | --- |

(254)

Enligt domstolens rättspraxis ska en flygplatsoperatör stå för driftskostnaderna för flygplatsen, inbegripet kostnaderna för infrastrukturen (53).

53

| (255) | Här bör det dock noteras att kapital som staten direkt eller indirekt ställer till ett företags förfogande under omständigheter som motsvarar normala marknadsvillkor inte kan betecknas som statligt stöd (54). |
| --- | --- |

(255)

Här bör det dock noteras att kapital som staten direkt eller indirekt ställer till ett företags förfogande under omständigheter som motsvarar normala marknadsvillkor inte kan betecknas som statligt stöd (54).

54

| (256) | Därför är det lämpligt att granska om Conseil général agerade som en försiktig marknadsekonomisk aktör i samband med dess beslut att bidra till finansieringen av byggandet av terminal mp2. |
| --- | --- |

(256)

Därför är det lämpligt att granska om Conseil général agerade som en försiktig marknadsekonomisk aktör i samband med dess beslut att bidra till finansieringen av byggandet av terminal mp2.

| (257) | Frankrike framhåller att CCIMP agerade som en försiktig marknadsekonomisk aktör då man i sin affärsplan beträffande uppförandet av terminal mp2 redovisade nettoinvesteringsflödena från den subvention som erhölls från Conseil général. Genom att agera på detta sätt bedömer Frankrike lönsamheten för terminal mp2 för flygplatsförvaltaren, som inte bär samtliga kostnader för genomförandet. Dock konstaterar inte Frankrike investeringens lönsamhet utifrån stödmottagarens, Conseil général, synvinkel. |
| --- | --- |

(257)

Frankrike framhåller att CCIMP agerade som en försiktig marknadsekonomisk aktör då man i sin affärsplan beträffande uppförandet av terminal mp2 redovisade nettoinvesteringsflödena från den subvention som erhölls från Conseil général. Genom att agera på detta sätt bedömer Frankrike lönsamheten för terminal mp2 för flygplatsförvaltaren, som inte bär samtliga kostnader för genomförandet. Dock konstaterar inte Frankrike investeringens lönsamhet utifrån stödmottagarens, Conseil général, synvinkel.

| (258) | Enligt Frankrike tyder följaktligen ingenting på att Conseil général, som tilldelats subventionen, förväntade sig någon lönsamhet för de investeringar som gjordes vid flygplatsen Marseille Provence. |
| --- | --- |

(258)

Enligt Frankrike tyder följaktligen ingenting på att Conseil général, som tilldelats subventionen, förväntade sig någon lönsamhet för de investeringar som gjordes vid flygplatsen Marseille Provence.

| (259) | Frankrike hävdar dessutom (55) att Conseil général genom att bevilja en subvention för finansieringen av terminal mp2 agerade i syfte att uppnå ett mål av allmänekonomiskt intresse, som bestod av att stödja den lokala sysselsättningen, den regionala utvecklingen och förbättringen av regionens förbindelsemöjligheter. |
| --- | --- |

(259)

Frankrike hävdar dessutom (55) att Conseil général genom att bevilja en subvention för finansieringen av terminal mp2 agerade i syfte att uppnå ett mål av allmänekonomiskt intresse, som bestod av att stödja den lokala sysselsättningen, den regionala utvecklingen och förbättringen av regionens förbindelsemöjligheter.

55

| (260) | En marknadsekonomisk aktörs agerande styrs dock av lönsamhetsutsikter (56). Principen om en marknadsekonomisk aktör anses i regel vara uppfylld när företagets struktur och framtidsutsikter gör att det inom en rimlig tidsperiod kan förvänta sig en avkastning i form av utdelning eller kapitaltillväxt som ligger på en normal nivå i förhållande till ett jämförbart privat företag. I detta sammanhang bör inte sociala, regionalpolitiska eller sektorsmässiga hänsynstaganden tas i beaktande (57). |
| --- | --- |

(260)

En marknadsekonomisk aktörs agerande styrs dock av lönsamhetsutsikter (56). Principen om en marknadsekonomisk aktör anses i regel vara uppfylld när företagets struktur och framtidsutsikter gör att det inom en rimlig tidsperiod kan förvänta sig en avkastning i form av utdelning eller kapitaltillväxt som ligger på en normal nivå i förhållande till ett jämförbart privat företag. I detta sammanhang bör inte sociala, regionalpolitiska eller sektorsmässiga hänsynstaganden tas i beaktande (57).

56

57

| (261) | I detta sammanhang kan eventuella positiva återverkningar på ekonomin i den region som flygplatsen ligger i inte på något sätt inverka på denna bedömning, som bara syftar till att avgöra huruvida åtgärden har inslag av statligt stöd (58). |
| --- | --- |

(261)

I detta sammanhang kan eventuella positiva återverkningar på ekonomin i den region som flygplatsen ligger i inte på något sätt inverka på denna bedömning, som bara syftar till att avgöra huruvida åtgärden har inslag av statligt stöd (58).

58

| (262) | Frankrike har inte åberopat något annat som skulle kunna visa att Conseil général ansåg sig agera som en försiktig investerare då subventionerna i fråga beviljades. Därav följer att Conseil général inte hade några välgrundade förväntningar på de planerade investeringarnas lönsamhet och därmed inte agerade som en försiktig marknadsekonomisk aktör genom sitt beslut att bevilja flygplatsen Marseille Provence en subvention för finansieringen av den andra terminalen. |
| --- | --- |

(262)

Frankrike har inte åberopat något annat som skulle kunna visa att Conseil général ansåg sig agera som en försiktig investerare då subventionerna i fråga beviljades. Därav följer att Conseil général inte hade några välgrundade förväntningar på de planerade investeringarnas lönsamhet och därmed inte agerade som en försiktig marknadsekonomisk aktör genom sitt beslut att bevilja flygplatsen Marseille Provence en subvention för finansieringen av den andra terminalen.

| (263) | Frankrike gör inte gällande att de andra offentliga myndigheter som genom sina subventioner bidrog till finansieringen av infrastrukturen vid flygplatsen Marseille Provence i samband med sina beslut agerade som försiktiga marknadsekonomiska aktörer. Dessutom syftar ingen del av handlingarna till att visa att så skulle kunna ha varit fallet. |
| --- | --- |

(263)

Frankrike gör inte gällande att de andra offentliga myndigheter som genom sina subventioner bidrog till finansieringen av infrastrukturen vid flygplatsen Marseille Provence i samband med sina beslut agerade som försiktiga marknadsekonomiska aktörer. Dessutom syftar ingen del av handlingarna till att visa att så skulle kunna ha varit fallet.

| (264) | Därav följer att de subventioner som beviljats av Conseil général, kommunblocket Marseille Provence Métropole, franska staten och de som finansierades av Eruf gav CCIMP en fördel som CCIMP inte skulle ha kunnat få under normala marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(264)

Därav följer att de subventioner som beviljats av Conseil général, kommunblocket Marseille Provence Métropole, franska staten och de som finansierades av Eruf gav CCIMP en fördel som CCIMP inte skulle ha kunnat få under normala marknadsvillkor.

| (265) | I detta fall påpekar kommissionen att investeringssubventionerna endast ger CCIMP en fördel, jämfört med andra flygplatsoperatörer och andra företag i andra sektorer. Åtgärden är alltså selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(265)

I detta fall påpekar kommissionen att investeringssubventionerna endast ger CCIMP en fördel, jämfört med andra flygplatsoperatörer och andra företag i andra sektorer. Åtgärden är alltså selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

6.1.4   PÅVERKAN PÅ KONKURRENSEN OCH HANDELN MELLAN MEDLEMSSTATERNA

| (266) | I egenskap av förvaltare av flygplatsen Marseille Provence konkurrerar CCIMP med andra flygplatser som betjänar samma upptagningsområde inom ett avstånd av 100 km eller 60 minuters transport. I detta avseende noterar kommissionen i synnerhet att detta område inbegriper Avignons och Nîmes flygplatser. Kommissionen påpekar framför allt att Nîmes flygplats ligger på 98 km avstånd och att flygplatsen Toulon-Hyères ligger 113 km från flygplatsen Marseille Provence, och att de sistnämnda flygplatserna också erbjuder flygningar med bestämmelseort Bryssel-Charleroi, Fez och London. Likaledes trafikeras Nîmes flygplats, precis som flygplatsen Marseille Provence, av Ryanair. Ett stöd till CCIMP hotar alltså att snedvrida konkurrensen. Marknaden för flygplatstjänster och luftfartsmarknaden är öppna för konkurrens inom EU, varför stödet också hotar att påverka handeln mellan medlemsstaterna. Dessutom råder det konkurrens mellan de flygplatsförvaltare som har ansvar för förvaltningen av dessa och följaktligen kan ett stöd till CCIMP stärka dennas ställning på marknaden i fråga. Dessutom konkurrerar även flygplatser utanför samma upptagningsområde med tanke på att flygbolagen, och i synnerhet lågprisflygbolagen, väljer sina destinationer bland olika flygplatser i och utanför Europa. |
| --- | --- |

(266)

I egenskap av förvaltare av flygplatsen Marseille Provence konkurrerar CCIMP med andra flygplatser som betjänar samma upptagningsområde inom ett avstånd av 100 km eller 60 minuters transport. I detta avseende noterar kommissionen i synnerhet att detta område inbegriper Avignons och Nîmes flygplatser. Kommissionen påpekar framför allt att Nîmes flygplats ligger på 98 km avstånd och att flygplatsen Toulon-Hyères ligger 113 km från flygplatsen Marseille Provence, och att de sistnämnda flygplatserna också erbjuder flygningar med bestämmelseort Bryssel-Charleroi, Fez och London. Likaledes trafikeras Nîmes flygplats, precis som flygplatsen Marseille Provence, av Ryanair. Ett stöd till CCIMP hotar alltså att snedvrida konkurrensen. Marknaden för flygplatstjänster och luftfartsmarknaden är öppna för konkurrens inom EU, varför stödet också hotar att påverka handeln mellan medlemsstaterna. Dessutom råder det konkurrens mellan de flygplatsförvaltare som har ansvar för förvaltningen av dessa och följaktligen kan ett stöd till CCIMP stärka dennas ställning på marknaden i fråga. Dessutom konkurrerar även flygplatser utanför samma upptagningsområde med tanke på att flygbolagen, och i synnerhet lågprisflygbolagen, väljer sina destinationer bland olika flygplatser i och utanför Europa.

6.1.5   SLUTSATS OM FÖREKOMSTEN AV STÖD

| (267) | Av dessa skäl utgör investeringssubventionerna till ett totalt belopp på 12,337 miljoner euro, som beviljats av olika offentliga myndigheter för att finansiera investeringen vid flygplatsen Marseille Provence, däribland subventionen på 7,197 miljoner euro som beviljats av Conseil général för byggandet av terminal mp2, statliga stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(267)

Av dessa skäl utgör investeringssubventionerna till ett totalt belopp på 12,337 miljoner euro, som beviljats av olika offentliga myndigheter för att finansiera investeringen vid flygplatsen Marseille Provence, däribland subventionen på 7,197 miljoner euro som beviljats av Conseil général för byggandet av terminal mp2, statliga stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

6.2   FÖREKOMSTEN AV ETT EVENTUELLT STÖD TILL CCIMP:S DRIFT

FÖREKOMSTEN AV ETT EVENTUELLT STÖD TILL CCIMP:S DRIFT

6.2.1   KASSAFLÖDEN MELLAN FLYGPLATSEN MARSEILLE PROVENCE OCH INDUSTRI- OCH HANDELSKAMMAREN

| (268) | Frankrike klargör att kassaflödena till ett totalt belopp på [...]* miljoner euro under perioden 2001–2010 inte utgör en subvention till förmån för CCIMP, utan ett bidrag som betalades av flygplatsen till industri- och handelskammarens avdelning för allmänna frågor för fakturerade tjänster, på grundval av kostnader som avdelningen för allmänna frågor burit (59). Frankrike hävdar att flygplatsen Marseille Provence aldrig har gynnats av ett ekonomiskt stöd från industri- och handelskammarens avdelning för allmänna frågor. Frankrike lägger fram ett intyg från CCIMP:s revisor som bekräftar de nämnda bokföringsposternas tillförlitlighet. Ingen del av handlingarna syftar till att visa motsatsen. På denna grundval verkar det som att tjänsterna har fakturerats på grundval av verkliga kostnader. |
| --- | --- |

(268)

Frankrike klargör att kassaflödena till ett totalt belopp på [...]* miljoner euro under perioden 2001–2010 inte utgör en subvention till förmån för CCIMP, utan ett bidrag som betalades av flygplatsen till industri- och handelskammarens avdelning för allmänna frågor för fakturerade tjänster, på grundval av kostnader som avdelningen för allmänna frågor burit (59). Frankrike hävdar att flygplatsen Marseille Provence aldrig har gynnats av ett ekonomiskt stöd från industri- och handelskammarens avdelning för allmänna frågor. Frankrike lägger fram ett intyg från CCIMP:s revisor som bekräftar de nämnda bokföringsposternas tillförlitlighet. Ingen del av handlingarna syftar till att visa motsatsen. På denna grundval verkar det som att tjänsterna har fakturerats på grundval av verkliga kostnader.

59

6.2.2   EVENTUELLT STÖD VIA FLYGPLATSSKATTEN

| (269) | Systemet för flygplatsskatt syftar, enligt fransk lagstiftning, till att finansiera statliga uppdrag såsom säkerhetstjänster, brandsäkerhet, räddningstjänst, trygghet (säkerhetskontroll av lastrumsbagage, kontroll av gemensamma utrymmen, säkerhetskontroll av passagerare och kabinbagage) och automatiserade gränskontroller. |
| --- | --- |

(269)

Systemet för flygplatsskatt syftar, enligt fransk lagstiftning, till att finansiera statliga uppdrag såsom säkerhetstjänster, brandsäkerhet, räddningstjänst, trygghet (säkerhetskontroll av lastrumsbagage, kontroll av gemensamma utrymmen, säkerhetskontroll av passagerare och kabinbagage) och automatiserade gränskontroller.

| (270) | Kommissionen ska kontrollera att denna mekanism för fördelning inte kan generera överkompensation som kan likställas med stöd, i synnerhet då mekanismen i fråga är beroende av antalet passagerare. |
| --- | --- |

(270)

Kommissionen ska kontrollera att denna mekanism för fördelning inte kan generera överkompensation som kan likställas med stöd, i synnerhet då mekanismen i fråga är beroende av antalet passagerare.

| (271) | Dock syftar det system som fastställs genom artikel 1609w i allmänna skattebalken och den gemensamma ministerförordningen av den 30 december 2009 om deklarationsbestämmelser för flygplatsoperatörer för upprättandet av en passagerartaxa för flygplatsskatten, i dess ändrade lydelse från 2012, till att förebygga all överkompensation genom att samtidigt planera ett beräkningssystem som grundar sig på de kostnader som uppstått och eventuella korrigeringar i efterhand. |
| --- | --- |

(271)

Dock syftar det system som fastställs genom artikel 1609w i allmänna skattebalken och den gemensamma ministerförordningen av den 30 december 2009 om deklarationsbestämmelser för flygplatsoperatörer för upprättandet av en passagerartaxa för flygplatsskatten, i dess ändrade lydelse från 2012, till att förebygga all överkompensation genom att samtidigt planera ett beräkningssystem som grundar sig på de kostnader som uppstått och eventuella korrigeringar i efterhand.

| (272) | I detta sammanhang beräknas flygplatsskatten på följande sätt: flygplatsen bär kostnaderna för de uppdrag som definieras i de relevanta lagtexterna och skickar en redogörelse för dessa kostnader liksom uppgifter om den trafik som genererats till DGAC:s lokala styrelse för kontroll och godkännande med hänsyn till gällande lagstiftning. DGAC:s centralförvaltning utför då en andra kontroll som tar hänsyn till de föregående åren. Därefter fastställs utgifterna genom gemensam ministerförordning flygplats för flygplats beroende på kostnaderna vid varje flygplats för utövandet av de statliga uppdrag som den har ålagts. |
| --- | --- |

(272)

I detta sammanhang beräknas flygplatsskatten på följande sätt: flygplatsen bär kostnaderna för de uppdrag som definieras i de relevanta lagtexterna och skickar en redogörelse för dessa kostnader liksom uppgifter om den trafik som genererats till DGAC:s lokala styrelse för kontroll och godkännande med hänsyn till gällande lagstiftning. DGAC:s centralförvaltning utför då en andra kontroll som tar hänsyn till de föregående åren. Därefter fastställs utgifterna genom gemensam ministerförordning flygplats för flygplats beroende på kostnaderna vid varje flygplats för utövandet av de statliga uppdrag som den har ålagts.

| (273) | Därutöver grundar sig skatten även på en flerårig prognos för kostnader och trafik och justeringsmekanismer mellan räkenskapsår. Dessutom går det genom kontroller i efterhand att korrigera eventuell överkompensation. |
| --- | --- |

(273)

Därutöver grundar sig skatten även på en flerårig prognos för kostnader och trafik och justeringsmekanismer mellan räkenskapsår. Dessutom går det genom kontroller i efterhand att korrigera eventuell överkompensation.

| (274) | Eftersom intäkterna från skatten faktiskt används för att täcka de statliga uppdragen och eftersom flygplatsen Marseille Provence tar emot ett belopp som inte överskrider de kostnader som flygplatsen bär för dessa uppdrag kan det därför inte röra sig om någon selektiv åtgärd som gynnar flygplatsen. Den flygplatsskatt som har betalats till CCIMP kan alltså inte utgöra statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(274)

Eftersom intäkterna från skatten faktiskt används för att täcka de statliga uppdragen och eftersom flygplatsen Marseille Provence tar emot ett belopp som inte överskrider de kostnader som flygplatsen bär för dessa uppdrag kan det därför inte röra sig om någon selektiv åtgärd som gynnar flygplatsen. Den flygplatsskatt som har betalats till CCIMP kan alltså inte utgöra statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget.

6.3   INVESTERINGSSTÖDETS FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

INVESTERINGSSTÖDETS FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

| (275) | Kommissionen har bedömt huruvida stödet kan betraktas som förenligt med den inre marknaden. I artikel 107.3 i EUF-fördraget fastställs vissa undantag till det allmänna stödförbud som anges i punkt 1 i samma artikel. I detta avseende utgör 2005 års riktlinjer en ram för bedömning av om stöd till flygplatser kan anses vara förenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c. |
| --- | --- |

(275)

Kommissionen har bedömt huruvida stödet kan betraktas som förenligt med den inre marknaden. I artikel 107.3 i EUF-fördraget fastställs vissa undantag till det allmänna stödförbud som anges i punkt 1 i samma artikel. I detta avseende utgör 2005 års riktlinjer en ram för bedömning av om stöd till flygplatser kan anses vara förenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c.

| (276) | Enligt punkt 61 i 2005 års riktlinjer (60) kan stöd för finansiering av flygplatsinfrastruktur vara förenliga, i synnerhet enligt artikel 107.3 a, b eller c och 93.2 om






  i) | byggandet och nyttjandet av infrastrukturen uppfyller ett klart formulerat mål av allmänekonomiskt intresse (regional utveckling, tillfredsställande kommunikationer...), |
| --- | --- | --- |

(276)

Enligt punkt 61 i 2005 års riktlinjer (60) kan stöd för finansiering av flygplatsinfrastruktur vara förenliga, i synnerhet enligt artikel 107.3 a, b eller c och 93.2 om

60

i)

byggandet och nyttjandet av infrastrukturen uppfyller ett klart formulerat mål av allmänekonomiskt intresse (regional utveckling, tillfredsställande kommunikationer...),

| ii) | infrastrukturen är nödvändig och proportionerlig i förhållande till det uppsatta målet, |
| --- | --- |

ii)

infrastrukturen är nödvändig och proportionerlig i förhållande till det uppsatta målet,

| iii) | infrastrukturen har tillfredsställande framtidsutsikter i fråga om nyttjande på medellång sikt, särskilt av den redan befintliga infrastrukturen, |
| --- | --- |

iii)

infrastrukturen har tillfredsställande framtidsutsikter i fråga om nyttjande på medellång sikt, särskilt av den redan befintliga infrastrukturen,

| iv) | alla potentiella användare har likvärdigt och icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen, |
| --- | --- |

iv)

alla potentiella användare har likvärdigt och icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen,

| v) | handeln inte påverkas i en omfattning som strider mot gemenskapens intressen. |
| --- | --- |

v)

handeln inte påverkas i en omfattning som strider mot gemenskapens intressen.

Om dessa kriterier inte uppfylls ska det slås fast att stödet är nödvändigt (61). Stödbeloppet ska begränsa sig till vad som är nödvändigt för att uppnå det uppsatta målet.

61

6.3.1   FÖRENLIGHETEN HOS INVESTERINGSSTÖDET FÖR FINANSIERINGEN AV TERMINAL MP2.

i)   Byggandet och nyttjandet av infrastrukturen uppfyller ett klart formulerat mål av allmänekonomiskt intresse (regional utveckling, tillfredsställande kommunikationer ...)

| (277) | Enligt den kravspecifikation som gäller för koncessionen för flygplatsen Marseille Provence ska byggandet av infrastrukturen bekostas av koncessionshavaren, som har ansvaret för den. Då flygplatsoperatören har beslutat om och burit investeringskostnaderna rör det sig alltså om ett investeringsstöd till förmån för denna operatör. |
| --- | --- |

(277)

Enligt den kravspecifikation som gäller för koncessionen för flygplatsen Marseille Provence ska byggandet av infrastrukturen bekostas av koncessionshavaren, som har ansvaret för den. Då flygplatsoperatören har beslutat om och burit investeringskostnaderna rör det sig alltså om ett investeringsstöd till förmån för denna operatör.

| (278) | Enligt Frankrike skulle flygplatsen Marseille-Provence komma att få överbelastningsproblem på mer eller mindre kort sikt. I den affärsplan som togs fram i november 2004 slås det fast att flygplatsen Marseille Provence väntades bli överbelastad senast 2007 vad gäller incheckningsdiskarna och senast 2016 vad gäller områdena för ombordstigning, om ingen ny utbyggnad skulle ske. Det första målet var således att kortsiktigt bemöta överbelastningen vid terminalen med avseende på den förväntade ökningen av flygtrafiken. |
| --- | --- |

(278)

Enligt Frankrike skulle flygplatsen Marseille-Provence komma att få överbelastningsproblem på mer eller mindre kort sikt. I den affärsplan som togs fram i november 2004 slås det fast att flygplatsen Marseille Provence väntades bli överbelastad senast 2007 vad gäller incheckningsdiskarna och senast 2016 vad gäller områdena för ombordstigning, om ingen ny utbyggnad skulle ske. Det första målet var således att kortsiktigt bemöta överbelastningen vid terminalen med avseende på den förväntade ökningen av flygtrafiken.

| (279) | Det andra målet var att främja den ekonomiska utvecklingen i regionen genom ett bättre nyttjande av flygplatsen och en utökning av flygtrafiken. För detta ändamål betraktades utvecklingen av en kompletterande tjänst utöver den som erbjöds vid flygplatsen Marseille Provence, i enlighet med flygplatsens strategi om att få lågprisflygbolag att etablera sig där, som ett utvecklingsområde för flygplatsens verksamhet. Å ena sidan var byggandet av terminal mp2 oumbärligt för att erbjuda lågprisflygbolagen sådana differentierade tjänster som ännu inte tillhandahölls i regionen. Denna terminal var särskilt utformad för att vara så väl anpassad som möjligt till denna nya flygplatsfunktion. Terminal mp2 tillgodoser nämligen ett annorlunda behov hos kunder som är beredda att godta en förenklad servicenivå för att dra fördel av lägre kostnader. De flygbolag som önskar erbjuda sådana förenklade tjänster skulle inte ha kunnat etablera sig vid terminal mp1, där betydligt högre taxor på flygplatsavgifterna tas ut av användarna, vilket ligger i linje med den högre kvaliteten på infrastrukturen och dess högre kostnadsnivå. Denna nivå på taxorna måste med nödvändighet återspeglas i biljettpriset. Efterfrågan på denna typ av förenklade tjänster är nämligen känslig för alla typer av kostnadsökningar. Å andra sidan lämpade sig inte driftsförhållandena vid terminal mp1 för den snabba på- och avstigning för passagerarna som krävdes. |
| --- | --- |

(279)

Det andra målet var att främja den ekonomiska utvecklingen i regionen genom ett bättre nyttjande av flygplatsen och en utökning av flygtrafiken. För detta ändamål betraktades utvecklingen av en kompletterande tjänst utöver den som erbjöds vid flygplatsen Marseille Provence, i enlighet med flygplatsens strategi om att få lågprisflygbolag att etablera sig där, som ett utvecklingsområde för flygplatsens verksamhet. Å ena sidan var byggandet av terminal mp2 oumbärligt för att erbjuda lågprisflygbolagen sådana differentierade tjänster som ännu inte tillhandahölls i regionen. Denna terminal var särskilt utformad för att vara så väl anpassad som möjligt till denna nya flygplatsfunktion. Terminal mp2 tillgodoser nämligen ett annorlunda behov hos kunder som är beredda att godta en förenklad servicenivå för att dra fördel av lägre kostnader. De flygbolag som önskar erbjuda sådana förenklade tjänster skulle inte ha kunnat etablera sig vid terminal mp1, där betydligt högre taxor på flygplatsavgifterna tas ut av användarna, vilket ligger i linje med den högre kvaliteten på infrastrukturen och dess högre kostnadsnivå. Denna nivå på taxorna måste med nödvändighet återspeglas i biljettpriset. Efterfrågan på denna typ av förenklade tjänster är nämligen känslig för alla typer av kostnadsökningar. Å andra sidan lämpade sig inte driftsförhållandena vid terminal mp1 för den snabba på- och avstigning för passagerarna som krävdes.

| (280) | Frankrike hävdar att projektets genomförande på ett påtagligt sätt skulle påverka regionens ekonomiska och sociala utveckling, och i synnerhet stimulera sysselsättningen på nytt, medan den minskade trafiken vid terminal mp1 skulle leda till förlorade arbetstillfällen. |
| --- | --- |

(280)

Frankrike hävdar att projektets genomförande på ett påtagligt sätt skulle påverka regionens ekonomiska och sociala utveckling, och i synnerhet stimulera sysselsättningen på nytt, medan den minskade trafiken vid terminal mp1 skulle leda till förlorade arbetstillfällen.

| (281) | Byggandet av terminal mp2 är följaktligen i linje med 2007 års handlingsplan för kapacitet, effektivitet och säkerhet på Europas flygplatser (62) där följande fastställs vad gäller flygplatser: ”Med tanke på den förväntade trafikutvecklingen kommer Europa att ställas inför en kontinuerligt växande klyfta mellan kapacitet och efterfrågan” vad gäller flygplatserna, varpå följande slutsats dras: ”Flygplatsernas kapacitetskris innebär ett hot mot säkerheten, effektiviteten och konkurrenskraften för alla aktörer inom försörjningskedjan för lufttransporter” (63). Av denna handlingsplan framgår inte bara att det är nödvändigt att befintlig infrastruktur utnyttjas på ett mer effektivt sätt, utan även att ”det krävs stöd för ny infrastruktur”. Kommissionen påpekar de regionala flygplatsernas betydelse för att hantera kapacitetskrisen. |
| --- | --- |

(281)

Byggandet av terminal mp2 är följaktligen i linje med 2007 års handlingsplan för kapacitet, effektivitet och säkerhet på Europas flygplatser (62) där följande fastställs vad gäller flygplatser: ”Med tanke på den förväntade trafikutvecklingen kommer Europa att ställas inför en kontinuerligt växande klyfta mellan kapacitet och efterfrågan” vad gäller flygplatserna, varpå följande slutsats dras: ”Flygplatsernas kapacitetskris innebär ett hot mot säkerheten, effektiviteten och konkurrenskraften för alla aktörer inom försörjningskedjan för lufttransporter” (63). Av denna handlingsplan framgår inte bara att det är nödvändigt att befintlig infrastruktur utnyttjas på ett mer effektivt sätt, utan även att ”det krävs stöd för ny infrastruktur”. Kommissionen påpekar de regionala flygplatsernas betydelse för att hantera kapacitetskrisen.

62

63

| (282) | Mot denna bakgrund bör det konstateras att byggandet och nyttjandet av terminal mp2 tillgodoser klart formulerade mål av allmänekonomiskt intresse, vilket gör att detta förenlighetskriterium uppfylls i detta fall. |
| --- | --- |

(282)

Mot denna bakgrund bör det konstateras att byggandet och nyttjandet av terminal mp2 tillgodoser klart formulerade mål av allmänekonomiskt intresse, vilket gör att detta förenlighetskriterium uppfylls i detta fall.

ii)   Infrastrukturen är nödvändig och proportionerlig i förhållande till det uppsatta målet

| (283) | Med hänsyn till trafikprognoserna förutsåg flygplatsförvaltaren två scenarier för utbyggnaden av flygplatsen i syfte att bemöta de identifierade överbelastningsproblemen för incheckningsdiskarna och områdena för ombordstigning. De affärsplaner som utarbetades i november 2004 och som uppdaterades i september 2005 och maj 2006 visar att scenariot med byggande av en ny terminal med låga taxor erbjöd bättre lönsamhetsutsikter. Dessutom når man i affärsplanen från september 2005, som uppdaterades i maj 2006, och med hänsyn tagen till det stöd som beviljades av Conseil général, slutsatsen att projektet gällande att skapa terminal mp2, med tanke på trafikprognoserna, erbjuder en större lönsamhet än det alternativa projektet för utbyggnad av flygplatsen (64). Byggandet av terminal mp2 utgjorde således det alternativ som var bäst anpassat till målet att lösa de problem som har att göra med flygplatsens överbelastning, samtidigt som trafiken vid flygplatsen Marseille Provence utvecklas. |
| --- | --- |

(283)

Med hänsyn till trafikprognoserna förutsåg flygplatsförvaltaren två scenarier för utbyggnaden av flygplatsen i syfte att bemöta de identifierade överbelastningsproblemen för incheckningsdiskarna och områdena för ombordstigning. De affärsplaner som utarbetades i november 2004 och som uppdaterades i september 2005 och maj 2006 visar att scenariot med byggande av en ny terminal med låga taxor erbjöd bättre lönsamhetsutsikter. Dessutom når man i affärsplanen från september 2005, som uppdaterades i maj 2006, och med hänsyn tagen till det stöd som beviljades av Conseil général, slutsatsen att projektet gällande att skapa terminal mp2, med tanke på trafikprognoserna, erbjuder en större lönsamhet än det alternativa projektet för utbyggnad av flygplatsen (64). Byggandet av terminal mp2 utgjorde således det alternativ som var bäst anpassat till målet att lösa de problem som har att göra med flygplatsens överbelastning, samtidigt som trafiken vid flygplatsen Marseille Provence utvecklas.

64

| (284) | Dessutom genomfördes byggandet av terminal mp2 genom en renovering av den gamla oanvända godsterminalen, vilket gjorde att den befintliga infrastrukturen kunde användas på ett optimalt sätt. |
| --- | --- |

(284)

Dessutom genomfördes byggandet av terminal mp2 genom en renovering av den gamla oanvända godsterminalen, vilket gjorde att den befintliga infrastrukturen kunde användas på ett optimalt sätt.

| (285) | Terminal mp2 har utformats särskilt för att erbjuda lågprisflygbolagen en servicenivå som passar deras företagsmodell, medan terminal mp1 tycktes vara dåligt anpassad för att ta emot denna typ av trafik, i synnerhet då det saknades parkering i direkt anslutning till terminalen och tiden för klargöring av passagerarbryggor inte fungerar ihop med en rotationstid på mindre än 30 minuter, vilket är en del av lågprisflygbolagens ekonomiska modell. Tvärtom har terminal mp2 utformats för att göra det möjligt för passagerare att ta sig till fots från ombordstigningshallen till flygplansparkeringen. Utformningen av inredningen i terminal mp2 gör således detta projekt särskilt anpassat för att ta emot trafik från lågprisflygbolag, vilket har identifierats som grundbulten i strategin för ökad trafik vid flygplatsen Marseille Provence och för utvecklingen av ekonomiska verksamheter och sysselsättning i regionen, med direkt eller indirekt koppling därtill. |
| --- | --- |

(285)

Terminal mp2 har utformats särskilt för att erbjuda lågprisflygbolagen en servicenivå som passar deras företagsmodell, medan terminal mp1 tycktes vara dåligt anpassad för att ta emot denna typ av trafik, i synnerhet då det saknades parkering i direkt anslutning till terminalen och tiden för klargöring av passagerarbryggor inte fungerar ihop med en rotationstid på mindre än 30 minuter, vilket är en del av lågprisflygbolagens ekonomiska modell. Tvärtom har terminal mp2 utformats för att göra det möjligt för passagerare att ta sig till fots från ombordstigningshallen till flygplansparkeringen. Utformningen av inredningen i terminal mp2 gör således detta projekt särskilt anpassat för att ta emot trafik från lågprisflygbolag, vilket har identifierats som grundbulten i strategin för ökad trafik vid flygplatsen Marseille Provence och för utvecklingen av ekonomiska verksamheter och sysselsättning i regionen, med direkt eller indirekt koppling därtill.

| (286) | Det andra alternativet för att undvika överbelastning vid flygplatsen skulle ha varit att bygga ut den befintliga terminalen mp1. Med hänsyn till projektets natur har dess kostnader begränsats så mycket som möjligt. Byggandet av terminal mp2 valdes som det minst kostsamma alternativet och det som kan generera den största ökningen av trafiken. |
| --- | --- |

(286)

Det andra alternativet för att undvika överbelastning vid flygplatsen skulle ha varit att bygga ut den befintliga terminalen mp1. Med hänsyn till projektets natur har dess kostnader begränsats så mycket som möjligt. Byggandet av terminal mp2 valdes som det minst kostsamma alternativet och det som kan generera den största ökningen av trafiken.

| (287) | Avslutningsvis kan det därför fastställas att den ifrågasatta infrastrukturen är nödvändig och proportionerlig i förhållande till de uppsatta målen. |
| --- | --- |

(287)

Avslutningsvis kan det därför fastställas att den ifrågasatta infrastrukturen är nödvändig och proportionerlig i förhållande till de uppsatta målen.

iii)   Infrastrukturen har tillfredsställande framtidsutsikter i fråga om nyttjande på medellång sikt, särskilt av den redan befintliga infrastrukturen.

| (288) | I affärsplanen från november 2004 beräknas kapaciteten vid ombordstigningshallarna och incheckningshallarna vid lågpristerminalen till 3,8 miljoner passagerare, och prognoser för lågpristrafiken fastställs för perioden 2005–2021. Dessa prognoser visar att terminal mp2:s kapacitet borde utnyttjas till 50 % från och med 2012 och till 89 % senast 2021. De trafikuppskattningar som denna affärsplan bygger på har bekräftats genom trafiken vid terminal mp2 under åren 2006–2010.

  Tabell 8









  År | Beräknad trafik (passagerare) | Verklig trafik | Kapacitetsutnyttjande – beräkning (*3) (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 250 000 | 107 418  (*2) | 6,58 |
| 2007 | 900 000 | 934 481 | 23,68 |
| 2008 | 1 200 000 | 1 059 663 | 31,58 |
| 2009 | 1 450 000 | 1 670 240 | 38,16 |
| 2010 | 1 650 000 | 1 730 000 | 43,42 |
| 2011 | 1 850 000 | 1 372 164 | 48,68 |
| 2012 | 2 050 000 | 1 811 616 | 53,94 |

(288)

I affärsplanen från november 2004 beräknas kapaciteten vid ombordstigningshallarna och incheckningshallarna vid lågpristerminalen till 3,8 miljoner passagerare, och prognoser för lågpristrafiken fastställs för perioden 2005–2021. Dessa prognoser visar att terminal mp2:s kapacitet borde utnyttjas till 50 % från och med 2012 och till 89 % senast 2021. De trafikuppskattningar som denna affärsplan bygger på har bekräftats genom trafiken vid terminal mp2 under åren 2006–2010.

Tabell 8

Tabell 8

År

Beräknad trafik (passagerare)

Verklig trafik

Kapacitetsutnyttjande – beräkning (*3) (%)

*3

2006

250 000

107 418  (*2)

*2

6,58

2007

900 000

934 481

23,68

2008

1 200 000

1 059 663

31,58

2009

1 450 000

1 670 240

38,16

2010

1 650 000

1 730 000

43,42

2011

1 850 000

1 372 164

48,68

2012

2 050 000

1 811 616

53,94

| (289) | Eftersom terminal mp1 och terminal mp2 erbjuder olika tjänster bör inte heller beräkningen av användningsutsikterna för terminal mp2 bygga på den konstaterade utvecklingen av trafiken vid den primära terminalen. I vilket fall som helst avslöjar den verkliga trafiken under åren 2006–2010 att utnyttjandegraden för terminal mp1:s kapacitet har förblivit stabil sedan den andra terminalen öppnades.

  Tabell 9








  År | Verklig trafik | Kapacitetsutnyttjande – verkligt (*4) (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 6 008 466 | 69,86 |
| 2007 | 6 028 292 | 70,09 |
| 2008 | 5 907 174 | 68,68 |
| 2009 | 5 619 879 | 65,34 |
| 2010 | 5 799 435 | 67,43 |
| 2011 | 5 990 703 | 69,65 |
| 2012 | 6 483 863 | 75,39 |

(289)

Eftersom terminal mp1 och terminal mp2 erbjuder olika tjänster bör inte heller beräkningen av användningsutsikterna för terminal mp2 bygga på den konstaterade utvecklingen av trafiken vid den primära terminalen. I vilket fall som helst avslöjar den verkliga trafiken under åren 2006–2010 att utnyttjandegraden för terminal mp1:s kapacitet har förblivit stabil sedan den andra terminalen öppnades.

Tabell 9

Tabell 9

År

Verklig trafik

Kapacitetsutnyttjande – verkligt (*4) (%)

*4

2006

6 008 466

69,86

2007

6 028 292

70,09

2008

5 907 174

68,68

2009

5 619 879

65,34

2010

5 799 435

67,43

2011

5 990 703

69,65

2012

6 483 863

75,39

| (290) | Följaktligen har den nya infrastrukturen goda framtidsutsikter i fråga om nyttjande på medellång sikt, särskilt av den redan befintliga infrastrukturen. |
| --- | --- |

(290)

Följaktligen har den nya infrastrukturen goda framtidsutsikter i fråga om nyttjande på medellång sikt, särskilt av den redan befintliga infrastrukturen.

iv)   Alla potentiella användare har likvärdigt och icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen

| (291) | Enligt de uppgifter som Frankrike har lagt fram, och i synnerhet enligt det regelverk för utnyttjande av terminal mp2 som kommissionen redan har återgett i sitt beslut om att inleda förfarandet, är den nya infrastrukturen tillgänglig för alla potentiella användare (flygtransportföretag) på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt. |
| --- | --- |

(291)

Enligt de uppgifter som Frankrike har lagt fram, och i synnerhet enligt det regelverk för utnyttjande av terminal mp2 som kommissionen redan har återgett i sitt beslut om att inleda förfarandet, är den nya infrastrukturen tillgänglig för alla potentiella användare (flygtransportföretag) på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt.

v)   Handeln påverkas inte i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse.

| (292) | Stödnivån får inte överskrida 50 % av de stödberättigande kostnaderna. Trots att flygplatsen Marseille Provence är den enda flygplatsen i kategori B i upptagningsområdet motsvarar trafiken vid terminal mp2 direktförbindelser som även kan utvecklas vid små regionala flygplatser. Avignons flygplats finns på ca 75 km och 45 minuters avstånd och Nîmes-Garons flygplats ligger på ca 100 km och 60 minuters avstånd. Toulons flygplats är belägen 113 km från flygplatsen Marseille Provence och kan alltså potentiellt sett ingå i samma upptagningsområde. |
| --- | --- |

(292)

Stödnivån får inte överskrida 50 % av de stödberättigande kostnaderna. Trots att flygplatsen Marseille Provence är den enda flygplatsen i kategori B i upptagningsområdet motsvarar trafiken vid terminal mp2 direktförbindelser som även kan utvecklas vid små regionala flygplatser. Avignons flygplats finns på ca 75 km och 45 minuters avstånd och Nîmes-Garons flygplats ligger på ca 100 km och 60 minuters avstånd. Toulons flygplats är belägen 113 km från flygplatsen Marseille Provence och kan alltså potentiellt sett ingå i samma upptagningsområde.

| (293) | Det framgår emellertid inte av de tillgängliga uppgifterna att öppnandet av terminal mp2 har kunnat bromsa utvecklingen vid dessa flygplatser, och inte heller om det påverkar handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(293)

Det framgår emellertid inte av de tillgängliga uppgifterna att öppnandet av terminal mp2 har kunnat bromsa utvecklingen vid dessa flygplatser, och inte heller om det påverkar handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

vi)   Stödets nödvändighet

| (294) | Enligt prognoserna i affärsplanerna skulle inte terminalbygget ha varit lönsamt utan stödet. Stödet var således nödvändigt vid den tidpunkt då investeringsbeslutet fattades, eftersom en privat investerare inte skulle ha låtit bygga terminalen utan statligt stöd. Med hänsyn till den begränsade stödnivån bedömer kommissionen därtill att stödet inte är oproportionerligt. |
| --- | --- |

(294)

Enligt prognoserna i affärsplanerna skulle inte terminalbygget ha varit lönsamt utan stödet. Stödet var således nödvändigt vid den tidpunkt då investeringsbeslutet fattades, eftersom en privat investerare inte skulle ha låtit bygga terminalen utan statligt stöd. Med hänsyn till den begränsade stödnivån bedömer kommissionen därtill att stödet inte är oproportionerligt.

6.3.2   FÖRENLIGHETEN HOS SUBVENTIONEN FRÅN ERUF FÖR UTVECKLINGEN AV FLYGFRAKTEN.

i)   Byggandet och nyttjandet av infrastrukturen uppfyller ett klart formulerat mål av allmänekonomiskt intresse (65)

65

| (295) | Den beviljade subventionen uppfyller målet om att utveckla godstransportverksamheten vid flygplatsen Marseille Provence och på så sätt främja ekonomiska verksamheter som skapar arbetstillfällen i en arbetsmarknadsregion med en betydligt högre arbetslöshet än genomsnittet i landet. |
| --- | --- |

(295)

Den beviljade subventionen uppfyller målet om att utveckla godstransportverksamheten vid flygplatsen Marseille Provence och på så sätt främja ekonomiska verksamheter som skapar arbetstillfällen i en arbetsmarknadsregion med en betydligt högre arbetslöshet än genomsnittet i landet.

| (296) | Det stöd som beviljats av Eruf ingår i programplaneringsdokumentets ”mål 2” för strukturfonderna för perioden 2000–2006, som gäller regioner med strukturella problem vars ekonomiska och sociala omställning bör stödjas (66). |
| --- | --- |

(296)

Det stöd som beviljats av Eruf ingår i programplaneringsdokumentets ”mål 2” för strukturfonderna för perioden 2000–2006, som gäller regioner med strukturella problem vars ekonomiska och sociala omställning bör stödjas (66).

66

| (297) | Den subvention som beviljats av Eruf för utvecklingen av godstransportverksamheten vid flygplatsen Marseille Provence uppfyller således ett klart formulerat mål av allmänekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(297)

Den subvention som beviljats av Eruf för utvecklingen av godstransportverksamheten vid flygplatsen Marseille Provence uppfyller således ett klart formulerat mål av allmänekonomiskt intresse.

ii)   Infrastrukturen är nödvändig och proportionerlig i förhållande till det uppsatta målet

| (298) | Av de tillgängliga uppgifterna fram går det att antalet ton transporterat gods minskade kraftigt vid flygplatsen Marseille Provence under 1997 och sedan 2008. Stödet till bevarandet av godstransportverksamheten planerades således för att optimera användningen av den befintliga infrastrukturen, i synnerhet banan och de markytor runt banan som huvudsakligen nattetid erbjöd stora lediga ytor. |
| --- | --- |

(298)

Av de tillgängliga uppgifterna fram går det att antalet ton transporterat gods minskade kraftigt vid flygplatsen Marseille Provence under 1997 och sedan 2008. Stödet till bevarandet av godstransportverksamheten planerades således för att optimera användningen av den befintliga infrastrukturen, i synnerhet banan och de markytor runt banan som huvudsakligen nattetid erbjöd stora lediga ytor.

| (299) | De genomförda utbyggnaderna syftade till att säkerställa vägtrafikflödena, omstrukturera de godsterminaler som lämnats tomma, skapa parkeringsområden för flygplan nära godsterminalerna för att minska hanteringstiden och att utvidga tomten för att öka områdets attraktionskraft. |
| --- | --- |

(299)

De genomförda utbyggnaderna syftade till att säkerställa vägtrafikflödena, omstrukturera de godsterminaler som lämnats tomma, skapa parkeringsområden för flygplan nära godsterminalerna för att minska hanteringstiden och att utvidga tomten för att öka områdets attraktionskraft.

| (300) | Flygplatsen Marseille Provence genomförde de beskrivna bygg- och anläggningsarbetena för ett totalbelopp på 5 280 000 euro. Den mottagna subventionen, som uppgick till ett belopp på 1 520 000 euro, utgjorde därför bara 28,79 % av de totala finansiella anslagen för projektet. Dessutom föreskrivs i artikel 5 i överenskommelsen av den 22 augusti 2002 mellan flygplatsen Marseille Provence och länsstyrelsen för regionen Provence Alpes Côte d'Azur att utbetalning av gemenskapsstöd endast sker mot bevis om arbetets framsteg och under förutsättning att den medfinansiering som godkänts inom ramen för finansieringsplanen faktiskt utförs. |
| --- | --- |

(300)

Flygplatsen Marseille Provence genomförde de beskrivna bygg- och anläggningsarbetena för ett totalbelopp på 5 280 000 euro. Den mottagna subventionen, som uppgick till ett belopp på 1 520 000 euro, utgjorde därför bara 28,79 % av de totala finansiella anslagen för projektet. Dessutom föreskrivs i artikel 5 i överenskommelsen av den 22 augusti 2002 mellan flygplatsen Marseille Provence och länsstyrelsen för regionen Provence Alpes Côte d'Azur att utbetalning av gemenskapsstöd endast sker mot bevis om arbetets framsteg och under förutsättning att den medfinansiering som godkänts inom ramen för finansieringsplanen faktiskt utförs.

| (301) | Det bör konstateras att den uppförda infrastrukturen är nödvändig och är proportionerlig till det avsedda målet av allmänekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(301)

Det bör konstateras att den uppförda infrastrukturen är nödvändig och är proportionerlig till det avsedda målet av allmänekonomiskt intresse.

iii)   Infrastrukturen har tillfredsställande framtidsutsikter i fråga om nyttjande på medellång sikt, särskilt av den redan befintliga infrastrukturen.

| (302) | Trots att flygplatsen Marseille Provence har sett en minskning av sin godstrafik till följd av avvecklingen av den huvudsakliga godstrafikkunden Aéropostales verksamhet och bristen på plats i lastrumsutrymmet på pendeln Marseille–Orly har utvecklingen till en flygplats för godstrafik till Nordafrika uppfattats som ett alternativ som gör det möjlighet att bevara lokala arbetstillfällen som är direkt knutna till denna verksamhet samtidigt som den befintliga infrastrukturen optimeras. |
| --- | --- |

(302)

Trots att flygplatsen Marseille Provence har sett en minskning av sin godstrafik till följd av avvecklingen av den huvudsakliga godstrafikkunden Aéropostales verksamhet och bristen på plats i lastrumsutrymmet på pendeln Marseille–Orly har utvecklingen till en flygplats för godstrafik till Nordafrika uppfattats som ett alternativ som gör det möjlighet att bevara lokala arbetstillfällen som är direkt knutna till denna verksamhet samtidigt som den befintliga infrastrukturen optimeras.

| (303) | Mängden genomförd trafik visar att antalet transporterade ton ökade med mer än 20 % under perioden 2005–2010. |
| --- | --- |

(303)

Mängden genomförd trafik visar att antalet transporterade ton ökade med mer än 20 % under perioden 2005–2010.

| (304) | Alltså har den nya infrastrukturen goda framtidsutsikter i fråga om nyttjande på medellång sikt, framför allt i samband med befintlig infrastruktur som optimeras genom de planerade bygg- och anläggningsarbetena. |
| --- | --- |

(304)

Alltså har den nya infrastrukturen goda framtidsutsikter i fråga om nyttjande på medellång sikt, framför allt i samband med befintlig infrastruktur som optimeras genom de planerade bygg- och anläggningsarbetena.

iv)   Alla potentiella användare har likvärdigt och icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen

| (305) | Enligt de tillgängliga uppgifterna finns inga driftsregler som skulle begränsa tillträdet till infrastrukturen för godstrafik. Fraktzonen skulle ta emot företag som ägnar sig åt expressfrakt, företag som tillhandahåller marktjänster, fraktflygbolag och åkerier. |
| --- | --- |

(305)

Enligt de tillgängliga uppgifterna finns inga driftsregler som skulle begränsa tillträdet till infrastrukturen för godstrafik. Fraktzonen skulle ta emot företag som ägnar sig åt expressfrakt, företag som tillhandahåller marktjänster, fraktflygbolag och åkerier.

| (306) | Därav följer att alla användare har likvärdigt och icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen. |
| --- | --- |

(306)

Därav följer att alla användare har likvärdigt och icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen.

v)   Handeln påverkas inte i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse.

| (307) | Det stöd som beviljades inom ramen för projektet för utveckling av godstransportverksamheten har begränsats till 28 % av bygg- och anläggningsarbetenas totala kostnad. Dessutom har detta projekt bidragit till utvecklingen av ett europeiskt transportsystem samt den ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

(307)

Det stöd som beviljades inom ramen för projektet för utveckling av godstransportverksamheten har begränsats till 28 % av bygg- och anläggningsarbetenas totala kostnad. Dessutom har detta projekt bidragit till utvecklingen av ett europeiskt transportsystem samt den ekonomiska utvecklingen.

| (308) | Därmed kan det konstateras att handeln inte påverkas i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

(308)

Därmed kan det konstateras att handeln inte påverkas i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse.

vi)   Stödets nödvändighet

| (309) | Beslut om investeringen fattades under omständigheter som präglades av öppnandet av höghastighetståglinjen Paris–Marseille under 2000 och den minskade flygtrafiken efter den 11 september 2001. Flygplatsen Marseille Provences finansiella kapacitet minskade dessutom regelbundet och markant under perioden 2000–2003. Det var därför nödvändigt för CCIMP att vidta åtgärder för att bemöta urholkningen av passagerar- och godstrafiken. Kostsamma bygg- och anläggningsarbeten planerades till senast 2005–2006 för renoveringen av två banor. Under dessa villkor skulle avkastningen på investeringen ha varit mer slumpartad, i synnerhet för en rimlig tidsperiod, även om det inte var uteslutet att projektet skulle vara lönsamt. Därmed är det sannolikt att flygplatsen, med sin oro inför den minskade passagerartrafiken, utan Eruf-subventionen skulle ha skjutit upp eller till och med ställt in sina investeringar i godstrafikverksamheten. |
| --- | --- |

(309)

Beslut om investeringen fattades under omständigheter som präglades av öppnandet av höghastighetståglinjen Paris–Marseille under 2000 och den minskade flygtrafiken efter den 11 september 2001. Flygplatsen Marseille Provences finansiella kapacitet minskade dessutom regelbundet och markant under perioden 2000–2003. Det var därför nödvändigt för CCIMP att vidta åtgärder för att bemöta urholkningen av passagerar- och godstrafiken. Kostsamma bygg- och anläggningsarbeten planerades till senast 2005–2006 för renoveringen av två banor. Under dessa villkor skulle avkastningen på investeringen ha varit mer slumpartad, i synnerhet för en rimlig tidsperiod, även om det inte var uteslutet att projektet skulle vara lönsamt. Därmed är det sannolikt att flygplatsen, med sin oro inför den minskade passagerartrafiken, utan Eruf-subventionen skulle ha skjutit upp eller till och med ställt in sina investeringar i godstrafikverksamheten.

| (310) | Med hänsyn till de marknadsvillkor som rådde vid den tidpunkt då stödet beviljades och som kännetecknades av varierande godstrafikvolymer vid flygplatsen, en hög risknivå och osäkra lönsamhetsutsikter på en nyligen avreglerad marknad, skulle en privat investerare med all sannolikhet inte ha investerat i att utveckla godstrafiken vid Marseilles flygplats. Därmed var stödet nödvändigt för att uppnå det uppsatta målet. Med tanke på den begränsade stödnivån anser kommissionen för övrigt att stödet stod i proportion till förverkligandet av detta mål. |
| --- | --- |

(310)

Med hänsyn till de marknadsvillkor som rådde vid den tidpunkt då stödet beviljades och som kännetecknades av varierande godstrafikvolymer vid flygplatsen, en hög risknivå och osäkra lönsamhetsutsikter på en nyligen avreglerad marknad, skulle en privat investerare med all sannolikhet inte ha investerat i att utveckla godstrafiken vid Marseilles flygplats. Därmed var stödet nödvändigt för att uppnå det uppsatta målet. Med tanke på den begränsade stödnivån anser kommissionen för övrigt att stödet stod i proportion till förverkligandet av detta mål.

6.3.3   FÖRENLIGHETEN HOS SUBVENTIONERNA FRÅN CONSEIL GÉNÉRAL AV DEN 27 SEPTEMBER 2002 OCH DEN 26 JUNI 2003 OCH SUBVENTIONEN FRÅN KOMMUNBLOCKET MARSEILLE PROVENCE MÉTROPOLE AV DEN 26 JULI 2004 FÖR UTVIDGNING, OMBYGGNAD OCH UTVECKLING AV FLYGPLATSEN.

i)   Byggandet och nyttjandet av infrastrukturen uppfyller ett klart formulerat mål av allmänekonomiskt intresse (regional utveckling, tillfredsställande kommunikationer ...)

| (311) | 2002 och 2003 års subventioner rörde renoveringsarbeten på huvudbanan, fogar till stenplattorna på parkeringsområdena för flygplan samt uppförande av ramper och snabba avfarter som skulle göra det möjligt att öka antalet transporter per timme och därmed optimera användningen av den befintliga infrastrukturen. Det framgår av de uppgifter som Frankrike har lagt fram att de två banorna vid flygplatsen inte hade genomgått några förändringar under perioden 1980–2000, medan antalet kommersiella transporter per år hade ökat från 46 603 till 100 047. Målet med denna åtgärd var således att hantera den kommande överbelastningen av flygplatsens luftfartsområden. |
| --- | --- |

(311)

2002 och 2003 års subventioner rörde renoveringsarbeten på huvudbanan, fogar till stenplattorna på parkeringsområdena för flygplan samt uppförande av ramper och snabba avfarter som skulle göra det möjligt att öka antalet transporter per timme och därmed optimera användningen av den befintliga infrastrukturen. Det framgår av de uppgifter som Frankrike har lagt fram att de två banorna vid flygplatsen inte hade genomgått några förändringar under perioden 1980–2000, medan antalet kommersiella transporter per år hade ökat från 46 603 till 100 047. Målet med denna åtgärd var således att hantera den kommande överbelastningen av flygplatsens luftfartsområden.

| (312) | 2004 års subvention bidrog till att finansiera utvidgningen av kapaciteten för hall 1, optimeringen av bana 1 och återuppbyggnaden av bana 2. Dessa utbyggnader ansågs vara nödvändiga för att göra det möjligt för flygplatsen Marseille Provence att hantera en omfattande ökning av den europeiska trafiken, med tanke på prognoserna gällande utvecklingen av antalet passagerare (67). |
| --- | --- |

(312)

2004 års subvention bidrog till att finansiera utvidgningen av kapaciteten för hall 1, optimeringen av bana 1 och återuppbyggnaden av bana 2. Dessa utbyggnader ansågs vara nödvändiga för att göra det möjligt för flygplatsen Marseille Provence att hantera en omfattande ökning av den europeiska trafiken, med tanke på prognoserna gällande utvecklingen av antalet passagerare (67).

67

| (313) | Uppförandet av en järnvägsstation med tillgång till höghastighetståg syftade till att uppnå en bättre samordning mellan olika trafikslag. |
| --- | --- |

(313)

Uppförandet av en järnvägsstation med tillgång till höghastighetståg syftade till att uppnå en bättre samordning mellan olika trafikslag.

| (314) | I likhet med vad som har påpekats beträffande byggandet av terminal mp2 drar kommissionen slutsatsen att utvidgningen, ombyggnaden och utvecklingen av flygplatsen tillgodoser mål av allmänekonomiskt intresse, som består av att säkerställa luftfartens fortlevnad och framtida utveckling. |
| --- | --- |

(314)

I likhet med vad som har påpekats beträffande byggandet av terminal mp2 drar kommissionen slutsatsen att utvidgningen, ombyggnaden och utvecklingen av flygplatsen tillgodoser mål av allmänekonomiskt intresse, som består av att säkerställa luftfartens fortlevnad och framtida utveckling.

ii)   Infrastrukturen är nödvändig och proportionerlig i förhållande till det uppsatta målet

| (315) | De bygg- och anläggningsarbeten som genomfördes var nödvändiga för att utöka och underhålla flygplatsens ”bankapacitet” och för att avhjälpa de befintliga flaskhalsarna och optimera sammankopplingen med järnvägsnätet för höghastighetståg. |
| --- | --- |

(315)

De bygg- och anläggningsarbeten som genomfördes var nödvändiga för att utöka och underhålla flygplatsens ”bankapacitet” och för att avhjälpa de befintliga flaskhalsarna och optimera sammankopplingen med järnvägsnätet för höghastighetståg.

| (316) | Dessutom utgör subventionen från Conseil général 9,5 % av kostnaden för de utförda bygg- och anläggningsarbetena och 7 % av det inledande utrustningsprogrammet. Subventionen från kommunblocket Marseille Provence Métropole utgör 6,2 % av kostnaden för de bygg- och anläggningsarbeten som har utförts och 5,6 % av kostnaden för det preliminära programmet för bygg- och anläggningsarbeten. |
| --- | --- |

(316)

Dessutom utgör subventionen från Conseil général 9,5 % av kostnaden för de utförda bygg- och anläggningsarbetena och 7 % av det inledande utrustningsprogrammet. Subventionen från kommunblocket Marseille Provence Métropole utgör 6,2 % av kostnaden för de bygg- och anläggningsarbeten som har utförts och 5,6 % av kostnaden för det preliminära programmet för bygg- och anläggningsarbeten.

| (317) | Det bör konstateras att den uppförda infrastrukturen är nödvändig och är proportionerlig till det avsedda målet av allmänekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(317)

Det bör konstateras att den uppförda infrastrukturen är nödvändig och är proportionerlig till det avsedda målet av allmänekonomiskt intresse.

iii)   Infrastrukturen har tillfredsställande framtidsutsikter i fråga om nyttjande på medellång sikt, särskilt av den redan befintliga infrastrukturen.

| (318) | De finansierade utbyggnaderna bedömdes vara nödvändiga för att ta emot ytterligare trafik. Det framgår av de tillgängliga uppgifterna att antalet transporterade passagerare vid flygplatsen ökade med mer än 25 % under perioden 2006–2012. Dessutom lär banornas nuvarande kapacitet vara 140 000 transporter per år. Enligt de prognoser som läggs fram i rapporten om den plan för bullerexponering som finns bifogad till länsstyrelsens förordning av den 4 augusti 2006 skulle flygplatsens trafikmål för 2015 uppnås med 113 909 transporter och målet för 2020 med 122 449 transporter. Således går det tack vare utbyggnaden av banorna och på- och avfarterna att bemöta trafikprognoserna fram till år 2020, och infrastrukturen har tillfredsställande framtidsutsikter i fråga om nyttjande. |
| --- | --- |

(318)

De finansierade utbyggnaderna bedömdes vara nödvändiga för att ta emot ytterligare trafik. Det framgår av de tillgängliga uppgifterna att antalet transporterade passagerare vid flygplatsen ökade med mer än 25 % under perioden 2006–2012. Dessutom lär banornas nuvarande kapacitet vara 140 000 transporter per år. Enligt de prognoser som läggs fram i rapporten om den plan för bullerexponering som finns bifogad till länsstyrelsens förordning av den 4 augusti 2006 skulle flygplatsens trafikmål för 2015 uppnås med 113 909 transporter och målet för 2020 med 122 449 transporter. Således går det tack vare utbyggnaden av banorna och på- och avfarterna att bemöta trafikprognoserna fram till år 2020, och infrastrukturen har tillfredsställande framtidsutsikter i fråga om nyttjande.

iv)   Alla potentiella användare har likvärdigt och icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen

| (319) | Det framgår av de tillgängliga uppgifterna att infrastrukturen är tillgänglig för alla potentiella användare på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt. |
| --- | --- |

(319)

Det framgår av de tillgängliga uppgifterna att infrastrukturen är tillgänglig för alla potentiella användare på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt.

v)   Handeln påverkas inte i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse.

| (320) | Såsom anges i skälen 293 och 308 har utvecklingen av trafiken vid flygplatsen Marseille Provence inte påverkat verksamheten vid de flygplatser som ligger i samma upptagningsområde, och handelsutvecklingen påverkas inte i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(320)

Såsom anges i skälen 293 och 308 har utvecklingen av trafiken vid flygplatsen Marseille Provence inte påverkat verksamheten vid de flygplatser som ligger i samma upptagningsområde, och handelsutvecklingen påverkas inte i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

vi)   Stödets nödvändighet

| (321) | Beslut om investeringen fattades under omständigheter som präglades av öppnandet av höghastighetståglinjen Paris–Marseille under 2000 och den minskade flygtrafiken efter den 11 september 2001. Flygplatsen Marseille Provences finansiella kapacitet minskade dessutom regelbundet och markant under perioden 2000–2003. Det var därför nödvändigt för CCIMP att vidta åtgärder för att bemöta urholkningen av passagerar- och godstrafiken. Dessa stöd uppgick bara till 13 % (68). Då investeringarna i luftfartsområdena inte gick att undvika skulle programmet utan subventionen ha behövt minskas med mer än 3 miljoner euro, som troligen skulle ha tagits från de invändiga omstruktureringarna i hall 1, vilka gjorde det möjligt att ta emot researrangörer, erbjuda biljettförsäljningsluckor åt flygbolagen och anlägga butiker. Men dessa investeringar har gjort det möjligt att ta emot utländska flygbolag och researrangörer samt att utveckla de omsättningsbaserade avgifterna. |
| --- | --- |

(321)

Beslut om investeringen fattades under omständigheter som präglades av öppnandet av höghastighetståglinjen Paris–Marseille under 2000 och den minskade flygtrafiken efter den 11 september 2001. Flygplatsen Marseille Provences finansiella kapacitet minskade dessutom regelbundet och markant under perioden 2000–2003. Det var därför nödvändigt för CCIMP att vidta åtgärder för att bemöta urholkningen av passagerar- och godstrafiken. Dessa stöd uppgick bara till 13 % (68). Då investeringarna i luftfartsområdena inte gick att undvika skulle programmet utan subventionen ha behövt minskas med mer än 3 miljoner euro, som troligen skulle ha tagits från de invändiga omstruktureringarna i hall 1, vilka gjorde det möjligt att ta emot researrangörer, erbjuda biljettförsäljningsluckor åt flygbolagen och anlägga butiker. Men dessa investeringar har gjort det möjligt att ta emot utländska flygbolag och researrangörer samt att utveckla de omsättningsbaserade avgifterna.

68

| (322) | Med hänsyn till de marknadsvillkor som rådde vid den tidpunkt då stödet beviljades och som kännetecknades av bristande erfarenhet och initiativkraft från privata aktörer, vilka inte var särskilt intresserade av att investera i flygplatsinfrastruktur, en hög risknivå och osäkra lönsamhetsutsikter på en nyligen avreglerad marknad, skulle en privat investerare med all sannolikhet inte ha investerat i återuppbyggnaden av flygplatsinfrastruktur och en järnvägsförbindelse för höghastighetståg vid Marseilles flygplats. Därmed var stödet nödvändigt för att uppnå det uppsatta målet. Med tanke på den begränsade stödnivån anser kommissionen för övrigt att stödet stod i proportion till förverkligandet av detta mål. |
| --- | --- |

(322)

Med hänsyn till de marknadsvillkor som rådde vid den tidpunkt då stödet beviljades och som kännetecknades av bristande erfarenhet och initiativkraft från privata aktörer, vilka inte var särskilt intresserade av att investera i flygplatsinfrastruktur, en hög risknivå och osäkra lönsamhetsutsikter på en nyligen avreglerad marknad, skulle en privat investerare med all sannolikhet inte ha investerat i återuppbyggnaden av flygplatsinfrastruktur och en järnvägsförbindelse för höghastighetståg vid Marseilles flygplats. Därmed var stödet nödvändigt för att uppnå det uppsatta målet. Med tanke på den begränsade stödnivån anser kommissionen för övrigt att stödet stod i proportion till förverkligandet av detta mål.

7.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA TILL FÖRMÅN FÖR DE FLYGBOLAG SOM ANVÄNDER FLYGPLATSEN – FÖREKOMSTEN AV STÖD

BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA TILL FÖRMÅN FÖR DE FLYGBOLAG SOM ANVÄNDER FLYGPLATSEN – FÖREKOMSTEN AV STÖD

7.1   EVENTUELLT STÖD SOM BEVILJATS GENOM DEN REDUCERADE PASSAGERARAVGIFTEN FÖR INRIKESFLYGNINGAR

EVENTUELLT STÖD SOM BEVILJATS GENOM DEN REDUCERADE PASSAGERARAVGIFTEN FÖR INRIKESFLYGNINGAR

| (323) | I ett tidigare beslut (69) konstaterade kommissionen förekomsten av en befintlig stödordning som inte var förenlig med den gemensamma marknaden och som gynnade de flygbolag som trafikerade flyglinjer med en bestämmelseort i Frankrike. Frankrike har infört åtgärder som har lett till att denna stödordning har avvecklats. |
| --- | --- |

(323)

I ett tidigare beslut (69) konstaterade kommissionen förekomsten av en befintlig stödordning som inte var förenlig med den gemensamma marknaden och som gynnade de flygbolag som trafikerade flyglinjer med en bestämmelseort i Frankrike. Frankrike har infört åtgärder som har lett till att denna stödordning har avvecklats.

69

| (324) | Det utdrag från Cocoécos överläggningar från 2007 som överlämnats av Frankrike visar att taxorna för de passageraravgifter som tillämpas på inrikesflygningar och flygningar till EU-länder som ingår i Schengenområdet justerades för flygplatsen Marseille Provence från och med den 1 januari 2008. |
| --- | --- |

(324)

Det utdrag från Cocoécos överläggningar från 2007 som överlämnats av Frankrike visar att taxorna för de passageraravgifter som tillämpas på inrikesflygningar och flygningar till EU-länder som ingår i Schengenområdet justerades för flygplatsen Marseille Provence från och med den 1 januari 2008.

| (325) | Kommissionen anser därmed att denna åtgärd som har avskaffats inte behöver bli föremål för en ny undersökning. |
| --- | --- |

(325)

Kommissionen anser därmed att denna åtgärd som har avskaffats inte behöver bli föremål för en ny undersökning.

7.2   EVENTUELLA STÖD TILL DE FLYGBOLAG SOM ANVÄNDER FLYGPLATSEN GENOM DIFFERENTIERINGEN AV FLYGPLATSAVGIFTERNA OCH EVENTUELLA STÖD TILL RYANAIR OCH AMS GENOM MARKNADSFÖRINGSAVTALET

EVENTUELLA STÖD TILL DE FLYGBOLAG SOM ANVÄNDER FLYGPLATSEN GENOM DIFFERENTIERINGEN AV FLYGPLATSAVGIFTERNA OCH EVENTUELLA STÖD TILL RYANAIR OCH AMS GENOM MARKNADSFÖRINGSAVTALET

7.2.1   STATLIGA MEDEL OCH MÖJLIGHETEN ATT TILLSKRIVA STATEN ANSVAR

| (326) | För att avgöra om CCIMP:s medel utgör statliga medel noterar kommissionen att en offentlig administrativ institution är ett självstyrande offentligt organ som dock ingår i organisationen av den offentliga förvaltningen, och att den därför står under mycket sträng kontroll från andra offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

(326)

För att avgöra om CCIMP:s medel utgör statliga medel noterar kommissionen att en offentlig administrativ institution är ett självstyrande offentligt organ som dock ingår i organisationen av den offentliga förvaltningen, och att den därför står under mycket sträng kontroll från andra offentliga myndigheter.

| (327) | Industri- och handelskammarens allmänna budget försörjs dessutom av skatteinkomster som uppbärs från de företag som finns registrerade i handels- och företagsregistret. |
| --- | --- |

(327)

Industri- och handelskammarens allmänna budget försörjs dessutom av skatteinkomster som uppbärs från de företag som finns registrerade i handels- och företagsregistret.

| (328) | Dessutom tillhör industri- och handelskamrarna kategorin offentliga myndigheter i den mening som avses i kommissionens direktiv 2000/52/EG (70) och är upphandlande myndigheter i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (71), eller, i förekommande fall, upphandlande enheter i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG (72), och deras köp omfattas av de förfaranden som gäller för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

(328)

Dessutom tillhör industri- och handelskamrarna kategorin offentliga myndigheter i den mening som avses i kommissionens direktiv 2000/52/EG (70) och är upphandlande myndigheter i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (71), eller, i förekommande fall, upphandlande enheter i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG (72), och deras köp omfattas av de förfaranden som gäller för offentlig upphandling.

70

71

72

| (329) | Enligt tribunalens rättspraxis kan faktorer som omfattas av den interna organisationen av den offentliga sektorn och förekomsten av regler som säkerställer en offentlig myndighets självständighet i förhållande till andra myndigheter inte påverka själva principen om denna myndighets offentligrättsliga karaktär. Det kan inte enligt unionsrätten vara tillåtet att genom att helt enkelt skapa självständiga myndigheter med uppgift att distribuera stöd kringgå reglerna om statligt stöd. (73) I enlighet med fransk rätt är industri- och handelskamrarna förmedlande statliga institutioner. Deras handlingar kan i vilket fall som helst tillskrivas franska staten eftersom de utgör en integrerande del av denna. Eftersom industri- och handelskamrarna ingår i den offentliga förvaltningen och är underställda mycket sträng kontroll från andra offentliga myndigheter (se skäl 10) anser kommissionen att dessa offentliga enheters beslut med nödvändighet kan tillskrivas staten. Därför är situationen annorlunda än den för offentliga företag. När det gäller industri- och handelskamrarna är det inte nödvändigt att fastslå att ansvar kan tillskrivas staten, så som fallet var i domen ”Stardust Marine”, på grundval av en annan offentlig myndighet med koppling till beslutsprocessen för ett offentligt företag, vilket även bekräftas av en rad uppdrag av allmänt intresse som enligt lag ingår i deras verksamhet. |
| --- | --- |

(329)

Enligt tribunalens rättspraxis kan faktorer som omfattas av den interna organisationen av den offentliga sektorn och förekomsten av regler som säkerställer en offentlig myndighets självständighet i förhållande till andra myndigheter inte påverka själva principen om denna myndighets offentligrättsliga karaktär. Det kan inte enligt unionsrätten vara tillåtet att genom att helt enkelt skapa självständiga myndigheter med uppgift att distribuera stöd kringgå reglerna om statligt stöd. (73) I enlighet med fransk rätt är industri- och handelskamrarna förmedlande statliga institutioner. Deras handlingar kan i vilket fall som helst tillskrivas franska staten eftersom de utgör en integrerande del av denna. Eftersom industri- och handelskamrarna ingår i den offentliga förvaltningen och är underställda mycket sträng kontroll från andra offentliga myndigheter (se skäl 10) anser kommissionen att dessa offentliga enheters beslut med nödvändighet kan tillskrivas staten. Därför är situationen annorlunda än den för offentliga företag. När det gäller industri- och handelskamrarna är det inte nödvändigt att fastslå att ansvar kan tillskrivas staten, så som fallet var i domen ”Stardust Marine”, på grundval av en annan offentlig myndighet med koppling till beslutsprocessen för ett offentligt företag, vilket även bekräftas av en rad uppdrag av allmänt intresse som enligt lag ingår i deras verksamhet.

73

| (330) | Även om kommissionen borde slå fast statens ansvar för de beslut som fattats av CCIMP, genom att betrakta CCIMP som ett vanligt offentligt företag, har industri- och handelskammaren ett antal egenskaper som gör att detta statliga ansvar kan fastslås. |
| --- | --- |

(330)

Även om kommissionen borde slå fast statens ansvar för de beslut som fattats av CCIMP, genom att betrakta CCIMP som ett vanligt offentligt företag, har industri- och handelskammaren ett antal egenskaper som gör att detta statliga ansvar kan fastslås.

| (331) | För det första är CCIMP underställd en sträng administrativ tillsyn, såsom förklaras i avsnitt 2.1.2. I synnerhet ska framför allt CCIMP:s beslut om flygplatstaxor godkännas av tillsynsmyndigheten för att bli rättsligt bindande. Dessutom tillfrågas Cocoéco, som omfattar Conseil général för Bouches-du-Rhône, Conseil régional för Provence Alpes Côte d'Azur och kommunblocket Marseille Provence Métropole, alltid innan nya taxor för flygplatsavgifterna införs, och godkänner dem. |
| --- | --- |

(331)

För det första är CCIMP underställd en sträng administrativ tillsyn, såsom förklaras i avsnitt 2.1.2. I synnerhet ska framför allt CCIMP:s beslut om flygplatstaxor godkännas av tillsynsmyndigheten för att bli rättsligt bindande. Dessutom tillfrågas Cocoéco, som omfattar Conseil général för Bouches-du-Rhône, Conseil régional för Provence Alpes Côte d'Azur och kommunblocket Marseille Provence Métropole, alltid innan nya taxor för flygplatsavgifterna införs, och godkänner dem.

| (332) | Det är alltså mycket osannolikt att Cocoéco inte även skulle ha godkänt beslutet om att ingå avtalet om marknadstjänster med AMS, eller åtminstone att denna kommitté inte skulle ha varit inblandad i detta beslut. Även om Cocoéco inte uttryckte sig formellt om detta avtal godkänner kommittén den allmänna jämvikten för flygplatsens medel genom kontrollen av taxorna för flygplatsavgifterna. Således måste besluten om flygplatsavgifterna och det avtal om marknadstjänster som ingåtts med AMS vara föremål för just en gemensam bedömning. |
| --- | --- |

(332)

Det är alltså mycket osannolikt att Cocoéco inte även skulle ha godkänt beslutet om att ingå avtalet om marknadstjänster med AMS, eller åtminstone att denna kommitté inte skulle ha varit inblandad i detta beslut. Även om Cocoéco inte uttryckte sig formellt om detta avtal godkänner kommittén den allmänna jämvikten för flygplatsens medel genom kontrollen av taxorna för flygplatsavgifterna. Således måste besluten om flygplatsavgifterna och det avtal om marknadstjänster som ingåtts med AMS vara föremål för just en gemensam bedömning.

| (333) | Dessutom ingick CCIMP flera partnerskapsavtal (74) med de berörda myndigheterna för att de sistnämnda skulle bidra med finansiering till en del av programmen för investering i flygplatsens infrastruktur. Som motprestation för detta finansiella bidrag åtog sig flygplatsen Marseille Provence att ha en dynamisk handelspolicy som skulle kunna säkerställa en maximal utveckling för den nationella och internationella lufttrafiken (75), och att den ska bedrivas i samråd med Conseil général, där den sistnämnda kan begära att flygplatsen lägger fram studier av hur luftfarten utvecklas och möjligheterna att utveckla nya förbindelser. |
| --- | --- |

(333)

Dessutom ingick CCIMP flera partnerskapsavtal (74) med de berörda myndigheterna för att de sistnämnda skulle bidra med finansiering till en del av programmen för investering i flygplatsens infrastruktur. Som motprestation för detta finansiella bidrag åtog sig flygplatsen Marseille Provence att ha en dynamisk handelspolicy som skulle kunna säkerställa en maximal utveckling för den nationella och internationella lufttrafiken (75), och att den ska bedrivas i samråd med Conseil général, där den sistnämnda kan begära att flygplatsen lägger fram studier av hur luftfarten utvecklas och möjligheterna att utveckla nya förbindelser.

74

75

| (334) | Dessutom har det framhållits av både Frankrike och CCIMP att den utvecklingsstrategi som antogs av flygplatsen Marseille Provence innehöll mål av allmänekonomiskt intresse som hade att göra med den intilliggande regionens ekonomiska dynamik och skapandet av arbetstillfällen, det vill säga mål som även ligger i de regionala myndigheternas direkta intresse, vilket man påminner om i de överenskommelser som ingicks med CCIMP (76). |
| --- | --- |

(334)

Dessutom har det framhållits av både Frankrike och CCIMP att den utvecklingsstrategi som antogs av flygplatsen Marseille Provence innehöll mål av allmänekonomiskt intresse som hade att göra med den intilliggande regionens ekonomiska dynamik och skapandet av arbetstillfällen, det vill säga mål som även ligger i de regionala myndigheternas direkta intresse, vilket man påminner om i de överenskommelser som ingicks med CCIMP (76).

76

| (335) | Mot bakgrund av skäl 10 tycks det dessutom som att industri- och handelskamrarna är integrerade i den offentliga förvaltningens struktur, att de bedriver sina ekonomiska verksamheter under helt särskilda villkor som på intet sätt liknar villkoren för privata aktörer, att de har en offentligrättslig juridisk status och att de offentliga myndigheterna utövar en mycket intensiv tillsyn över industri- och handelskamrarnas förvaltning. |
| --- | --- |

(335)

Mot bakgrund av skäl 10 tycks det dessutom som att industri- och handelskamrarna är integrerade i den offentliga förvaltningens struktur, att de bedriver sina ekonomiska verksamheter under helt särskilda villkor som på intet sätt liknar villkoren för privata aktörer, att de har en offentligrättslig juridisk status och att de offentliga myndigheterna utövar en mycket intensiv tillsyn över industri- och handelskamrarnas förvaltning.

| (336) | Med tanke på vad som nämnts ovan bör det följaktligen konstateras att fastställandet av flygplatsens prissättning och det ingångna avtalet om marknadsföringstjänster med AMS finansierades med statliga medel och att staten kan tillskrivas ansvaret för denna finansiering. |
| --- | --- |

(336)

Med tanke på vad som nämnts ovan bör det följaktligen konstateras att fastställandet av flygplatsens prissättning och det ingångna avtalet om marknadsföringstjänster med AMS finansierades med statliga medel och att staten kan tillskrivas ansvaret för denna finansiering.

7.2.2   SELEKTIV FÖRDEL FÖR DE FLYGBOLAG SOM ÄR VERKSAMMA VID FLYGPLATSEN MARSEILLE PROVENCE

| (337) | För att bedöma huruvida en statlig åtgärd utgör ett statligt stöd måste man fastställa om företaget erhåller en ekonomisk fördel som gör att det befrias från kostnader som normalt sett skulle ha belastat dess egna finansiella medel eller om företaget får en fördel som det inte skulle ha åtnjutit vid normala marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(337)

För att bedöma huruvida en statlig åtgärd utgör ett statligt stöd måste man fastställa om företaget erhåller en ekonomisk fördel som gör att det befrias från kostnader som normalt sett skulle ha belastat dess egna finansiella medel eller om företaget får en fördel som det inte skulle ha åtnjutit vid normala marknadsvillkor.

| (338) | Kommissionen påminner i detta hänseende om att hänsyn till regional utveckling inte får tas vid tillämpningen av testet om en försiktig marknadsekonomisk aktör. |
| --- | --- |

(338)

Kommissionen påminner i detta hänseende om att hänsyn till regional utveckling inte får tas vid tillämpningen av testet om en försiktig marknadsekonomisk aktör.

Tillämpning av den jämförande metoden

Tillämpning av den jämförande metoden

| (339) | Ryanair hävdar att för att utesluta förekomsten av en ekonomisk fördel som inte skulle kunna erhållas under normala marknadsvillkor ska de avgifter som fastställs i avtalen från 1999 jämföras med de flygplatsavgifter som tillämpas för lågprisflygbolag vid andra europeiska flygplatser. |
| --- | --- |

(339)

Ryanair hävdar att för att utesluta förekomsten av en ekonomisk fördel som inte skulle kunna erhållas under normala marknadsvillkor ska de avgifter som fastställs i avtalen från 1999 jämföras med de flygplatsavgifter som tillämpas för lågprisflygbolag vid andra europeiska flygplatser.

| (340) | Kommissionen utesluter i princip inte denna strategi. Dock förutsätter fastställandet av en jämförelsefaktor att det går att välja ut ett tillräckligt antal jämförbara flygplatser som erbjuder jämförbara tjänster under normala marknadsförhållanden. |
| --- | --- |

(340)

Kommissionen utesluter i princip inte denna strategi. Dock förutsätter fastställandet av en jämförelsefaktor att det går att välja ut ett tillräckligt antal jämförbara flygplatser som erbjuder jämförbara tjänster under normala marknadsförhållanden.

| (341) | I detta hänseende påpekar kommissionen att vid den tidpunkt då 1999 års avtal slöts betraktades flygplatserna i unionen av många som en del av den offentliga förvaltningen, som eftersträvade sociala och regionala målsättningar och därmed var finansierade av de offentliga myndigheterna oavsett hur lönsamma de var. Faktum är att en majoritet av flygplatserna inom unionen än i dag gynnas av offentliga medel som täcker kostnaderna för investering och drift. Kommissionen anser följaktligen att de taxor som tillämpas av dessa flygplatser tenderar att inte vara fastställda utifrån marknadshänsyn och särskilt inte utifrån i förväg bedömda och tillfredsställande lönsamhetsutsikter, utan främst med beaktande av sociala eller regionalpolitiska skäl. |
| --- | --- |

(341)

I detta hänseende påpekar kommissionen att vid den tidpunkt då 1999 års avtal slöts betraktades flygplatserna i unionen av många som en del av den offentliga förvaltningen, som eftersträvade sociala och regionala målsättningar och därmed var finansierade av de offentliga myndigheterna oavsett hur lönsamma de var. Faktum är att en majoritet av flygplatserna inom unionen än i dag gynnas av offentliga medel som täcker kostnaderna för investering och drift. Kommissionen anser följaktligen att de taxor som tillämpas av dessa flygplatser tenderar att inte vara fastställda utifrån marknadshänsyn och särskilt inte utifrån i förväg bedömda och tillfredsställande lönsamhetsutsikter, utan främst med beaktande av sociala eller regionalpolitiska skäl.

| (342) | Kommissionen påpekar vidare att även om vissa flygplatser ägs eller förvaltas privat utan hänsyn till sociala eller regionala skäl kan de taxor som tillämpas vid dessa flygplatser vara kraftigt influerade av de priser som tas ut av flertalet offentligt subventionerade flygplatsförvaltare, eftersom dessa senare priser beaktas av flygbolag när de förhandlar med privat ägda eller förvaltade flygplatser. |
| --- | --- |

(342)

Kommissionen påpekar vidare att även om vissa flygplatser ägs eller förvaltas privat utan hänsyn till sociala eller regionala skäl kan de taxor som tillämpas vid dessa flygplatser vara kraftigt influerade av de priser som tas ut av flertalet offentligt subventionerade flygplatsförvaltare, eftersom dessa senare priser beaktas av flygbolag när de förhandlar med privat ägda eller förvaltade flygplatser.

| (343) | I detta fall har de flygplatser som används som jämförelsepunkter gynnats av offentlig finansiering innan de privatiserades, och till och med därefter. På så sätt började Lutons flygplats, som ägdes genom offentliga medel, att drivas av ett privat företag efter att ha gynnats av en investering på 80 miljoner brittiska pund inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap. Vad gäller Liverpools flygplats gynnades denna i synnerhet av en medfinansiering från unionens strukturfonder, och den underskottsdrabbade flygplatsen i Prestwick åternationaliserades nyligen för den symboliska summan av 1 brittiskt pund. Dessutom är det inte säkert att man har tagit hänsyn till kostnaden för den befintliga infrastrukturen i samband med privatiseringen av dessa referensflygplatser. Slutligen är jämförbarheten med uppgifterna från Oxera-studien begränsad i och med att de priser som betalas vid flygplatsen Marseille Provence inte tar hänsyn till marknadsföringsavtalet med AMS, medan de priser som uppges för alla de andra flygplatserna är befriade från alla bidrag från flygplatsen till Ryanairs marknadsföringsverksamhet. |
| --- | --- |

(343)

I detta fall har de flygplatser som används som jämförelsepunkter gynnats av offentlig finansiering innan de privatiserades, och till och med därefter. På så sätt började Lutons flygplats, som ägdes genom offentliga medel, att drivas av ett privat företag efter att ha gynnats av en investering på 80 miljoner brittiska pund inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap. Vad gäller Liverpools flygplats gynnades denna i synnerhet av en medfinansiering från unionens strukturfonder, och den underskottsdrabbade flygplatsen i Prestwick åternationaliserades nyligen för den symboliska summan av 1 brittiskt pund. Dessutom är det inte säkert att man har tagit hänsyn till kostnaden för den befintliga infrastrukturen i samband med privatiseringen av dessa referensflygplatser. Slutligen är jämförbarheten med uppgifterna från Oxera-studien begränsad i och med att de priser som betalas vid flygplatsen Marseille Provence inte tar hänsyn till marknadsföringsavtalet med AMS, medan de priser som uppges för alla de andra flygplatserna är befriade från alla bidrag från flygplatsen till Ryanairs marknadsföringsverksamhet.

| (344) | Under dessa omständigheter kan inte kommissionen bestämma en lämplig jämförelsepunkt för att fastställa ett faktiskt marknadspris för de tjänster som tillhandahålls av flygplatsförvaltaren. |
| --- | --- |

(344)

Under dessa omständigheter kan inte kommissionen bestämma en lämplig jämförelsepunkt för att fastställa ett faktiskt marknadspris för de tjänster som tillhandahålls av flygplatsförvaltaren.

Lönsamhetskalkyl

Lönsamhetskalkyl

| (345) | Utan en klart definierad jämförelsefaktor anser kommissionen att förhandsanalysen av den ytterligare lönsamheten utgör det relevanta kriteriet för att utvärdera de avtal som har föreslagits eller ingåtts av flygplatsförvaltarna med olika flygbolag. I detta sammanhang ingår de undersökta åtgärderna i genomförandet av en övergripande flygplatsstrategi för att ge lönsamhet, åtminstone på lång sikt. |
| --- | --- |

(345)

Utan en klart definierad jämförelsefaktor anser kommissionen att förhandsanalysen av den ytterligare lönsamheten utgör det relevanta kriteriet för att utvärdera de avtal som har föreslagits eller ingåtts av flygplatsförvaltarna med olika flygbolag. I detta sammanhang ingår de undersökta åtgärderna i genomförandet av en övergripande flygplatsstrategi för att ge lönsamhet, åtminstone på lång sikt.

| (346) | Kommissionen anser att fastställandet av olika priser är en normal affärsmetod. Dock bör en sådan differentierad prissättning ändå vara kommersiellt motiverad för att principen om en marknadsekonomisk aktör ska uppfyllas (77). |
| --- | --- |

(346)

Kommissionen anser att fastställandet av olika priser är en normal affärsmetod. Dock bör en sådan differentierad prissättning ändå vara kommersiellt motiverad för att principen om en marknadsekonomisk aktör ska uppfyllas (77).

77

| (347) | Frankrike vidhåller att flygplatsen Marseille Provence har agerat på ett rationellt sätt och lägger till stöd för detta konstaterande fram flygplatsens förhandsberäkningar. |
| --- | --- |

(347)

Frankrike vidhåller att flygplatsen Marseille Provence har agerat på ett rationellt sätt och lägger till stöd för detta konstaterande fram flygplatsens förhandsberäkningar.

| (348) | Kommissionen kommer att ta hänsyn både till intäkterna från luftfarten (flygplatsavgifter) och de intäkter som härrör från den icke-luftfartsrelaterade verksamheten vid flygplatsen (butiker, parkeringsområden etc.) för att bedöma detta kriterium. |
| --- | --- |

(348)

Kommissionen kommer att ta hänsyn både till intäkterna från luftfarten (flygplatsavgifter) och de intäkter som härrör från den icke-luftfartsrelaterade verksamheten vid flygplatsen (butiker, parkeringsområden etc.) för att bedöma detta kriterium.

7.2.2.1   
  Sänkningar av taxor som beviljats för inrättandet av nya flyglinjer

Sänkningar av taxor som beviljats för inrättandet av nya flyglinjer

| (349) | CCIMP införde successivt två skilda ordningar för sänkningar av taxor för att stimulera inrättande av nya flygförbindelser. Den 6 december 2004 röstade Cocoéco för av en avgiftssänkning på 90 % under första året och på 50 % under andra året för landningsavgifterna, avgifterna för trafikledning och parkering för passagerarförbindelser samt landningsavgifterna och avgifterna för trafikledning. Denna åtgärd var i kraft från den 15 februari 2005 till den 31 juli 2009. |
| --- | --- |

(349)

CCIMP införde successivt två skilda ordningar för sänkningar av taxor för att stimulera inrättande av nya flygförbindelser. Den 6 december 2004 röstade Cocoéco för av en avgiftssänkning på 90 % under första året och på 50 % under andra året för landningsavgifterna, avgifterna för trafikledning och parkering för passagerarförbindelser samt landningsavgifterna och avgifterna för trafikledning. Denna åtgärd var i kraft från den 15 februari 2005 till den 31 juli 2009.

| (350) | Vad gäller den första åtgärden hävdar Frankrike att det i en förhandsstudie om lönsamheten av den 8 december 2004 å ena sidan beräknades att den årliga avgiftssänkningen för befintliga flyglinjer eller sådana som skulle ha upprättats utan denna åtgärd uppgick till [...]* euro och å andra sidan att de extra kostnaderna för besättning och parkeringsområden uppgick till [...]* euro per år. Endast 20 % av de nya flyglinjerna antogs finnas kvar efter två år, vilket motsvarar ett belopp på [...]* euro. Intäkterna för de nyskapade flyglinjerna beräknades till [...]* euro. De antaganden som framgår av den ursprungliga studien föreföll realistiska när de formulerades |
| --- | --- |

(350)

Vad gäller den första åtgärden hävdar Frankrike att det i en förhandsstudie om lönsamheten av den 8 december 2004 å ena sidan beräknades att den årliga avgiftssänkningen för befintliga flyglinjer eller sådana som skulle ha upprättats utan denna åtgärd uppgick till [...]* euro och å andra sidan att de extra kostnaderna för besättning och parkeringsområden uppgick till [...]* euro per år. Endast 20 % av de nya flyglinjerna antogs finnas kvar efter två år, vilket motsvarar ett belopp på [...]* euro. Intäkterna för de nyskapade flyglinjerna beräknades till [...]* euro. De antaganden som framgår av den ursprungliga studien föreföll realistiska när de formulerades

| (351) | I och med att flygplatsen räknade med en positiv marginal och då det för denna åtgärd inte planerades någon en inledande investering slår kommissionen fast att åtgärden är förenlig med principen om en försiktig marknadsekonomisk aktör. |
| --- | --- |

(351)

I och med att flygplatsen räknade med en positiv marginal och då det för denna åtgärd inte planerades någon en inledande investering slår kommissionen fast att åtgärden är förenlig med principen om en försiktig marknadsekonomisk aktör.

| (352) | Vad gäller den sänkning som gällde mellan den 15 februari 2005 och den 31 juli 2009 framhåller Frankrike handlingarna från Cocoécos sammanträde den 14 september 2009, där det å ena sidan framgår att 83,1 % av de sänkta beloppen gynnade flyglinjer som fanns kvar efter det att sänkningarna hade slutat tillämpas, och å andra sidan att differentieringen inte ledde till någon investering i kapaciteten. |
| --- | --- |

(352)

Vad gäller den sänkning som gällde mellan den 15 februari 2005 och den 31 juli 2009 framhåller Frankrike handlingarna från Cocoécos sammanträde den 14 september 2009, där det å ena sidan framgår att 83,1 % av de sänkta beloppen gynnade flyglinjer som fanns kvar efter det att sänkningarna hade slutat tillämpas, och å andra sidan att differentieringen inte ledde till någon investering i kapaciteten.

| (353) | Slutligen slogs det fast vid detta sammanträde, på grundval av den ekonomiska konsekvensbedömningen för den föreslagna differentieringen, att för varje passagerare som reser med en flygning som gynnas av de differentierade taxorna skulle den genomsnittliga marginalen vara positiv under de tre år då åtgärden skulle tillämpas:






  — | För mp1: [...]* – [...]*= [...]* euro |
| --- | --- | --- |

(353)

Slutligen slogs det fast vid detta sammanträde, på grundval av den ekonomiska konsekvensbedömningen för den föreslagna differentieringen, att för varje passagerare som reser med en flygning som gynnas av de differentierade taxorna skulle den genomsnittliga marginalen vara positiv under de tre år då åtgärden skulle tillämpas:

—

För mp1: [...]* – [...]*= [...]* euro

| — | För mp2: [...]* – [...]* = [...]* euro |
| --- | --- |

—

För mp2: [...]* – [...]* = [...]* euro

| (354) | Denna utveckling visar att förhandsberäkningarna i själva verket var väldigt försiktiga, och i synnerhet har betydligt mer än 20 % av de nya flyglinjerna behållits längre än varaktigheten för de inledande avgiftssänkningarna. Följaktligen uppgraderades antagandena i samband med uppdateringen av affärsplanerna och vid genomförandet av ytterligare studier, för att ta hänsyn till de inledande erfarenheter som gjorts beträffande denna åtgärd. |
| --- | --- |

(354)

Denna utveckling visar att förhandsberäkningarna i själva verket var väldigt försiktiga, och i synnerhet har betydligt mer än 20 % av de nya flyglinjerna behållits längre än varaktigheten för de inledande avgiftssänkningarna. Följaktligen uppgraderades antagandena i samband med uppdateringen av affärsplanerna och vid genomförandet av ytterligare studier, för att ta hänsyn till de inledande erfarenheter som gjorts beträffande denna åtgärd.

| (355) | På grundval av denna erfarenhet antogs en andra stimulansordning den 18 september 2009 för nya flyglinjer, och den trädde i kraft den 1 februari 2010. Enligt denna ordning beviljades en avgiftssänkning på 60 % under det första år då en ny flyglinje drevs, på 45 % andra året och på 20 % tredje året. Även denna var avsedd att ge en vinstmarginal. På grundval av de beräkningar som presenteras ovan var det även sannolikt att denna andra ordning skulle vara lönsam. Den avskaffades successivt och upphörde den 31 oktober 2011. |
| --- | --- |

(355)

På grundval av denna erfarenhet antogs en andra stimulansordning den 18 september 2009 för nya flyglinjer, och den trädde i kraft den 1 februari 2010. Enligt denna ordning beviljades en avgiftssänkning på 60 % under det första år då en ny flyglinje drevs, på 45 % andra året och på 20 % tredje året. Även denna var avsedd att ge en vinstmarginal. På grundval av de beräkningar som presenteras ovan var det även sannolikt att denna andra ordning skulle vara lönsam. Den avskaffades successivt och upphörde den 31 oktober 2011.

| (356) | Kommissionen konstaterar därmed att även denna åtgärd stämmer överens med principen om en försiktig marknadsekonomisk aktör, då den förutspåddes ge tillkommande vinster. |
| --- | --- |

(356)

Kommissionen konstaterar därmed att även denna åtgärd stämmer överens med principen om en försiktig marknadsekonomisk aktör, då den förutspåddes ge tillkommande vinster.

7.2.2.2   
  Kostnadsfri parkering nattetid

Kostnadsfri parkering nattetid

| (357) | Från och med den 1 mars 2005 och fram till i dag är parkeringen mellan kl. 22.00 och 06.00 kostnadsfri för verksamheten med passagerartransport, för minst fem flygningar per vecka med samma bestämmelseort under en IATA-säsong och för flygplan som står parkerade minst sex timmar i sträck under perioden 22.00–06.00. Denna åtgärd tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt vid de två terminalerna och gäller för alla flygbolag. |
| --- | --- |

(357)

Från och med den 1 mars 2005 och fram till i dag är parkeringen mellan kl. 22.00 och 06.00 kostnadsfri för verksamheten med passagerartransport, för minst fem flygningar per vecka med samma bestämmelseort under en IATA-säsong och för flygplan som står parkerade minst sex timmar i sträck under perioden 22.00–06.00. Denna åtgärd tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt vid de två terminalerna och gäller för alla flygbolag.

| (358) | Enligt Frankrike gör nattparkeringen vid flygplatsen det möjligt för flygbolagen att ta ombord passagerare under den första tidsluckan på morgonen och landa allra senast på kvällen, vilket gör det möjligt för medeldistansplanen att utföra fyra flygningar per dag i stället för tre. |
| --- | --- |

(358)

Enligt Frankrike gör nattparkeringen vid flygplatsen det möjligt för flygbolagen att ta ombord passagerare under den första tidsluckan på morgonen och landa allra senast på kvällen, vilket gör det möjligt för medeldistansplanen att utföra fyra flygningar per dag i stället för tre.

| (359) | Frankrike hävdar att det genom en studie som utförts utifrån 2004 års räkenskaper går att på förhand slå fast att denna åtgärd är lönsam för flygplatsoperatören. |
| --- | --- |

(359)

Frankrike hävdar att det genom en studie som utförts utifrån 2004 års räkenskaper går att på förhand slå fast att denna åtgärd är lönsam för flygplatsoperatören.

| (360) | Denna studie bygger på antagandet att det för terminal mp1 endast var de medeldistansplan som utför inrikesflygningar som skulle kunna generera ytterligare flygningar till följd av den kostnadsfria nattparkeringen. Då lågprisflygbolagen inte utför flygningar med en enda start och återkomst per dag från sin nattliga bas bedöms vart och ett av deras plan kunna generera en extra flygning per dag, vad beträffar terminal mp2. En viktningskoefficient på 50 % tillämpades på dessa antaganden om ytterligare flygningar. |
| --- | --- |

(360)

Denna studie bygger på antagandet att det för terminal mp1 endast var de medeldistansplan som utför inrikesflygningar som skulle kunna generera ytterligare flygningar till följd av den kostnadsfria nattparkeringen. Då lågprisflygbolagen inte utför flygningar med en enda start och återkomst per dag från sin nattliga bas bedöms vart och ett av deras plan kunna generera en extra flygning per dag, vad beträffar terminal mp2. En viktningskoefficient på 50 % tillämpades på dessa antaganden om ytterligare flygningar.

| (361) | I den framlagda studien antas det att de extra kostnader som hör ihop med nattparkeringen således begränsar sig till kostnaderna för arbetskraft, underhåll, reparation och olika förbrukningsvaror, som beräknades uppgå till [...]* euro per natt och flygplan. |
| --- | --- |

(361)

I den framlagda studien antas det att de extra kostnader som hör ihop med nattparkeringen således begränsar sig till kostnaderna för arbetskraft, underhåll, reparation och olika förbrukningsvaror, som beräknades uppgå till [...]* euro per natt och flygplan.

| (362) | De antaganden som framgår av den ursprungliga studien föreföll realistiska när de formulerades Det framgår nämligen av en studie som utfördes under 2008 att kostnaderna har underskattats, men man räknade med att de ytterligare flygningar som genereras av denna åtgärd ändå skulle medföra en nettovinst från och med 2010. Följaktligen uppgraderades antagandena i samband med uppdateringen av affärsplanerna och vid genomförandet av ytterligare studier, för att ta hänsyn till de inledande erfarenheter som gjorts beträffande denna åtgärd. |
| --- | --- |

(362)

De antaganden som framgår av den ursprungliga studien föreföll realistiska när de formulerades Det framgår nämligen av en studie som utfördes under 2008 att kostnaderna har underskattats, men man räknade med att de ytterligare flygningar som genereras av denna åtgärd ändå skulle medföra en nettovinst från och med 2010. Följaktligen uppgraderades antagandena i samband med uppdateringen av affärsplanerna och vid genomförandet av ytterligare studier, för att ta hänsyn till de inledande erfarenheter som gjorts beträffande denna åtgärd.

| (363) | Av dessa uppgifter sammantaget framgår det att CCIMP agerade som en försiktig marknadsekonomisk aktör genom att fatta beslutet om att bevilja kostnadsfri parkering nattetid vid flygplatsen Marseille Provence. |
| --- | --- |

(363)

Av dessa uppgifter sammantaget framgår det att CCIMP agerade som en försiktig marknadsekonomisk aktör genom att fatta beslutet om att bevilja kostnadsfri parkering nattetid vid flygplatsen Marseille Provence.

7.2.2.3   
  Finansieringen av marknadsföringsverksamheten

Finansieringen av marknadsföringsverksamheten

| (364) | En första finansieringsåtgärd för marknadsföringsverksamhet infördes vid flygplatsen Marseille Provence genom ett beslut från CCIMP av den 21 november 2005. Dock avskaffades denna ordning innan den trädde i kraft. Den ska enligt Frankrike bara ha genomförts i form av en betalning [på mindre än 300 000 euro]* till företaget BMI Baby. |
| --- | --- |

(364)

En första finansieringsåtgärd för marknadsföringsverksamhet infördes vid flygplatsen Marseille Provence genom ett beslut från CCIMP av den 21 november 2005. Dock avskaffades denna ordning innan den trädde i kraft. Den ska enligt Frankrike bara ha genomförts i form av en betalning [på mindre än 300 000 euro]* till företaget BMI Baby.

| (365) | Frankrike vidhåller att detta belopp, i den mån det kan betraktas som ett statligt stöd, omfattas av förordning (EG) nr 1998/2006. År 2012 upphörde företaget BMI baby med sin verksamhet. |
| --- | --- |

(365)

Frankrike vidhåller att detta belopp, i den mån det kan betraktas som ett statligt stöd, omfattas av förordning (EG) nr 1998/2006. År 2012 upphörde företaget BMI baby med sin verksamhet.

| (366) | Kommissionen slår fast att detta stöd utgör ett stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(366)

Kommissionen slår fast att detta stöd utgör ett stöd av mindre betydelse.

7.2.2.4   
  Fastställandet av passageraravgifterna för terminal mp2

Fastställandet av passageraravgifterna för terminal mp2

| (367) | I den budgetplan som ingår i affärsplanen från november 2004, som sammanställdes innan beslutet om att bygga terminal mp2 fattades, påvisas att detta var en lösning som skulle göra det möjligt att ta itu ed överbelastningsproblemen och samtidigt erbjuda bättre lönsamhetsutsikter. Med hänsyn tagen till den subvention som togs emot för byggandet av mp2 visade den affärsplan för 15 år som upprättades när man fattade beslutet om att bygga terminal mp2 att detta projekt skulle vara lönsamt för flygplatsen. Affärsplanen uppdaterades två gånger, under 2005 och 2006, innan terminal mp2 togs i bruk. I båda dessa affärsplaner bekräftades det att byggandet av terminal mp2 var den bästa lösningen för att erbjuda de bästa lönsamhetsutsikterna. |
| --- | --- |

(367)

I den budgetplan som ingår i affärsplanen från november 2004, som sammanställdes innan beslutet om att bygga terminal mp2 fattades, påvisas att detta var en lösning som skulle göra det möjligt att ta itu ed överbelastningsproblemen och samtidigt erbjuda bättre lönsamhetsutsikter. Med hänsyn tagen till den subvention som togs emot för byggandet av mp2 visade den affärsplan för 15 år som upprättades när man fattade beslutet om att bygga terminal mp2 att detta projekt skulle vara lönsamt för flygplatsen. Affärsplanen uppdaterades två gånger, under 2005 och 2006, innan terminal mp2 togs i bruk. I båda dessa affärsplaner bekräftades det att byggandet av terminal mp2 var den bästa lösningen för att erbjuda de bästa lönsamhetsutsikterna.

| (368) | I den uppdaterade affärsplanen från 2006, som utfördes innan taxorna för avgifterna för terminal mp2 fastställdes, tas inte bara hänsyn till sänkningarna av avgifterna för nya linjer och parkeringen, utan även till marknadsföringsåtgärderna. Av planen framgår även terminal mp2:s lönsamhet för flygplatsen, med beaktande av de sänkta avgifterna.
  Beräkning av den finansiella marginalen per flygning efter avgiftssänkningar och marknadsföringsåtgärder (metod med fullständiga kostnader):

  Tabell 10


  B737-flygplan – 67 ton – GA:5 – kapacitet: 189 passagerare | MP2 |
| --- | --- | --- |
| År 1 | År 2 | År 3 | År 4 |
| | INTKT. | KOSTN. | INTKT. | KOSTN. | INTKT. | KOSTN. | INTKT. | KOSTN. |
| INRIKESTRAFIK | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Landning | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Trafikledning | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkering < 1 timme | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Passagerare 75 % (142 passagerare) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Incheckningsdiskar | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| delsumma luftfart | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Butiker | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Bilparkering | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| TOTALT per flygning | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginal innan marknadsföringsåtgärder | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| marknadsföringsåtgärder | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginal efter marknadsföringsåtgärder | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(368)

I den uppdaterade affärsplanen från 2006, som utfördes innan taxorna för avgifterna för terminal mp2 fastställdes, tas inte bara hänsyn till sänkningarna av avgifterna för nya linjer och parkeringen, utan även till marknadsföringsåtgärderna. Av planen framgår även terminal mp2:s lönsamhet för flygplatsen, med beaktande av de sänkta avgifterna.

Beräkning av den finansiella marginalen per flygning efter avgiftssänkningar och marknadsföringsåtgärder (metod med fullständiga kostnader):

Tabell 10

Tabell 10

B737-flygplan – 67 ton – GA:5 – kapacitet: 189 passagerare

B737-flygplan – 67 ton – GA:5 – kapacitet: 189 passagerare

MP2

År 1

År 2

År 3

År 4

INTKT.

KOSTN.

INTKT.

KOSTN.

INTKT.

KOSTN.

INTKT.

KOSTN.

INRIKESTRAFIK

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Landning

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Trafikledning

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkering < 1 timme

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Passagerare 75 % (142 passagerare)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Incheckningsdiskar

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

delsumma luftfart

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Butiker

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Bilparkering

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

TOTALT per flygning

TOTALT per flygning

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginal innan marknadsföringsåtgärder

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

marknadsföringsåtgärder

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginal efter marknadsföringsåtgärder

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| | År 1 | År 2 | År 3 | År 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | INTKT. | KOSTN. | INTKT. | KOSTN. | INTKT. | KOSTN. | INTKT. | KOSTN. |
| TRAFIK INOM EU | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Landning | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Trafikledning | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkering < 1 timme | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Passagerare 75 % (142 passagerare) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Incheckningsdiskar | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| delsumma luftfart | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Butiker | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Bilparkering | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| TOTALT per flygning | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginal innan marknadsföringsåtgärder | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| marknadsföringsåtgärder | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginal efter marknadsföringsåtgärder | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

År 1

År 2

År 3

År 4

INTKT.

KOSTN.

INTKT.

KOSTN.

INTKT.

KOSTN.

INTKT.

KOSTN.

TRAFIK INOM EU

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Landning

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Trafikledning

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkering < 1 timme

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Passagerare 75 % (142 passagerare)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Incheckningsdiskar

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

delsumma luftfart

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Butiker

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Bilparkering

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

TOTALT per flygning

TOTALT per flygning

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginal innan marknadsföringsåtgärder

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

marknadsföringsåtgärder

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginal efter marknadsföringsåtgärder

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Tabell 11

Tabell 11

FOCKER 100-flygplan – 45 ton – GA:5 – kapacitet: 100 passagerare

FOCKER 100-flygplan – 45 ton – GA:5 – kapacitet: 100 passagerare

| | MP2 |
| --- | --- |
| År 1 | År 2 | År 3 | År 4 |
| | INTKT. | KOSTN. | INTKT. | KOSTN. | INTKT. | KOSTN. | INTKT. | KOSTN. |
| INRIKESTRAFIK | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Landning | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Trafikledning | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkering < 1 timme | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Passagerare 75 % (75 passagerare) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Incheckningsdiskar | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| delsumma luftfart | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Butiker | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Bilparkering | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| TOTALT per flygning | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginal innan marknadsföringsåtgärder | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| marknadsföringsåtgärder | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginal efter marknadsföringsåtgärder | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

MP2

År 1

År 2

År 3

År 4

INTKT.

KOSTN.

INTKT.

KOSTN.

INTKT.

KOSTN.

INTKT.

KOSTN.

INRIKESTRAFIK

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Landning

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Trafikledning

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkering < 1 timme

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Passagerare 75 % (75 passagerare)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Incheckningsdiskar

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

delsumma luftfart

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Butiker

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Bilparkering

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

TOTALT per flygning

TOTALT per flygning

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginal innan marknadsföringsåtgärder

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

marknadsföringsåtgärder

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginal efter marknadsföringsåtgärder

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| | År 1 | År 2 | År 3 | År 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | INTKT. | KOSTN. | INTKT. | KOSTN. | INTKT. | KOSTN. | INTKT. | KOSTN. |
| TRAFIK INOM EU | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Landning | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Trafikledning | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkering < 1 timme | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Passagerare 75 % (75 passagerare) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Incheckningsdiskar | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| delsumma luftfart | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Butiker | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Bilparkering | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| TOTALT per flygning | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginal innan marknadsföringsåtgärder | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| marknadsföringsåtgärder | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginal efter marknadsföringsåtgärder | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

År 1

År 2

År 3

År 4

INTKT.

KOSTN.

INTKT.

KOSTN.

INTKT.

KOSTN.

INTKT.

KOSTN.

TRAFIK INOM EU

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Landning

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Trafikledning

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkering < 1 timme

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Passagerare 75 % (75 passagerare)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Incheckningsdiskar

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

delsumma luftfart

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Butiker

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Bilparkering

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

TOTALT per flygning

TOTALT per flygning

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginal innan marknadsföringsåtgärder

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

marknadsföringsåtgärder

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginal efter marknadsföringsåtgärder

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Tabell 12

Tabell 12

Lönsamhetsanalys (i tusental löpande euro)

Lönsamhetsanalys (i tusental löpande euro)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | TOTALT 2005–2021 | Internränta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TOTALT KASSAFLÖDE med BNV i slutet av 2021 utan LPT | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| TOTALT KASSAFLÖDE med BNV i slutet av 2021 med LPT | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| DIFFERENTIAL FÖR KASSAFLÖDE | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Uppdaterat TOTALT KASSAFLÖDE med BNV i slutet av 2021 utan LPT | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Uppdaterat TOTALT KASSAFLÖDE med BNV i slutet av 2021 med LPT | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| DIFFERENTIAL FÖR TOTALT KASSAFLÖDE | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Källa: Uppdaterad affärsplan av den 15 september 2005 (BNV – bokfört nettovärde, LPT – lågpristerminal) |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

TOTALT 2005–2021

Internränta

TOTALT KASSAFLÖDE med BNV i slutet av 2021 utan LPT

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

TOTALT KASSAFLÖDE med BNV i slutet av 2021 med LPT

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

DIFFERENTIAL FÖR KASSAFLÖDE

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Uppdaterat TOTALT KASSAFLÖDE med BNV i slutet av 2021 utan LPT

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Uppdaterat TOTALT KASSAFLÖDE med BNV i slutet av 2021 med LPT

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

DIFFERENTIAL FÖR TOTALT KASSAFLÖDE

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Källa: Uppdaterad affärsplan av den 15 september 2005 (BNV – bokfört nettovärde, LPT – lågpristerminal)

Källa:

| (369) | En försiktig aktör beaktar samtliga luftfartsintäkter och icke-luftfartsrelaterade intäkter samtidigt som hänsyn tas till trafikens efterfrågeelasticitet beroende på prissättningen av luftfartsavgiften i fråga för att fastslå lönsamheten för projektet med terminalen med förenklad service och motsvarande taxor. Skillnaden mellan nivån på taxan för passageraravgiften och kostnaden för passagerartjänsten, som täcks av icke-luftfartsrelaterade intäkter, utgör således inte en fördel som beviljats flygbolagen utan är en följd av flygplatsoperatörens bakomliggande optimering, som tvärtom syftar till att göra dess investeringsprojekt lönsamt. |
| --- | --- |

(369)

En försiktig aktör beaktar samtliga luftfartsintäkter och icke-luftfartsrelaterade intäkter samtidigt som hänsyn tas till trafikens efterfrågeelasticitet beroende på prissättningen av luftfartsavgiften i fråga för att fastslå lönsamheten för projektet med terminalen med förenklad service och motsvarande taxor. Skillnaden mellan nivån på taxan för passageraravgiften och kostnaden för passagerartjänsten, som täcks av icke-luftfartsrelaterade intäkter, utgör således inte en fördel som beviljats flygbolagen utan är en följd av flygplatsoperatörens bakomliggande optimering, som tvärtom syftar till att göra dess investeringsprojekt lönsamt.

| (370) | De gällande taxorna för passageraravgiften (utöver incheckningsdisken) vid terminal mp2 tas upp i tabell 13.

  Tabell 13










  År | Passageraravgift för flygningar inom EU (i euro) | Passageraravgift för flygningar utanför EU (i euro) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ursprunglig | Retroaktiv | Ursprunglig | Retroaktiv |
| 2006 | 1,23 | 2,85 | x | 2,99 |
| 2007 | 1,22 | 2,85 | 1,28 | 2,99 |
| 2008 | 1,31 | 2,54 | 6,75 | 2,68 |
| 2009 | 1,79 | | 1,93 | |
| 2010 | 1,79 | | 1,93 | |
| 2011 | 1,84 | | 1,99 | |

(370)

De gällande taxorna för passageraravgiften (utöver incheckningsdisken) vid terminal mp2 tas upp i tabell 13.

Tabell 13

Tabell 13

År

Passageraravgift för flygningar inom EU (i euro)

Passageraravgift för flygningar utanför EU (i euro)

Ursprunglig

Retroaktiv

Ursprunglig

Retroaktiv

2006

1,23

2,85

x

2,99

2007

1,22

2,85

1,28

2,99

2008

1,31

2,54

6,75

2,68

2009

1,79

1,93

2010

1,79

1,93

2011

1,84

1,99

| (371) | 2009 justerades taxorna till följd av högsta förvaltningsdomstolens ogiltigförklaring av taxorna. I Cocoécos beslut av den 18 februari 2009 förklaras mer i detalj den beräkningsmetod som ledde till fastställandet av dessa taxor, på grundval av kostnader och intäkter som avsatts till varje terminal enligt klargörandet i den studie som utfördes av revisionsbyrån Mazars under 2008 och som behandlade de sex kommande åren. Inom ramen för denna studie och på grundval av de prognoser som den stödjer sig på berör de kostnader som har tagits med i beräkningen sådana som har anknytning till de byggnader som används vid varje terminal, underhållskostnaderna och driftskostnaderna i förhållande till passagerartjänsten och användningen av dem vid varje terminal. De intäkter som togs med i beräkningen beror samtidigt på intäkterna från flygplatsavgifterna (passagerare och incheckningsdisk) och de kommersiella intäkter (butiker och parkering) som genereras vid flygplatsen och avsätts till var och en av terminalerna. |
| --- | --- |

(371)

2009 justerades taxorna till följd av högsta förvaltningsdomstolens ogiltigförklaring av taxorna. I Cocoécos beslut av den 18 februari 2009 förklaras mer i detalj den beräkningsmetod som ledde till fastställandet av dessa taxor, på grundval av kostnader och intäkter som avsatts till varje terminal enligt klargörandet i den studie som utfördes av revisionsbyrån Mazars under 2008 och som behandlade de sex kommande åren. Inom ramen för denna studie och på grundval av de prognoser som den stödjer sig på berör de kostnader som har tagits med i beräkningen sådana som har anknytning till de byggnader som används vid varje terminal, underhållskostnaderna och driftskostnaderna i förhållande till passagerartjänsten och användningen av dem vid varje terminal. De intäkter som togs med i beräkningen beror samtidigt på intäkterna från flygplatsavgifterna (passagerare och incheckningsdisk) och de kommersiella intäkter (butiker och parkering) som genereras vid flygplatsen och avsätts till var och en av terminalerna.

| (372) | Det visade sig att taxorna för passageraravgiften har fastställts på så sätt att intäkterna från luftfarten täcker samma marginal för passagerartjänsten vid terminal mp2 som vid terminal mp1, dvs. [mellan 50 % och 80 % för åren 2007, 2008, 2009 och 2010]*. |
| --- | --- |

(372)

Det visade sig att taxorna för passageraravgiften har fastställts på så sätt att intäkterna från luftfarten täcker samma marginal för passagerartjänsten vid terminal mp2 som vid terminal mp1, dvs. [mellan 50 % och 80 % för åren 2007, 2008, 2009 och 2010]*.

| (373) | Det framgår av de finansiella uppgifter som tas upp i beslutet av den 18 februari 2009 att om man tar hänsyn till både intäkterna från flygplatsavgifterna och de kommersiella intäkter som rör passagerartjänsten täcker dessa kostnaderna för denna tjänst vid terminal mp2 [med mellan 100 % och 140 % för åren 2007, 2008, 2009 och 2010]*, med hänsyn tagen till den taxa för passageraravgiften som fastställdes i beslutet av den 25 maj 2009. |
| --- | --- |

(373)

Det framgår av de finansiella uppgifter som tas upp i beslutet av den 18 februari 2009 att om man tar hänsyn till både intäkterna från flygplatsavgifterna och de kommersiella intäkter som rör passagerartjänsten täcker dessa kostnaderna för denna tjänst vid terminal mp2 [med mellan 100 % och 140 % för åren 2007, 2008, 2009 och 2010]*, med hänsyn tagen till den taxa för passageraravgiften som fastställdes i beslutet av den 25 maj 2009.

| (374) | Taxorna för flygplatsavgiften vid terminal mp2 fastställdes på grundval av en finansiell förhandsstudie. I denna studie togs alla tillämpliga prissänkningar med i beräkningen. Enligt den finansiella studien skulle avgifterna vid varje terminal täcka deras respektive kostnader. I studien fastslogs att nettonuvärdet var positivt. |
| --- | --- |

(374)

Taxorna för flygplatsavgiften vid terminal mp2 fastställdes på grundval av en finansiell förhandsstudie. I denna studie togs alla tillämpliga prissänkningar med i beräkningen. Enligt den finansiella studien skulle avgifterna vid varje terminal täcka deras respektive kostnader. I studien fastslogs att nettonuvärdet var positivt.

| (375) | Medan de nya retroaktiva taxorna beräknas så att samtliga kostnader vid flygplatsen täcks, med korrigering för fördelningen mellan terminalerna av vissa gemensamma kostnader, täckte de ursprungliga taxorna redan de marginalkostnader som hade direkt samband med flygbolagens och varje ytterligare passagerares ankomst. Följaktligen förutsattes det hela tiden att de taxor som tillämpades på flygbolagen åtminstone täckte de marginalkostnader som hör samman med bolagets användning av flygplatsen. |
| --- | --- |

(375)

Medan de nya retroaktiva taxorna beräknas så att samtliga kostnader vid flygplatsen täcks, med korrigering för fördelningen mellan terminalerna av vissa gemensamma kostnader, täckte de ursprungliga taxorna redan de marginalkostnader som hade direkt samband med flygbolagens och varje ytterligare passagerares ankomst. Följaktligen förutsattes det hela tiden att de taxor som tillämpades på flygbolagen åtminstone täckte de marginalkostnader som hör samman med bolagets användning av flygplatsen.

| (376) | Dessutom förutsågs det i den första affärsplan som ledde till beslutet om att bygga terminal mp2 att flygplatsen skulle uppnå ett positivt nettonuvärde. Före varje ändring av taxorna utförde flygplatsen rimliga beräkningar enligt vilka åtgärderna skulle bidra positivt till flygplatsens lönsamhet. |
| --- | --- |

(376)

Dessutom förutsågs det i den första affärsplan som ledde till beslutet om att bygga terminal mp2 att flygplatsen skulle uppnå ett positivt nettonuvärde. Före varje ändring av taxorna utförde flygplatsen rimliga beräkningar enligt vilka åtgärderna skulle bidra positivt till flygplatsens lönsamhet.

| (377) | Därför bedömer kommissionen att det beslut genom vilket taxorna för terminal mp2 fastställdes överensstämmer med principen om en försiktig marknadsekonomisk aktör. Detsamma gäller för beslutet av den 25 maj 2009, där taxorna för åren 2006–2008 och de för perioden från och med den 1 augusti 2009 fastställdes. |
| --- | --- |

(377)

Därför bedömer kommissionen att det beslut genom vilket taxorna för terminal mp2 fastställdes överensstämmer med principen om en försiktig marknadsekonomisk aktör. Detsamma gäller för beslutet av den 25 maj 2009, där taxorna för åren 2006–2008 och de för perioden från och med den 1 augusti 2009 fastställdes.

7.2.2.5   
  Marknadsföringsavtalet med AMS

Marknadsföringsavtalet med AMS

Samlad bedömning av huruvida en ekonomisk fördel har beviljats Ryanair och AMS

Samlad bedömning av huruvida en ekonomisk fördel har beviljats Ryanair och AMS

| (378) | Kommissionen ska i första hand besvara frågan om huruvida Ryanair och dess dotterbolag AMS, i syfte att identifiera en ekonomisk fördel som de skulle ha gynnats av, ska betraktas individuellt eller gemensamt. |
| --- | --- |

(378)

Kommissionen ska i första hand besvara frågan om huruvida Ryanair och dess dotterbolag AMS, i syfte att identifiera en ekonomisk fördel som de skulle ha gynnats av, ska betraktas individuellt eller gemensamt.

| (379) | Först och främst konstaterar kommissionen att AMS är ett helägt dotterbolag till Ryanair och att dess chefer är Ryanairs verkställande ledning (78). Kommissionen konstaterar vidare att detta företag faktiskt skapades med som enda mål att tillhandahålla marknadsföringstjänster på Ryanairs webbplats och att det inte har någon annan verksamhet. |
| --- | --- |

(379)

Först och främst konstaterar kommissionen att AMS är ett helägt dotterbolag till Ryanair och att dess chefer är Ryanairs verkställande ledning (78). Kommissionen konstaterar vidare att detta företag faktiskt skapades med som enda mål att tillhandahålla marknadsföringstjänster på Ryanairs webbplats och att det inte har någon annan verksamhet.

78

| (380) | Dessutom klargörs i de förberedande handlingarna inför sammanträdet med flygplatsrådet inom CCIMP av den 15 november 2005 att både köpet av marknadsföringstjänster på Ryanairs webbplats och inrättandet av ett igångsättningsstöd för nya flyglinjer syftade till att skapa kostnadsvillkor vid flygplatsen Marseille Provence som gör det möjligt att uppfylla Ryanairs lönsamhetskriterier, i synnerhet med sikte på att upprätta en flygplansbas. |
| --- | --- |

(380)

Dessutom klargörs i de förberedande handlingarna inför sammanträdet med flygplatsrådet inom CCIMP av den 15 november 2005 att både köpet av marknadsföringstjänster på Ryanairs webbplats och inrättandet av ett igångsättningsstöd för nya flyglinjer syftade till att skapa kostnadsvillkor vid flygplatsen Marseille Provence som gör det möjligt att uppfylla Ryanairs lönsamhetskriterier, i synnerhet med sikte på att upprätta en flygplansbas.

| (381) | Det framgår även av de argument som Frankrike lägger fram i sitt svar att de finansiella villkoren för de avtal som ingicks med AMS fastställdes i förhållande till de finansiella marginaler som varje flygning som genomförs av Ryanair ger upphov till. Frankrike tillägger även att i det avtal som slutits med AMS ingick olika åtaganden från Ryanairs sida vad gäller antalet flygplan som skulle baseras på flygplatsen, antalet flygningar per dag och antalet passagerare per år. Slutligen framhåller Frankrike i sitt svar att CCIMP:s agerande ska bedömas i förhållande till den lönsamhet som erbjuds genom de sammanlagda inkomsterna från differentieringarna för inrättandet av nya flyglinjer och AMS-avtalet, för endast Ryanairs flygningar, och betonar att denna gemensamma studie av de olika åtgärder som vidtagits nämligen är särskilt relevant i detta fall (79). |
| --- | --- |

(381)

Det framgår även av de argument som Frankrike lägger fram i sitt svar att de finansiella villkoren för de avtal som ingicks med AMS fastställdes i förhållande till de finansiella marginaler som varje flygning som genomförs av Ryanair ger upphov till. Frankrike tillägger även att i det avtal som slutits med AMS ingick olika åtaganden från Ryanairs sida vad gäller antalet flygplan som skulle baseras på flygplatsen, antalet flygningar per dag och antalet passagerare per år. Slutligen framhåller Frankrike i sitt svar att CCIMP:s agerande ska bedömas i förhållande till den lönsamhet som erbjuds genom de sammanlagda inkomsterna från differentieringarna för inrättandet av nya flyglinjer och AMS-avtalet, för endast Ryanairs flygningar, och betonar att denna gemensamma studie av de olika åtgärder som vidtagits nämligen är särskilt relevant i detta fall (79).

79

| (382) | Slutligen vill kommissionen påminna om att den också följde detta synsätt i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet av den 29 november 2007 om flygplatsen i Pau, i sitt beslut av den 25 januari 2012 om att utvidga det formella granskningsförfarandet för samma flygplats och i sina beslut om att inleda förfarandet av den 8 februari och den 23 mars 2012 om flygplatserna La Rochelle och Angoulême. |
| --- | --- |

(382)

Slutligen vill kommissionen påminna om att den också följde detta synsätt i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet av den 29 november 2007 om flygplatsen i Pau, i sitt beslut av den 25 januari 2012 om att utvidga det formella granskningsförfarandet för samma flygplats och i sina beslut om att inleda förfarandet av den 8 februari och den 23 mars 2012 om flygplatserna La Rochelle och Angoulême.

| (383) | Av alla dessa skäl bör åtgärderna till förmån för Ryanair och AMS bedömas gemensamt för att fastställa förekomsten av en ekonomisk fördel, då Ryanair och AMS i själva verket är en enda gemensam stödmottagare för åtgärderna i fråga (80). |
| --- | --- |

(383)

Av alla dessa skäl bör åtgärderna till förmån för Ryanair och AMS bedömas gemensamt för att fastställa förekomsten av en ekonomisk fördel, då Ryanair och AMS i själva verket är en enda gemensam stödmottagare för åtgärderna i fråga (80).

80

| (384) | Kommissionen noterar för övrigt att den enda fördel som potentiellt hade kunnat dras av flygplatsoperatörerna genom de marknadsföringstjänster som erbjuds av AMS på Ryanairs webbplats skulle vara en ökning av antalet passagerare som reser med Ryanair. Därför utgör prognoserna över trafikvolymer och beläggningsgrad en grundläggande del av analysen av lönsamheten från att ingå avtal med Ryanair (81). Kommissionen anser följaktligen att det för tillämpningen av kriteriet om en försiktig marknadsekonomisk aktör vid bedömningen av möjligheterna med att ingå kommersiella förbindelser med Ryanair (82) inte går att ignorera följderna av det parallella ingåendet av marknadsföringsavtal och i synnerhet kostnaderna för dessa. |
| --- | --- |

(384)

Kommissionen noterar för övrigt att den enda fördel som potentiellt hade kunnat dras av flygplatsoperatörerna genom de marknadsföringstjänster som erbjuds av AMS på Ryanairs webbplats skulle vara en ökning av antalet passagerare som reser med Ryanair. Därför utgör prognoserna över trafikvolymer och beläggningsgrad en grundläggande del av analysen av lönsamheten från att ingå avtal med Ryanair (81). Kommissionen anser följaktligen att det för tillämpningen av kriteriet om en försiktig marknadsekonomisk aktör vid bedömningen av möjligheterna med att ingå kommersiella förbindelser med Ryanair (82) inte går att ignorera följderna av det parallella ingåendet av marknadsföringsavtal och i synnerhet kostnaderna för dessa.

81

82

Kriteriet om en försiktig marknadsekonomisk aktör

Kriteriet om en försiktig marknadsekonomisk aktör

| (385) | Den 19 maj 2006 ingick CCIMP utan föregående anbudsförfarande eller utlysning ett avtal på fem år, som kunde förlängas en gång för en lika lång period, om köp av reklamutrymme med företaget AMS, ett dotterbolag som till 100 % ägs av flygbolaget Ryanair. Det specificeras i Cocoécos beslut av den 18 februari 2009 om fastställande av de taxor som berörs av beslutet av den 25 maj 2009 att kostnaden för avtalet med AMS under avtalsperioden, det vill säga oktober 2006–oktober 2011, uppgår till [...]* euro, dvs. [...]*euro per år. |
| --- | --- |

(385)

Den 19 maj 2006 ingick CCIMP utan föregående anbudsförfarande eller utlysning ett avtal på fem år, som kunde förlängas en gång för en lika lång period, om köp av reklamutrymme med företaget AMS, ett dotterbolag som till 100 % ägs av flygbolaget Ryanair. Det specificeras i Cocoécos beslut av den 18 februari 2009 om fastställande av de taxor som berörs av beslutet av den 25 maj 2009 att kostnaden för avtalet med AMS under avtalsperioden, det vill säga oktober 2006–oktober 2011, uppgår till [...]* euro, dvs. [...]*euro per år.

| (386) | Frankrike hävdar i första hand att de betalningar som gjorts inom ramen för det här avtalet stämmer överens med marknadspriset för marknadsföringstjänster online, och drar därav slutsatsen att CCIMP agerade som en försiktig marknadsekonomisk aktör då man ingick avtalet med AMS. |
| --- | --- |

(386)

Frankrike hävdar i första hand att de betalningar som gjorts inom ramen för det här avtalet stämmer överens med marknadspriset för marknadsföringstjänster online, och drar därav slutsatsen att CCIMP agerade som en försiktig marknadsekonomisk aktör då man ingick avtalet med AMS.

| (387) | Dock anser kommissionen, vilket klargörs i avsnitt 7.2.2.5, att de eventuella fördelar som företaget AMS och företaget Ryanair har fått ska analyseras gemensamt, med hänsyn tagen till att det inte går att skilja de tjänster som tillhandahålls av flygbolaget från de som tillhandahålls av dess dotterbolag. Kommissionen anser nämligen att det potentiella värdet av de marknadsföringstjänster som tillhandahålls av AMS bygger på en ökning av Ryanairs trafik. |
| --- | --- |

(387)

Dock anser kommissionen, vilket klargörs i avsnitt 7.2.2.5, att de eventuella fördelar som företaget AMS och företaget Ryanair har fått ska analyseras gemensamt, med hänsyn tagen till att det inte går att skilja de tjänster som tillhandahålls av flygbolaget från de som tillhandahålls av dess dotterbolag. Kommissionen anser nämligen att det potentiella värdet av de marknadsföringstjänster som tillhandahålls av AMS bygger på en ökning av Ryanairs trafik.

| (388) | Frankrikes svar tycks antyda att man instämmer i denna analys. Frankrike hävdar nämligen att en försiktig aktör skulle analyserat de taxor som tas ut av Ryanair och kostnaden för de marknadsföringstjänster som köpts av AMS gemensamt för att fastställa lönsamheten för en flygning som utförs av Ryanair, vilket är ett resonemang som CCIMP ska ha fört i samband med sitt beslut att ingå avtalet den 19 maj 2006. |
| --- | --- |

(388)

Frankrikes svar tycks antyda att man instämmer i denna analys. Frankrike hävdar nämligen att en försiktig aktör skulle analyserat de taxor som tas ut av Ryanair och kostnaden för de marknadsföringstjänster som köpts av AMS gemensamt för att fastställa lönsamheten för en flygning som utförs av Ryanair, vilket är ett resonemang som CCIMP ska ha fört i samband med sitt beslut att ingå avtalet den 19 maj 2006.

| (389) | Då de marknadsföringstjänster som tillhandahålls av AMS inte går att skilja från förhållandet mellan flygplatsen Marseille Provence och flygbolaget Ryanair är det därmed lämpligt att utföra en gemensam granskning av de fördelar som dessa två enheter har beviljats. |
| --- | --- |

(389)

Då de marknadsföringstjänster som tillhandahålls av AMS inte går att skilja från förhållandet mellan flygplatsen Marseille Provence och flygbolaget Ryanair är det därmed lämpligt att utföra en gemensam granskning av de fördelar som dessa två enheter har beviljats.

| (390) | Därför kan inte CCIMP:s agerande vid den tidpunkt då avtalet av den 19 maj 2006 ingicks med AMS bedömas i jämförelse med erbjudanden från andra reklamannonsörer på internet, som inte tillhandahåller en likvärdig tjänst. |
| --- | --- |

(390)

Därför kan inte CCIMP:s agerande vid den tidpunkt då avtalet av den 19 maj 2006 ingicks med AMS bedömas i jämförelse med erbjudanden från andra reklamannonsörer på internet, som inte tillhandahåller en likvärdig tjänst.

| (391) | Frankrike hävdar i andra hand att det avtal som CCIMP ingick med AMS utgör ett lönsamt köp för flygplatsen Marseille Provence, och i synnerhet med avseende på verksamheten vid terminal mp2. |
| --- | --- |

(391)

Frankrike hävdar i andra hand att det avtal som CCIMP ingick med AMS utgör ett lönsamt köp för flygplatsen Marseille Provence, och i synnerhet med avseende på verksamheten vid terminal mp2.

| (392) | Det lämpar sig att påminna om att man i lönsamhetsstudien av investeringen i bygget av terminal mp2 (affärsplanen från september 2005, som uppdaterades i maj 2006) inte beaktar kostnaderna för det avtal som ingicks med AMS, utan i stället kostnaderna för ovannämnda åtgärd för bidrag till marknadsföringsutgifterna. Denna åtgärd har i slutändan inte tillämpats, såsom förklaras i avsnitt7.2.2.3. |
| --- | --- |

(392)

Det lämpar sig att påminna om att man i lönsamhetsstudien av investeringen i bygget av terminal mp2 (affärsplanen från september 2005, som uppdaterades i maj 2006) inte beaktar kostnaderna för det avtal som ingicks med AMS, utan i stället kostnaderna för ovannämnda åtgärd för bidrag till marknadsföringsutgifterna. Denna åtgärd har i slutändan inte tillämpats, såsom förklaras i avsnitt7.2.2.3.

| (393) | Frankrike lägger fram en lönsamhetsstudie av de finansiella marginaler som kommer att genereras av Ryanairs flygningar under perioden 2007–2021, som utfördes i september 2005 och uppdaterades i maj 2006 innan avtalet ingicks med AMS, och som CCIMP ska ha utgått från när beslutet togs om avtalet den 19 maj 2006. |
| --- | --- |

(393)

Frankrike lägger fram en lönsamhetsstudie av de finansiella marginaler som kommer att genereras av Ryanairs flygningar under perioden 2007–2021, som utfördes i september 2005 och uppdaterades i maj 2006 innan avtalet ingicks med AMS, och som CCIMP ska ha utgått från när beslutet togs om avtalet den 19 maj 2006.

| (394) | Denna studie bygger på följande uppgifter (för år 2007):






  — | Att de finansiella marginalerna per flygning, utan hänsyn tagen till kostnaden för AMS-avtalet, för ett B737-flygplan vid terminal mp2 är [...]* euro. |
| --- | --- | --- |

(394)

Denna studie bygger på följande uppgifter (för år 2007):

—

Att de finansiella marginalerna per flygning, utan hänsyn tagen till kostnaden för AMS-avtalet, för ett B737-flygplan vid terminal mp2 är [...]* euro.

| — | Att Ryanairs trafik står för 85 % av antagandena om ”lågpristrafiken”. |
| --- | --- |

—

Att Ryanairs trafik står för 85 % av antagandena om ”lågpristrafiken”.

| — | Att Ryanairs trafik skulle uppgå till 2 694 flygningar (vilket motsvarar ett flygplan med 189 säten med en beläggningsgrad på 75 %). |
| --- | --- |

—

Att Ryanairs trafik skulle uppgå till 2 694 flygningar (vilket motsvarar ett flygplan med 189 säten med en beläggningsgrad på 75 %).

| (395) | Denna studie avslöjar att Ryanairs närvaro vid flygplatsen Marseille Provence, med de prisvillkor de erbjuds, i synnerhet avgiftssänkningarna för nya linjer och villkoren för nattparkering och med hänsyn tagen till köpet av marknadsföringstjänster av dess dotterbolag, fick flygplatsen att gå med förlust de tre första åren och gav inte flygplatsen en positiv marginal förrän från och med det fjärde verksamhetsåret (83). |
| --- | --- |

(395)

Denna studie avslöjar att Ryanairs närvaro vid flygplatsen Marseille Provence, med de prisvillkor de erbjuds, i synnerhet avgiftssänkningarna för nya linjer och villkoren för nattparkering och med hänsyn tagen till köpet av marknadsföringstjänster av dess dotterbolag, fick flygplatsen att gå med förlust de tre första åren och gav inte flygplatsen en positiv marginal förrän från och med det fjärde verksamhetsåret (83).

83

| (396) | Det framgår av affärsplanen att under femton år (2007–2021) är den genomsnittliga marginalen för alla flygningar tillräckligt hög för att uppfylla en försiktig marknadsekonomisk aktörs förväntningar om lönsamhet. |
| --- | --- |

(396)

Det framgår av affärsplanen att under femton år (2007–2021) är den genomsnittliga marginalen för alla flygningar tillräckligt hög för att uppfylla en försiktig marknadsekonomisk aktörs förväntningar om lönsamhet.

| (397) | Avtalet av den 19 maj 2006 ingicks med utvecklingen av trafiken vid flygplatsen på medellång sikt i åtanke. AMS-avtalet ersatte de marknadsföringsåtgärder som inledningsvis planerades i affärsplanen för projektet för att bygga terminal mp2. Med de genomsnittliga kostnaderna för avtalet med AMS per Ryanair-passagerare går det då att konstatera att projektet gällande terminal mp2 var lönsamt i sin helhet.

  Tabell 14


  Simulering av lönsamheten för AMS-avtalet i förhållande till Ryanairs trafik (inklusive effekterna av de differentierade taxorna)





















  Antagande om total trafik | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avresande passagerare, Ryanair ([...]* %) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Antal starter, Ryanair-flygningar | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Köp av reklam från AMS (i euro) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Pris för avtalet per passagerare | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginal för trafiken efter AMS | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(397)

Avtalet av den 19 maj 2006 ingicks med utvecklingen av trafiken vid flygplatsen på medellång sikt i åtanke. AMS-avtalet ersatte de marknadsföringsåtgärder som inledningsvis planerades i affärsplanen för projektet för att bygga terminal mp2. Med de genomsnittliga kostnaderna för avtalet med AMS per Ryanair-passagerare går det då att konstatera att projektet gällande terminal mp2 var lönsamt i sin helhet.

Tabell 14

Tabell 14

Simulering av lönsamheten för AMS-avtalet i förhållande till Ryanairs trafik (inklusive effekterna av de differentierade taxorna)

Simulering av lönsamheten för AMS-avtalet i förhållande till Ryanairs trafik (inklusive effekterna av de differentierade taxorna)

Antagande om total trafik

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Avresande passagerare, Ryanair ([...]* %)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Antal starter, Ryanair-flygningar

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Köp av reklam från AMS (i euro)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Pris för avtalet per passagerare

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginal för trafiken efter AMS

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| Genomsnittspris per passagerare för AMS-avtalet beräknat på fem år | [...]* |
| --- | --- |
| Genomsnittspris per passagerare för AMS-avtalet beräknat på tio år | [...]* |

Genomsnittspris per passagerare för AMS-avtalet beräknat på fem år

[...]*

Genomsnittspris per passagerare för AMS-avtalet beräknat på tio år

[...]*

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intäkter (i euro) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Utgifter (i euro) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginal (i euro) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Nettomarginal (i euro) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Grad | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | |
| Genomsnittlig grad | [> 7,5 %]* | | | | | | | | | | | | | | |
| Nettonuvärde på [...]* % (i euro) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Intäkter (i euro)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Utgifter (i euro)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginal (i euro)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Nettomarginal (i euro)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Grad

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Genomsnittlig grad

[> 7,5 %]*

Nettonuvärde på [...]* % (i euro)

[...]*

| (398) | Följaktligen täcker de taxor som tillämpades på flygbolagen, med hänsyn tagen till de olika redovisade sänkningarna och kostnaderna för AMS-avtalet, ständigt åtminstone de merkostnader som härrör från flygbolagets användning av flygplatsen. |
| --- | --- |

(398)

Följaktligen täcker de taxor som tillämpades på flygbolagen, med hänsyn tagen till de olika redovisade sänkningarna och kostnaderna för AMS-avtalet, ständigt åtminstone de merkostnader som härrör från flygbolagets användning av flygplatsen.

| (399) | Dessutom förutsågs det i den första affärsplan som ledde till beslutet om att bygga terminal mp2 att flygplatsen skulle uppnå ett positivt nettonuvärde. Före varje ändring av taxorna, och innan avtalet om marknadsföring ingicks med AMS, utförde flygplatsen rimliga beräkningar enligt vilka åtgärderna skulle bidra positivt till flygplatsens lönsamhet. |
| --- | --- |

(399)

Dessutom förutsågs det i den första affärsplan som ledde till beslutet om att bygga terminal mp2 att flygplatsen skulle uppnå ett positivt nettonuvärde. Före varje ändring av taxorna, och innan avtalet om marknadsföring ingicks med AMS, utförde flygplatsen rimliga beräkningar enligt vilka åtgärderna skulle bidra positivt till flygplatsens lönsamhet.

| (400) | De antaganden och andra scenarier som förutsågs i den första affärsplanen och i dess nya versioner, samt de finansiella beräkningarna med koppling till senare åtgärder, tycks ha varit realistiska när de formulerades. Den utveckling som följde visar att de snarare var ganska försiktiga. Dessutom uppdaterades och sågs de över regelbundet, och taxorna anpassades regelbundet för att garantera lönsamheten för flygplatsen på lång sikt och för de differentierade taxorna på kort sikt. |
| --- | --- |

(400)

De antaganden och andra scenarier som förutsågs i den första affärsplanen och i dess nya versioner, samt de finansiella beräkningarna med koppling till senare åtgärder, tycks ha varit realistiska när de formulerades. Den utveckling som följde visar att de snarare var ganska försiktiga. Dessutom uppdaterades och sågs de över regelbundet, och taxorna anpassades regelbundet för att garantera lönsamheten för flygplatsen på lång sikt och för de differentierade taxorna på kort sikt.

7.2.3   SLUTSATS OM FÖREKOMSTEN AV STÖD

| (401) | Det framgår av punkt 6.3 att flygplatsen Marseille Provence har gynnats av ett investeringsstöd som är förenligt med den inre marknaden. Kommissionen anser att när en flygplatsförvaltare har gynnats av ett förenligt stöd överförs den fördel som kommer av ett sådant stöd inte till ett specifikt flygbolag, i synnerhet inte om följande villkor uppfylls:






  i) | Infrastrukturen är öppen för alla flygbolag (även den infrastruktur som kan användas mer av vissa kategorier, såsom lågprisflygbolag eller charterbolag) och är inte reserverad till ett särskilt bolag. |
| --- | --- | --- |

(401)

Det framgår av punkt 6.3 att flygplatsen Marseille Provence har gynnats av ett investeringsstöd som är förenligt med den inre marknaden. Kommissionen anser att när en flygplatsförvaltare har gynnats av ett förenligt stöd överförs den fördel som kommer av ett sådant stöd inte till ett specifikt flygbolag, i synnerhet inte om följande villkor uppfylls:

i)

Infrastrukturen är öppen för alla flygbolag (även den infrastruktur som kan användas mer av vissa kategorier, såsom lågprisflygbolag eller charterbolag) och är inte reserverad till ett särskilt bolag.

| ii) | Flygbolagen betalar taxor som åtminstone täcker marginalkostnaderna. |
| --- | --- |

ii)

Flygbolagen betalar taxor som åtminstone täcker marginalkostnaderna.

| (402) | I detta fall påpekar kommissionen i första hand att terminal mp2 och det intilliggande parkeringsområdet för flygplan inte är reserverade för ett särskilt flygbolag. Terminal mp2 är öppen för alla flygbolag som önskar använda den, med förbehåll för att det erbjuds en begränsad servicenivå vid terminalen. För att säkerställa att terminalen är öppen för alla intresserade aktörer offentliggjorde flygplatsen en uppmaning om intresseanmälan för att använda infrastrukturen. Eftersom terminalen inte används till sin fulla kapacitet är den tillgänglig för alla intresserade flygbolag. |
| --- | --- |

(402)

I detta fall påpekar kommissionen i första hand att terminal mp2 och det intilliggande parkeringsområdet för flygplan inte är reserverade för ett särskilt flygbolag. Terminal mp2 är öppen för alla flygbolag som önskar använda den, med förbehåll för att det erbjuds en begränsad servicenivå vid terminalen. För att säkerställa att terminalen är öppen för alla intresserade aktörer offentliggjorde flygplatsen en uppmaning om intresseanmälan för att använda infrastrukturen. Eftersom terminalen inte används till sin fulla kapacitet är den tillgänglig för alla intresserade flygbolag.

| (403) | För det andra betalar flygbolagen, i enlighet med den utvärdering som presenteras ovan (se punkterna 7.2.2.1–7.2.2.5), också taxor som åtminstone täcker de marginalkostnader som genereras av varje avtal. |
| --- | --- |

(403)

För det andra betalar flygbolagen, i enlighet med den utvärdering som presenteras ovan (se punkterna 7.2.2.1–7.2.2.5), också taxor som åtminstone täcker de marginalkostnader som genereras av varje avtal.

| (404) | Kommissionen påminner om att de undersökta åtgärderna ingår i genomförandet av en övergripande strategi för att ge lönsamhet, åtminstone på lång sikt. För att bedöma effekten på flygplatsens lönsamhet av avtalen mellan flygplatsen och ett flygbolag tar kommissionen hänsyn till de konkreta bevis som finns tillgängliga och den utveckling som rimligen kan förutses när dessa avtal ingås. Kommissionen ska särskilt beakta följande:






  i) | De rådande marknadsvillkoren under tidsperioden, i synnerhet de förändringar som uppstått till följd av avregleringen av luftfartsmarknaden, inträdet på marknaden av och utvecklingen för lågprisflygbolagen (84) och andra transportföretag med ”direktförbindelser”, förändringarna av den organisatoriska och ekonomiska strukturen inom flygplatssektorn (85), graden av diversifiering och komplexitet hos de funktioner som flygplatsen fyller, den förstärkta konkurrensen mellan flygbolagen och mellan flygplatser, det osäkra ekonomiska sammanhang som beror på förändringen av marknadsvillkoren eller alla andra osäkerheter i det ekonomiska sammanhanget. |
| --- | --- | --- |

(404)

Kommissionen påminner om att de undersökta åtgärderna ingår i genomförandet av en övergripande strategi för att ge lönsamhet, åtminstone på lång sikt. För att bedöma effekten på flygplatsens lönsamhet av avtalen mellan flygplatsen och ett flygbolag tar kommissionen hänsyn till de konkreta bevis som finns tillgängliga och den utveckling som rimligen kan förutses när dessa avtal ingås. Kommissionen ska särskilt beakta följande:

i)

De rådande marknadsvillkoren under tidsperioden, i synnerhet de förändringar som uppstått till följd av avregleringen av luftfartsmarknaden, inträdet på marknaden av och utvecklingen för lågprisflygbolagen (84) och andra transportföretag med ”direktförbindelser”, förändringarna av den organisatoriska och ekonomiska strukturen inom flygplatssektorn (85), graden av diversifiering och komplexitet hos de funktioner som flygplatsen fyller, den förstärkta konkurrensen mellan flygbolagen och mellan flygplatser, det osäkra ekonomiska sammanhang som beror på förändringen av marknadsvillkoren eller alla andra osäkerheter i det ekonomiska sammanhanget.

84

85

| ii) | De långsiktiga effekter som förutses för flygplatsens lönsamhet. |
| --- | --- |

ii)

De långsiktiga effekter som förutses för flygplatsens lönsamhet.

| (405) | Kommissionen påpekar att enligt de uppgifter som Frankrike tillhandahållit förutsåg flygplatsen, i den inledande affärsplan som ledde till beslutet att bygga terminal mp2, att man skulle nå ett positivt nettonuvärde på lång sikt. Enligt Frankrike bekräftar de finansiella resultaten för terminal mp2 dessa optimistiska prognoser. På samma sätt grundade sig de sänkningar av avgifterna som beviljades och som tillämpades över hela flygplatsen, inklusive terminal mp1, på solida finansiella beräkningar på vars grundval flygplatsen kunde förvänta sig att uppnå lönsamhet genom att införa dessa åtgärder. Kommissionen bedömer att prognoserna för terminal mp2:s lönsamhet och användningen av denna var rimliga och solida. De har oftast visat sig vara försiktiga. Kommissionen anser följaktligen att de tillämpade avgifterna, de sänkningar som beviljats och det marknadsföringsavtal som ingåtts med AMS är delar av en övergripande strategi för flygplatsen som leder till lönsamhet, åtminstone på lång sikt. |
| --- | --- |

(405)

Kommissionen påpekar att enligt de uppgifter som Frankrike tillhandahållit förutsåg flygplatsen, i den inledande affärsplan som ledde till beslutet att bygga terminal mp2, att man skulle nå ett positivt nettonuvärde på lång sikt. Enligt Frankrike bekräftar de finansiella resultaten för terminal mp2 dessa optimistiska prognoser. På samma sätt grundade sig de sänkningar av avgifterna som beviljades och som tillämpades över hela flygplatsen, inklusive terminal mp1, på solida finansiella beräkningar på vars grundval flygplatsen kunde förvänta sig att uppnå lönsamhet genom att införa dessa åtgärder. Kommissionen bedömer att prognoserna för terminal mp2:s lönsamhet och användningen av denna var rimliga och solida. De har oftast visat sig vara försiktiga. Kommissionen anser följaktligen att de tillämpade avgifterna, de sänkningar som beviljats och det marknadsföringsavtal som ingåtts med AMS är delar av en övergripande strategi för flygplatsen som leder till lönsamhet, åtminstone på lång sikt.

| (406) | Kommissionen är därför av den åsikten att de avtal som har ingåtts mellan flygplatsen Marseille Provence och de flygbolag som använder den inte utgör statligt stöd. Dessutom bedömer kommissionen att även om det hade rört sig om ett statligt stöd till flygbolagen, skulle det under dessa förhållanden i vilket fall som helst ha varit förenligt med den inre marknaden av samma skäl som styrker förenligheten hos stödet till flygplatsen. |
| --- | --- |

(406)

Kommissionen är därför av den åsikten att de avtal som har ingåtts mellan flygplatsen Marseille Provence och de flygbolag som använder den inte utgör statligt stöd. Dessutom bedömer kommissionen att även om det hade rört sig om ett statligt stöd till flygbolagen, skulle det under dessa förhållanden i vilket fall som helst ha varit förenligt med den inre marknaden av samma skäl som styrker förenligheten hos stödet till flygplatsen.

| (407) | Eftersom ett av de kumulativa kriterierna enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget inte är uppfyllt anser kommissionen att de granskade åtgärderna inte inbegriper statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(407)

Eftersom ett av de kumulativa kriterierna enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget inte är uppfyllt anser kommissionen att de granskade åtgärderna inte inbegriper statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

8.   SLUTSATS

SLUTSATS

8.1   ÅTGÄRDER TILL FÖRMÅN FÖR FLYGPLATSEN

ÅTGÄRDER TILL FÖRMÅN FÖR FLYGPLATSEN

| (408) | Kommissionen konstaterar att Frankrike olagligen har genomfört statliga investeringsstöd till förmån för flygplatsen Marseille-Provence i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget. Dock bör det konstateras att dessa stöd är förenliga med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c. |
| --- | --- |

(408)

Kommissionen konstaterar att Frankrike olagligen har genomfört statliga investeringsstöd till förmån för flygplatsen Marseille-Provence i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget. Dock bör det konstateras att dessa stöd är förenliga med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c.

| (409) | Flygplatsskatten och överföringarna mellan flygplatsen och CCIMP utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(409)

Flygplatsskatten och överföringarna mellan flygplatsen och CCIMP utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

8.2   ÅTGÄRDER TILL FÖRMÅN FÖR DE FLYGBOLAG SOM ANVÄNDER FLYGPLATSEN

ÅTGÄRDER TILL FÖRMÅN FÖR DE FLYGBOLAG SOM ANVÄNDER FLYGPLATSEN

| (410) | Kommissionen konstaterar att flygplatsen i sina finansiella relationer med de flygbolag som använder flygplatsen har agerat som en försiktig marknadsekonomisk aktör. De olika differentieringarna av avgifterna och avtalet om marknadsföring med AMS utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(410)

Kommissionen konstaterar att flygplatsen i sina finansiella relationer med de flygbolag som använder flygplatsen har agerat som en försiktig marknadsekonomisk aktör. De olika differentieringarna av avgifterna och avtalet om marknadsföring med AMS utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De investeringssubventioner som genomförts av Frankrike till förmån för flygplatsen Marseille Provence till ett belopp på 12,337 miljoner euro utgör statliga stöd som är förenliga med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

Flygplatsskatten till förmån för flygplatsen, överföringarna mellan flygplatsen och CCIMP, de sänkta avgifterna till förmån för de flygbolag som använder flygplatsen och marknadsföringsavtalet till förmån för AMS som genomförts av Frankrike utgör inte stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 20 februari 2014.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  
  EUT C 334, 15.11.2011, s. 8.

1

(2)  Lag nr 2005-882 av den 2 augusti 2005 till förmån för små och medelstora företag.

2

(3)  Inom fransk rätt är administrativ tillsyn en form av maktutövning som utövas av en offentligrättslig juridisk person över en annan. Tillsynen av regionernas industri- och handelskammare och territoriernas industri- och handelskammare garanteras av regionens prefekt, som assisteras av den tjänsteman som är ansvarig för regionens offentliga finanser. I överensstämmelse med lagstiftning och konstitutionen omfattar den administrativa tillsynen endast kontroll av lagligheten hos de åtgärder som vidtagits av den juridiska personen under tillsyn.

3

(4)  Artiklarna R.712-2-R.712-11-1 i handelslagen.

4

(5)  Se http://www.ccimp.com/ccimp/nous_connaitre/une_structure_publique.

5

(6)  Dekret av den 22 juli 1987 om koncession gällande utveckling, underhåll och drift av flygplatsen Marseille-Marignane till industri- och handelskammaren i Marseille-Provence, Republiken Frankrikes officiella tidning, 29 juli 1987, s. 8487.

6

(*1)  Sekretessbelagda uppgifter.

*1

(7)  Kommissionen förstår att domen från högsta förvaltningsdomstolen ogiltigförklarar taxorna retroaktivt, det vill säga från och med deras ikraftträdande. Efter ogiltigförklaringen anses därmed dessa taxor inte ha existerat. Kommissionen förstår att i frånvaro av nya godkända taxor gäller enligt artikel 224-4-1-II i lagen om civil luftfart de föregående taxorna (som var i kraft före den 1 juni 2006).

7

(8)  Genomsnittlig täckningsgrad [50–80]* % åren 2007–2012 genom luftfartsavgifter i de två fallen och genomsnittlig övergripande täckningsgrad på [100–150]* % (mp1) och [100–150]* % (terminal mp2) (inbegripet icke-luftfartsrelaterade intäkter från parkeringsplatser, butiker och uthyrare).

8

(9)  CE, 27 juli 2011, société Air France et autres, nr 329818, 340540.

9

(10)  Genom artikel L224-2 i lagen om civil luftfart krävs att de totala intäkterna från dessa avgifter inte får överskrida kostnaden för de tjänster som tillhandahålls vid flygplatsen.

10

(11)  Fram till den 31 december 2007 var taxan differentierad för bestämmelseorter inom Frankrike respektive inom EU och utanför EU för terminal mp1. Terminal mp2 tillämpade samma taxa oavsett bestämmelseort. Från och med den 1 januari 2008 och för de retroaktiva taxorna åren 2006 och 2007 tillämpades vid terminal mp1 olika taxor för bestämmelseorter i EU Schengen/EU utanför Schengen/internationellt, medan terminal mp2 hade taxor för å ena sidan inrikes + EU och å andra sidan internationella bestämmelseorter.

11

(12)  Representanten för Air France vid den rådgivande ekonomiska kommittén röstade inte emot införandet av igångsättningsstöden, se klagomålet från Air France av den 27 mars 2007, s. 14.

12

(13)  Air France översände ett exemplar av villkoren till kommissionen.

13

(14)  CE, 27 juli 2011, société Air France et autres, nr 329818, 340540.

14

(15)  Air France översände ett exemplar av villkoren till kommissionen.

15

(16)  Meddelande från kommissionen – Riktlinjer för finansiering av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser (EUT C 312, 9.12.2005, s. 1).

16

Riktlinjer för finansiering av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser

(17)  Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1).

17

(18)  Meddelande från kommissionen – En handlingsplan för kapacitet, effektivitet och säkerhet på Europas flygplatser, KOM(2006) 819 slutlig (ej offentliggjort i EUT).

18

En handlingsplan för kapacitet, effektivitet och säkerhet på Europas flygplatser,

(19)  Kommissionen konstaterar en motsägelse i Frankrikes svar i det att man omväxlande anför att det stödbelopp som ska vara föremål för en förenlighetsanalys uppgår till 932 649 euro (s. 26), och sedan till 980 euro.

19

(20)  Frankrike specificerar att en studie som utförts av CCIMP visade att flygplatsens fraktverksamhet gav 582 arbetstillfällen under 2000 och 614 arbetstillfällen under 2009.

20

(21)  Frankrike specificerar att godstrafiken ökade med 20,86 % under perioden 2005–2010, och uppgick till 52 179 ton år 2010.

21

(22)  Enligt den överenskommelse som tecknats mellan CCIMP och kommunblocket Marseille Provence Métropole framgår att den offentliga myndighetens bidrag har fastställts i enlighet med de investeringsprogram som föreslagits av flygplatsen Marseille Provence och som godtagits av kommunblocket, och att medlen endast är avsedda att täcka de utgifter som godkänts på detta sätt, att det årliga offentliga bidraget är begränsat till flygplatsens faktiska utgifter för räkenskapsåret, att det för varje betalningsbegäran medföljer en sammanfattning av utgifterna och att CCIMP ställer samtliga fakturor med anknytning till driften till kommunblockets förfogande.

22

(23)  I besluten från flygplatsens rådgivande ekonomiska kommitté, som lagts fram av Frankrike, hänvisas vad gäller Paris flygplatser till en vägd genomsnittlig kapitalkostnad på 5,8–6,5 % för perioden 2006–2010 och på 6,2–6,8 % för perioden 2011–2015, samt på 6,0–6,5 % för Toulouses flygplats för perioden 2009–2013.

23

(24)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/12/EG av den 11 mars 2009 om flygplatsavgifter (EUT L 70, 14.3.2009, s. 11).

24

(25)  Kommissionens beslut av den 14 juni 1999, Manchesters flygplats, statligt stöd NN 109/98.

25

(26)  Kommissionens beslut 2004/393/EG av den 12 februari 2004 om de fördelar som regionen Vallonien och Brussels South Charleroi Airport beviljat flygbolaget Ryanair i samband med dess etablering i Charlero (EUT L 137, 30.4.2004, s. 1).

26

(27)  Kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse (EUT L 379, 28.12.2006, s. 5).

27

(28)  Kommissionens beslut 98/337/EG av den 21 januari 1998 om det stöd som den flamländska regionen beviljat flygbolaget Air Belgium och researrangören Sunair för trafikering av flygplatsen i Ostende (EGT L 148, 19.5.1998, s. 36).

28

(29)  Kommissionens beslut 2011/60/EU av den 27 januari 2010 om statligt stöd C-12/08 (f.d. NN 74/07) – Slovakien – Avtal mellan Bratislava flygplats och Ryanair, delgivet med nr K(2010) 183 (EUT L 27, 1.2.2011, s. 24).

29

(30)  Flygplatsrådet den 15 november 2005.

30

(31)  Kommissionens beslut av den 28 januari 2009 om stöd E4/2007, K(2009) 184 slutlig.

31

(32)  Domstolens dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen, REG 2002, s. I-4397.

32

(33)  Ryanair hänvisar till stöd för detta argument till yttrandet från högsta förvaltningsdomstolen av den 16 juni 1992, nr 351 654.

33

(34)  Ryanair hänvisar i detta avseende till de punkter i beslutet om att inleda förfarandet som rör det faktum att CCIMP inte drev in de inbetalningar som härrör från tillämpningen av de retroaktiva taxorna, Frankrikes upprepade anmodanden om att de reducerade avgifterna för inrikesflyg ska upphöra samt CCIMP:s införande av ett marknadsföringsstöd utan att först ha fått tillstånd för detta av Frankrike.

34

(35)  Ryanair hänvisar till tribunalens dom av den 17 december 2008 i mål T-196/04, Ryanair mot kommissionen.

35

(36)  Ryanair påminner om att följande saknas vid terminal mp2: dyr golvbeläggning av marmortyp, undertak, monitorer ovanför gaterna, anordningar för transport av bagage till den huvudsakliga hallen, bagagevagnar, väntsalar, informationsdiskar, rulltrappor och rullramper, passagerarbryggor.

36

(37)  Till stöd för detta påstående hänvisar Ryanair till beslutet från CAA UK av den 27 maj 2011 beträffande det klagomål som lämnats in av Ryanair mot en avgift som tillämpas på ett diskriminerande sätt vid Gatwicks flygplats.

37

(38)  Se fotnot 18.

38

(39)  Kommissionens beslut av den 14 juni 1999, Manchesters flygplats, statligt stöd NN 109/98.

39

(40)  Domstolens dom av den 15 maj 2002 i mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen, REG 2002, s. I-04397, punkterna 52 och 58.

40

(41)  Beslut 2011/60/EU, skäl 114.

41

(42)  Marseilles förvaltningsdomstol, förordnande från domaren vid summariska förfaranden av den 17 mars 2011, nr 1101332, genom vilket domstolen dömer att situationen inte motiveras av en tillräckligt allvarlig och omedelbar kränkning av allmänintresset, som kan känneteckna en nödsituation. Överklagandet har ännu inte avgjorts.

42

(43)  Se meddelandet från kommissionen om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, EUT C 8, 11.1.2012, s. 4, del 2.1, och tillhörande rättspraxis, särskilt domstolens dom av den 12 september 2000 i de förenade målen C-180/98–C-184/98, Pavlov m.fl., REG 2000, s. I-6451.

43

(44)  Domstolens dom av den 16 juni 1987 i mål 118/85, Europeiska gemenskapernas kommission mot Italienska republiken, REG 1987, s. 2599, punkt 7; domstolens dom i mål C-35/96, Europeiska kommissionen mot Italienska republiken, REG 1998, s. I-3851, punkt 36; Pavlov m.fl., punkt 75.

44

(45)  Domstolens dom av den 29 oktober 1980 i de förenade målen 209/78–215/78 och 218/78, Heintz van Landewyck SARL m.fl. mot Europeiska gemenskapernas kommission, REG 1980, s. 3125, punkt 88; domstolens dom av den 16 november 1995 i mål C-244/94, Fédération française des sociétés d'assurance et al., REG 1995, s. I-4013, punkt 21, och domstolens dom av den 1 juli 2008 i mål C-49/07, Motosykletistiki Omospondia Ellados NPID (MOTOE) mot Elliniko Dimosio, REG 2008, s. 4863, punkterna 27 och 28.

45

(46)  Domstolens dom av den 19 januari 1994 i mål C-364/92, SAT Fluggesellschaft mbH mot Eurocontrol, REG 1994, s. I-43.

46

(47)  Domstolens dom av den 18 mars 1998 i mål C-343/95, Calì & Figli mot Servizi Ecologici Porto di Genova, REG 1997, s. I-1547. Kommissionens beslut N 309/2002 av den 19 mars 2003. Kommissionens beslut N 438/02 av den 16 oktober 2002, Stöd till hamnförvaltningen för utförande av myndighetsuppgifter.

47

(48)  Kommissionens beslut N 309/2002 av den 19 mars 2003 om luftfartsskydd – ersättning för kostnader till följd av attentaten den 11 september 2001. Se kommissionens beslut N 620/2006 av den 7 mars 2007, infrastructure developments at the regional airport of Memmingen – Germany (EUT C 133, 15.6.2007, s. 8).

48

(49)  I artikel L6332-2 i transportlagen fastställs att flygplatspolisen garanteras av den statliga representanten i departementet. Enligt yttrande nr 381.644 av den 2 september 2008 från högsta förvaltningsdomstolen åligger statliga uppdrag i allmänhetens intresse uteslutande staten, som för att erhålla en del av de nödvändiga medlen kan införa skatter, t.ex. den så kallade flygplatsskatten. Dubbelfinansiering genom både ett investeringsstöd och flygplatsskatt är utesluten.

49

(50)  Tribunalens dom av den 12 maj 2011 i de förenade målen T-267/08 och T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, (ännu ej offenliggjord i EUT), punkt 108.

50

(51)  I fråga om klassificeringen av medel från Eruf som statligt stöd, se kommissionens beslut N 514/2006, South Yorkshire digital region broadband project, punkt 29, och kommissionens beslut N 44/2010, Development of infrastructure on Krievu Sala for relocation of port activities out of the city center, punkterna 69–70.

51

(52)  Domstolens dom av den 14 februari 1990 i mål C-301/87, Frankrike mot kommissionen, REG 1990, s. I-307, punkt 41.

52

(53)  Tribunalens dom av den 24 mars 2011 i de förenade målen T-443/08 och T-445/08, Freistaat Sachsen et al. mot kommissionen, REU 2011, s. II-0000, punkt 107.

53

(54)  Domstolens dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen, ”Stardust Marine”, punkt 69.

54

(55)  Frankrike argumenterar i andra hand för att den subvention som beviljats av Conseil général för finansieringen av terminal mp2 utgör ett stöd som är förenligt med reglerna i fördraget.

55

(56)  Tribunalens dom av den 12 december 2000 i mål T-296/97, Alitalia mot kommissionen, REG 2000, s. II-3871, punkt 84; dom i mål C-305/89, Italien mot kommissionen, punkt 20.

56

(57)  Se i detta avseende 2005 års riktlinjer, punkt 46.

57

(58)  Se förstainstansrättens dom av den 21 januari 1999 i de förenade målen T-129/95, T-2/96 och T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH och Lech-Stahlwerke GmbH mot Europeiska kommissionen, REG 1999, s. II-17, punkt 120. Se även domstolens dom av den 10 juli 1986 i mål C-40/85, Belgien mot kommissionen, REG 1986, s. 2321, punkt 13.

58

(59)  De tjänster som avdelningen för allmänna frågor har tillhandahållit flygplatsavdelningen består enligt Frankrike av administrativa och organisatoriska tjänster, personalförvaltning och juridisk expertis.

59

(60)  För detaljer om den tidsmässiga bedömningen av 2005 års riktlinjer hänvisar kommissionen till punkterna 218–222 i sitt beslut om att inleda förfarandet.

60

(61)  Kommissionens beslut av den 18 februari 2011 i ärende NN 26/2009 – Grèce – Agrandissement de l'aéroport de Ioannina, skälen 69 och 70.

61

(62)  KOM(2006) 819 slutlig.

62

(63)  Handlingsplanen, punkt 7, och rutan på s. 4.

63

(64)  Scenariot utan byggande av den nya terminalen ger ett totalt kumulerat kassaflöde för perioden på [...]* euro, medan scenariot med byggande av terminal mp2 ger ett totalt kumulerat kassaflöde för perioden på [...]* euro. Skillnaden mellan de två scenarierna ger en intern lönsamhetsgrad på [...]* %.

64

(*2)  Den begränsade trafiken under 2006 förklaras genom det sena öppnandet (oktober 2006) av terminal mp2.

*2

(*3)  Totalkapacitet: 3,8 miljoner passagerare.

*3

(*4)  Totalkapacitet: 8,6 miljoner passagerare.

*4

(65)  Kommissionen tillämpar samma förenlighetskriterium för godstransport, se kommissionens beslut SA.30743 (11/C) (f.d. N 138/10) – Tyskland – Finansiering av infrastrukturåtgärder på Leipzig/Halle flygplats (EUT C 284, 28.9.2011, s. 6), skäl 128.

65

(66)  Rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (EGT L 161, 26.6.1999, s. 1), artikel 1.

66

(67)  I det partnerskapsavtal som slöts den 14 maj 2004 mellan flygplatsen Marseille Provence och kommunblocket Marseille Provence Métropole framgår prognoser om en ökning av den inhemska trafiken på 5 % per år och en ökning av den internationella trafiken på nära 10 % per år under perioden 2003–2006.

67

(68)  Vägt genomsnitt.

68

(69)  Se fotnot 31.

69

(70)  Kommissionens direktiv 2000/52/EG av den 26 juli 2000 om ändring av direktiv 80/723/EEG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (EGT L 193, 29.7.2000, s. 75).

70

(71)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 114).

71

(72)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 1).

72

(73)  Förstainstansrättens dom av den 12 december 1996 i mål T-358/94, Air France mot kommissionen, REG 1996, s. II-2109, punkt 62.

73

(74)  De överenskommelser som ingicks med Conseil général den 3 oktober 2002, den 5 september 2003 och den 19 maj 2005 och med kommunblocket Marseille Provence Métropole den 14 maj 2004.

74

(75)  Överenskommelserna av den 5 september 2003 och av den 19 maj 2005.

75

(76)  Se till exempel ingressen till överenskommelsen av den 19 maj 2005.

76

(77)  Se beslut 2011/60/EU och kommissionens beslut 2013/664/EU av den 25 juli 2012 i ärende SA.23324 - C25/07 – Finland – Tampere Pirkkala airport och Ryanair (EUT L 309, 19.11.2013, s. 27).

77

(78)  Se den rapport från den regionala revisionskammaren i Aquitaine om CCIPB som behandlades den 19 oktober 2006 och där det bland annat konstateras att AMS bara är en förlängning av Ryanair och leds av två högre tjänstemän från Ryanair.

78

(79)  Skrivelse från Frankrike av den 12 mars 2012, sidan 108.

79

(80)  Kommissionen kommer således att använda benämningen Ryanair/AMS i resten av utvärderingen för att benämna stödmottagaren för åtgärderna i fråga.

80

Ryanair/AMS

.

(81)  Eller öppnandet av en ny flyglinje.

81

(82)  Öppnande av flyglinje, variationer i antalet förbindelser eller av deras frekvens etc.

82

(83)  Dessutom avslöjas genom den studie som utfördes i efterhand på grundval av de verkliga trafiksiffrorna för åren 2007 och 2008 och de kostnader som reviderats av revisionsbyrån Mazars att varje flygning som utfördes av Ryanair, med hänsyn tagen till de differentierade taxor som flygbolaget gynnades av och kostnaden för marknadsföringstjänsterna, genererade förlust för flygplatsen de första två åren.

83

(84)  Lågprisflygbolagens marknadsandel steg från 1,5 % under 1992 till 45,94 % under 2013.

84

(85)  Det är först efter datumet för domen i Aéroports de Paris-målet (den 12 december 2000) som det är lämpligt att betrakta drift och byggande av flygplatsinfrastruktur som verksamheter som omfattas av reglerna om statligt stöd (se skäl 228). Innan denna dom betraktades inte flygplatserna som företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

85

---

| 27.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 260/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 260/61

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2016/1699

av den 11 januari 2016

om den statliga stödordning för skattelättnader vid överskjutande vinst SA.37667 (2015/C) (f.d. 2015/NN) som Belgien har genomfört

[delgivet med nr C(2015) 9837]

(Endast de franska och nederländska texterna är giltiga)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar (1) ha givit berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 19 december 2013 begärde kommissionen information från Belgien om landets system för förhandsbesked i skattefrågor om överskjutande vinst (nedan kallat skattelättnader vid överskjutande vinst eller den ifrågavarande ordningen) som grundar sig på artikel 185.2 b i 1992 års lag om inkomstskatt (Code des impôts sur les revenus 1992, nedan kallad CIR 92). Kommissionen begärde även en förteckning över förhandsbesked avseende tillämpningen av ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 19 december 2013 begärde kommissionen information från Belgien om landets system för förhandsbesked i skattefrågor om överskjutande vinst (nedan kallat skattelättnader vid överskjutande vinst eller den ifrågavarande ordningen) som grundar sig på artikel 185.2 b i 1992 års lag om inkomstskatt (Code des impôts sur les revenus 1992, nedan kallad CIR 92). Kommissionen begärde även en förteckning över förhandsbesked avseende tillämpningen av ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst.

skattelättnader vid överskjutande vinst

den ifrågavarande ordningen

CIR 92

| (2) | Genom en skrivelse av den 21 januari 2014 besvarade Belgien de frågor som kommissionen ställde i sin begäran om information. Landet översände dock inte den begärda förteckningen över förhandsbesked, med förklaringen att ett en sådan förteckning skulle ta längre tid att sammanställa. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 21 januari 2014 besvarade Belgien de frågor som kommissionen ställde i sin begäran om information. Landet översände dock inte den begärda förteckningen över förhandsbesked, med förklaringen att ett en sådan förteckning skulle ta längre tid att sammanställa.

| (3) | Den 21 februari 2014 skickade kommissionen uppföljningsfrågor och framförde på nytt sin begäran om en förteckning över förhandsbesked. När det gäller de besked som utfärdades under 2004, 2007, 2010 och 2013 inom ramen för den ifrågavarande ordningen begärde kommissionen även att få ta del av den fullständiga texten i beskeden samt de motsvarande ansökningarna om förhandsbesked, bilagorna och, i förekommande fall, all efterföljande skriftväxling rörande dessa ansökningar. |
| --- | --- |

(3)

Den 21 februari 2014 skickade kommissionen uppföljningsfrågor och framförde på nytt sin begäran om en förteckning över förhandsbesked. När det gäller de besked som utfärdades under 2004, 2007, 2010 och 2013 inom ramen för den ifrågavarande ordningen begärde kommissionen även att få ta del av den fullständiga texten i beskeden samt de motsvarande ansökningarna om förhandsbesked, bilagorna och, i förekommande fall, all efterföljande skriftväxling rörande dessa ansökningar.

| (4) | Den 18 mars 2014 besvarade Belgien kommissionens uppföljningsfrågor genom att översända de begärda förhandsbeskeden, inbegripet ansökningarna, bilagorna och den efterföljande skriftväxlingen avseende beviljandet av dessa besked. |
| --- | --- |

(4)

Den 18 mars 2014 besvarade Belgien kommissionens uppföljningsfrågor genom att översända de begärda förhandsbeskeden, inbegripet ansökningarna, bilagorna och den efterföljande skriftväxlingen avseende beviljandet av dessa besked.

| (5) | Genom en skrivelse av den 28 juli 2014 meddelade kommissionen att skattelättnaderna vid överskjutande vinst skulle kunna utgöra statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden. Kommissionen begärde även ytterligare upplysningar om ett flertal specifika besked. Genom skrivelser av den 1 september och den 4 november 2014 besvarade Belgien begäran av den 28 juli 2014. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 28 juli 2014 meddelade kommissionen att skattelättnaderna vid överskjutande vinst skulle kunna utgöra statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden. Kommissionen begärde även ytterligare upplysningar om ett flertal specifika besked. Genom skrivelser av den 1 september och den 4 november 2014 besvarade Belgien begäran av den 28 juli 2014.

| (6) | Ett möte mellan kommissionens avdelningar och de belgiska myndigheterna hölls den 25 september 2014. |
| --- | --- |

(6)

Ett möte mellan kommissionens avdelningar och de belgiska myndigheterna hölls den 25 september 2014.

| (7) | Genom en skrivelse av den 3 februari 2015 underrättade kommissionen Belgien om sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarande som föreskrivs i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende skattelättnaderna vid överskjutande vinst. |
| --- | --- |

(7)

Genom en skrivelse av den 3 februari 2015 underrättade kommissionen Belgien om sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarande som föreskrivs i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende skattelättnaderna vid överskjutande vinst.

EUF-fördraget

| (8) | Till följd av en begäran om förlängning av tidsfristen inkom Belgien den 29 maj 2015 med sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(8)

Till följd av en begäran om förlängning av tidsfristen inkom Belgien den 29 maj 2015 med sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet.

| (9) | Den 5 juni 2015 offentliggjordes beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) i Europeiska unionens officiella tidning (2). I detta beslut uppmanade kommissionen berörda parter att lägga fram sina synpunkter avseende åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(9)

Den 5 juni 2015 offentliggjordes beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) i Europeiska unionens officiella tidning (2). I detta beslut uppmanade kommissionen berörda parter att lägga fram sina synpunkter avseende åtgärden i fråga.

beslutet om att inleda förfarandet

Europeiska unionens officiella tidning

2

| (10) | Den 1 och den 2 juli 2015 inkom berörda parter med sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet, vilka vidarebefordrades till de belgiska myndigheterna. Den 14 september 2015 meddelade Belgien kommissionen att man inte hade för avsikt att kommentera dessa synpunkter. |
| --- | --- |

(10)

Den 1 och den 2 juli 2015 inkom berörda parter med sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet, vilka vidarebefordrades till de belgiska myndigheterna. Den 14 september 2015 meddelade Belgien kommissionen att man inte hade för avsikt att kommentera dessa synpunkter.

| (11) | Genom en skrivelse av den 16 september 2015 bad kommissionen Belgien att lägga fram bevis för vissa av de argument som framfördes i dess skriftliga synpunkter av den 29 maj 2015 på beslutet om att inleda förfarandet. Belgien besvarade denna anmodan genom en skrivelse av den 16 oktober 2015. |
| --- | --- |

(11)

Genom en skrivelse av den 16 september 2015 bad kommissionen Belgien att lägga fram bevis för vissa av de argument som framfördes i dess skriftliga synpunkter av den 29 maj 2015 på beslutet om att inleda förfarandet. Belgien besvarade denna anmodan genom en skrivelse av den 16 oktober 2015.

| (12) | Möten hölls mellan kommissionens avdelningar och de belgiska myndigheterna den 20 oktober och den 7 december 2015. |
| --- | --- |

(12)

Möten hölls mellan kommissionens avdelningar och de belgiska myndigheterna den 20 oktober och den 7 december 2015.

2.   BESKRIVNING AV DEN IFRÅGAVARANDE ORDNINGEN

BESKRIVNING AV DEN IFRÅGAVARANDE ORDNINGEN

2.1   Skattelättnader vid överskjutande vinst

Skattelättnader vid överskjutande vinst

| (13) | Genom skattelättnaderna vid överskjutande vinst kan företag med säte i Belgien som ingår i en multinationell koncern och fasta etableringsställen i Belgien tillhörande utländska företag som ingår i en multinationell koncern (nedan kallade belgiska dotterbolag) minska sin skattebas i Belgien genom att dra av sin så kallade överskjutande vinst från de vinster som de redovisar. Den överskjutande vinsten fastställs genom att uppskatta den hypotetiska genomsnittliga vinst som ett fristående företag (3) som bedriver en liknande verksamhet skulle kunna göra under liknande omständigheter och genom att dra av detta belopp från den vinst som redovisats av det berörda belgiska dotterbolaget. För att omfattas av skattelättnader vid överskjutande vinst krävs det att den så kallade enheten för förhandsbesked fattar beslut om ett förhandsbesked. |
| --- | --- |

(13)

Genom skattelättnaderna vid överskjutande vinst kan företag med säte i Belgien som ingår i en multinationell koncern och fasta etableringsställen i Belgien tillhörande utländska företag som ingår i en multinationell koncern (nedan kallade belgiska dotterbolag) minska sin skattebas i Belgien genom att dra av sin så kallade överskjutande vinst från de vinster som de redovisar. Den överskjutande vinsten fastställs genom att uppskatta den hypotetiska genomsnittliga vinst som ett fristående företag (3) som bedriver en liknande verksamhet skulle kunna göra under liknande omständigheter och genom att dra av detta belopp från den vinst som redovisats av det berörda belgiska dotterbolaget. För att omfattas av skattelättnader vid överskjutande vinst krävs det att den så kallade enheten för förhandsbesked fattar beslut om ett förhandsbesked.

belgiska dotterbolag

3

| (14) | Enligt de belgiska myndigheterna (4) berättigas skattelättnaderna vid överskjutande vinst av en önskan att säkerställa att ett belgiskt dotterbolag endast beskattas för sin marknadsmässiga vinst genom att göra det möjligt för detta bolag att från sin skattebas dra av den redovisade vinst som överstiger nämnda marknadsmässiga vinst, vilket motsvarar de synergieffekter, stordriftsfördelar eller andra fördelar som härrör från dess delaktighet i en multinationell koncern och som inte skulle existera för ett jämförbart fristående företag. |
| --- | --- |

(14)

Enligt de belgiska myndigheterna (4) berättigas skattelättnaderna vid överskjutande vinst av en önskan att säkerställa att ett belgiskt dotterbolag endast beskattas för sin marknadsmässiga vinst genom att göra det möjligt för detta bolag att från sin skattebas dra av den redovisade vinst som överstiger nämnda marknadsmässiga vinst, vilket motsvarar de synergieffekter, stordriftsfördelar eller andra fördelar som härrör från dess delaktighet i en multinationell koncern och som inte skulle existera för ett jämförbart fristående företag.

4

| (15) | Enligt de belgiska myndigheterna (5) fastställs beloppet för den överskjutande vinst som omfattas av skattelättnader genom ett tillvägagångssätt som består av följande två steg:






  — | För det första fastställs de marknadsmässiga priser som tillämpas för transaktioner mellan det belgiska dotterbolaget och de företag till vilket det är knutet på grundval av en rapport avseende internprissättning som tillhandahålls av skattebetalaren. Eftersom det belgiska dotterbolaget betraktas som den så kallade huvudentreprenören inom ramen för denna förbindelse är det detta bolag som tillskrivs den kvarstående vinsten från dessa transaktioner. |
| --- | --- | --- |

(15)

Enligt de belgiska myndigheterna (5) fastställs beloppet för den överskjutande vinst som omfattas av skattelättnader genom ett tillvägagångssätt som består av följande två steg:

5

—

För det första fastställs de marknadsmässiga priser som tillämpas för transaktioner mellan det belgiska dotterbolaget och de företag till vilket det är knutet på grundval av en rapport avseende internprissättning som tillhandahålls av skattebetalaren. Eftersom det belgiska dotterbolaget betraktas som den så kallade huvudentreprenören inom ramen för denna förbindelse är det detta bolag som tillskrivs den kvarstående vinsten från dessa transaktioner.

| — | För det andra anser Belgien att den kvarstående vinsten inte bör betraktas som det belgiska dotterbolagets marknadsmässiga vinst eftersom den kan överstiga den vinst som ett liknande fristående företag skulle ha gjort under omständigheter som liknar dem som bolaget bedriver verksamhet under utan att ingå i en multinationell koncern. Följaktligen fastställs denna överskjutande vinst på grundval av en andra rapport som presenterats av skattebetalaren inom ramen för den begäran om förhandsbesked som denne har lämnat in i enlighet med den ifrågavarande ordningen, och befrias från skatt. |
| --- | --- |

—

För det andra anser Belgien att den kvarstående vinsten inte bör betraktas som det belgiska dotterbolagets marknadsmässiga vinst eftersom den kan överstiga den vinst som ett liknande fristående företag skulle ha gjort under omständigheter som liknar dem som bolaget bedriver verksamhet under utan att ingå i en multinationell koncern. Följaktligen fastställs denna överskjutande vinst på grundval av en andra rapport som presenterats av skattebetalaren inom ramen för den begäran om förhandsbesked som denne har lämnat in i enlighet med den ifrågavarande ordningen, och befrias från skatt.

| (16) | Belgien vidhåller att man i de rapporter som presenterats i dessa två steg tillämpar de av OECD:s metoder för internprissättning som är mest lämpade. I praktiken tyder de upplysningar som tillhandahållits på att den metod som använts i det andra steget är nettomarginalmetoden (TNMM, transactional net margin method). Syftet med att tillämpa nettomarginalmetoden i detta sammanhang är att komma fram till en uppskattning av lönsamheten för ett bolag som ingår i en multinationell koncern genom att jämföra den med vinsten för jämförbara oberoende (fristående) företag (6) som bedriver en liknande verksamhet. Genom nettomarginalmetoden kan man uppskatta den vinst som oberoende företag skulle kunna tillgodogöra sig av en verksamhet, exempelvis försäljning av egendom, genom att utgå från en lämplig grund såsom kostnader, omsättning eller investeringar i fasta tillgångar (enligt de funktioner som utförs, risker som bärs och tillgångar som utnyttjas) och genom att tillämpa en vinstkvot (en så kallad indikator för vinstnivå) som återspeglar den vinst som konstaterats på denna grundval för jämförbara oberoende företag. |
| --- | --- |

(16)

Belgien vidhåller att man i de rapporter som presenterats i dessa två steg tillämpar de av OECD:s metoder för internprissättning som är mest lämpade. I praktiken tyder de upplysningar som tillhandahållits på att den metod som använts i det andra steget är nettomarginalmetoden (TNMM, transactional net margin method). Syftet med att tillämpa nettomarginalmetoden i detta sammanhang är att komma fram till en uppskattning av lönsamheten för ett bolag som ingår i en multinationell koncern genom att jämföra den med vinsten för jämförbara oberoende (fristående) företag (6) som bedriver en liknande verksamhet. Genom nettomarginalmetoden kan man uppskatta den vinst som oberoende företag skulle kunna tillgodogöra sig av en verksamhet, exempelvis försäljning av egendom, genom att utgå från en lämplig grund såsom kostnader, omsättning eller investeringar i fasta tillgångar (enligt de funktioner som utförs, risker som bärs och tillgångar som utnyttjas) och genom att tillämpa en vinstkvot (en så kallad indikator för vinstnivå) som återspeglar den vinst som konstaterats på denna grundval för jämförbara oberoende företag.

6

| (17) | Genom nettomarginalmetoden kan man beräkna en hypotetisk genomsnittlig vinst för det belgiska dotterbolaget på grundval av en studie där man jämför detta bolag och jämförbara fristående företag (7). Den hypotetiska genomsnittliga vinsten fastställs som ett värde som ligger inom kvartilavståndet för den indikator för vinstnivån som har valts för en rad jämförbara fristående företag (8), vars genomsnitt beräknas över en viss period (i allmänhet fem år). Belgien betraktar denna hypotetiska genomsnittliga vinst som den vinst som det belgiska dotterbolaget skulle ha gjort om det hade varit ett fristående företag i stället för en enhet som ingår i en multinationell koncern. I detta beslut betecknas vinsten med termen justerad marknadsmässig vinst. |
| --- | --- |

(17)

Genom nettomarginalmetoden kan man beräkna en hypotetisk genomsnittlig vinst för det belgiska dotterbolaget på grundval av en studie där man jämför detta bolag och jämförbara fristående företag (7). Den hypotetiska genomsnittliga vinsten fastställs som ett värde som ligger inom kvartilavståndet för den indikator för vinstnivån som har valts för en rad jämförbara fristående företag (8), vars genomsnitt beräknas över en viss period (i allmänhet fem år). Belgien betraktar denna hypotetiska genomsnittliga vinst som den vinst som det belgiska dotterbolaget skulle ha gjort om det hade varit ett fristående företag i stället för en enhet som ingår i en multinationell koncern. I detta beslut betecknas vinsten med termen justerad marknadsmässig vinst.

7

8

justerad marknadsmässig vinst.

| (18) | Beloppet för den överskjutande vinst som ska undantas från skatt beräknas därefter som skillnaden mellan den marknadsmässiga vinst som uppskattats för det belgiska dotterbolaget enligt det första steget (genomsnitt beräknat över en viss period) och den justerade marknadsmässiga vinst som uppnåtts i det andra steget (likaså ett genomsnitt beräknat över samma period). Denna skillnad uttrycks som en procentsats av skattebefrielse för resultatet före skatt (EBIT (9) eller PBT (10)) för att erhålla en genomsnittlig procentsats av överskjutande vinst över en viss period. Denna procentsats motsvarar den minskning av skattebasen som har godtagits och tillämpats inom ramen för den ifrågavarande ordningen för den vinst som det belgiska dotterbolaget har redovisat för de fem år då förhandsbeskedet är bindande för den belgiska skattemyndigheten. |
| --- | --- |

(18)

Beloppet för den överskjutande vinst som ska undantas från skatt beräknas därefter som skillnaden mellan den marknadsmässiga vinst som uppskattats för det belgiska dotterbolaget enligt det första steget (genomsnitt beräknat över en viss period) och den justerade marknadsmässiga vinst som uppnåtts i det andra steget (likaså ett genomsnitt beräknat över samma period). Denna skillnad uttrycks som en procentsats av skattebefrielse för resultatet före skatt (EBIT (9) eller PBT (10)) för att erhålla en genomsnittlig procentsats av överskjutande vinst över en viss period. Denna procentsats motsvarar den minskning av skattebasen som har godtagits och tillämpats inom ramen för den ifrågavarande ordningen för den vinst som det belgiska dotterbolaget har redovisat för de fem år då förhandsbeskedet är bindande för den belgiska skattemyndigheten.

9

10

| (19) | De belgiska myndigheterna hävdar att de förväntade affärsresultaten för de bolag som omfattas av den ifrågavarande ordningen utvärderas på grundval av den vinst som de har redovisat efter tre år. Den fastställda procentsatsen kan därefter vid behov justeras under utvärderingen. Det finns dock inget som tyder på att en sådan utvärdering skulle ha lett till en justering av den fastställda procentuella minskningen i de fall som kommissionen har granskat. |
| --- | --- |

(19)

De belgiska myndigheterna hävdar att de förväntade affärsresultaten för de bolag som omfattas av den ifrågavarande ordningen utvärderas på grundval av den vinst som de har redovisat efter tre år. Den fastställda procentsatsen kan därefter vid behov justeras under utvärderingen. Det finns dock inget som tyder på att en sådan utvärdering skulle ha lett till en justering av den fastställda procentuella minskningen i de fall som kommissionen har granskat.

| (20) | På grundval av artikel 185.2 i CIR 92 är ett förhandsbesked ett obligatoriskt villkor för att kunna omfattas av skattelättnader vid överskjutande vinst. Genom denna bestämmelse begränsas även beviljandet av ett sådant besked till bolag som ingår i en multinationell koncern med närstående företag inom ramen för deras gränsöverskridande förbindelser. Enligt den belgiska lagen av den 24 december 2002 (11) får förhandsbesked dessutom endast beviljas i nya situationer (12). |
| --- | --- |

(20)

På grundval av artikel 185.2 i CIR 92 är ett förhandsbesked ett obligatoriskt villkor för att kunna omfattas av skattelättnader vid överskjutande vinst. Genom denna bestämmelse begränsas även beviljandet av ett sådant besked till bolag som ingår i en multinationell koncern med närstående företag inom ramen för deras gränsöverskridande förbindelser. Enligt den belgiska lagen av den 24 december 2002 (11) får förhandsbesked dessutom endast beviljas i nya situationer (12).

11

12

| (21) | Eftersom ett förhandbesked krävs för att kunna omfattas av skattelättnader vid överskjutande vinst och ett sådant beslut endast kan beviljas för vinster som härrör från en ny situation är den fördel som en multinationell koncern skulle kunna få av den ifrågavarande ordningen beroende av att koncernens verksamhet i Belgien omlokaliseras eller ökar samt är proportionerlig i förhållande till omfattningen av den nya verksamheten och de nya vinster som genereras i landet. De förhandsbesked som beviljats inom ramen för den ifrågavarande ordningen och som granskats av kommissionen avser genomgående förändringar av den multinationella koncernens organisationsstruktur. I ansökningarna om förhandsbesked betonas huvudsakligen en planerad omlokalisering av verksamheten i Belgien, nya investeringar som ska genomföras och arbetstillfällen som ska skapas i landet. |
| --- | --- |

(21)

Eftersom ett förhandbesked krävs för att kunna omfattas av skattelättnader vid överskjutande vinst och ett sådant beslut endast kan beviljas för vinster som härrör från en ny situation är den fördel som en multinationell koncern skulle kunna få av den ifrågavarande ordningen beroende av att koncernens verksamhet i Belgien omlokaliseras eller ökar samt är proportionerlig i förhållande till omfattningen av den nya verksamheten och de nya vinster som genereras i landet. De förhandsbesked som beviljats inom ramen för den ifrågavarande ordningen och som granskats av kommissionen avser genomgående förändringar av den multinationella koncernens organisationsstruktur. I ansökningarna om förhandsbesked betonas huvudsakligen en planerad omlokalisering av verksamheten i Belgien, nya investeringar som ska genomföras och arbetstillfällen som ska skapas i landet.

| (22) | Sammanfattningsvis kan de belgiska dotterbolag som har fått ett förhandsbesked på grundval av den ifrågavarande ordningen varje år i enlighet med artikel 185.2 b i CIR 92 genomföra en proaktiv negativ justering av sin skattebas inom ramen för bolagsskatten, genom att dra av den förmodade överskjutande vinsten från den redovisade vinsten. De belgiska myndigheterna anser sålunda att denna överskjutande vinst inte borde tillskrivas det belgiska dotterbolaget och följaktligen borde uteslutas från dess skattebas i Belgien i enlighet med artikel 185.2 b i CIR 92. Följaktligen beskattas ett belgiskt dotterbolag som omfattas av skattelättnad vid överskjutande vinst med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan den vinst som bolaget har redovisat och dess överskjutande vinst. |
| --- | --- |

(22)

Sammanfattningsvis kan de belgiska dotterbolag som har fått ett förhandsbesked på grundval av den ifrågavarande ordningen varje år i enlighet med artikel 185.2 b i CIR 92 genomföra en proaktiv negativ justering av sin skattebas inom ramen för bolagsskatten, genom att dra av den förmodade överskjutande vinsten från den redovisade vinsten. De belgiska myndigheterna anser sålunda att denna överskjutande vinst inte borde tillskrivas det belgiska dotterbolaget och följaktligen borde uteslutas från dess skattebas i Belgien i enlighet med artikel 185.2 b i CIR 92. Följaktligen beskattas ett belgiskt dotterbolag som omfattas av skattelättnad vid överskjutande vinst med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan den vinst som bolaget har redovisat och dess överskjutande vinst.

2.2   Lagstiftningsram och regelverk

Lagstiftningsram och regelverk

2.2.1   Beskattning av inkomster enligt systemet för bolagsskatt i Belgien

Beskattning av inkomster enligt systemet för bolagsskatt i Belgien

| (23) | I CIR 92 fastställs de regler för inkomstskatt som tillämpas av Belgien. I artikel 1 fastställs fyra kategorier av inkomstskatt som omfattar skatten för fysiska personer (avdelning II: artiklarna 3–178), företag med säte i landet (avdelning III: artiklarna 179–219), andra juridiska personer (avdelning IV: artiklarna 220–226) och skattskyldiga utan hemvist i landet – fysiska personer, företag, andra juridiska personer (avdelning V: artiklarna 227–248/3). |
| --- | --- |

(23)

I CIR 92 fastställs de regler för inkomstskatt som tillämpas av Belgien. I artikel 1 fastställs fyra kategorier av inkomstskatt som omfattar skatten för fysiska personer (avdelning II: artiklarna 3–178), företag med säte i landet (avdelning III: artiklarna 179–219), andra juridiska personer (avdelning IV: artiklarna 220–226) och skattskyldiga utan hemvist i landet – fysiska personer, företag, andra juridiska personer (avdelning V: artiklarna 227–248/3).

| (24) | I artikel 183 i CIR 92 föreskrivs att de inkomster som ska beskattas i enlighet med avdelning III (företag med säte i landet) är av samma slag som de inkomster som ska beskattas i enlighet med avdelning II (juridiska personer), och att beskattningsunderlaget ska fastställas i enlighet med de regler som gäller för vinst. I artikel 24 i CIR 92 anges att industriella och kommersiella företags och jordbruksföretags skattepliktiga inkomster inbegriper alla inkomster som härrör från företagsverksamhet, såsom vinst som härrör från alla transaktioner som behandlats av dessa företag eller genom dessa, och alla ökningar av tillgångarnas värde och alla minskningar av tillgångarnas värde när dessa värdeökningar eller värdeminskningar har utförts eller uttryckts i räkenskaperna eller årsbokslutet. |
| --- | --- |

(24)

I artikel 183 i CIR 92 föreskrivs att de inkomster som ska beskattas i enlighet med avdelning III (företag med säte i landet) är av samma slag som de inkomster som ska beskattas i enlighet med avdelning II (juridiska personer), och att beskattningsunderlaget ska fastställas i enlighet med de regler som gäller för vinst. I artikel 24 i CIR 92 anges att industriella och kommersiella företags och jordbruksföretags skattepliktiga inkomster inbegriper alla inkomster som härrör från företagsverksamhet, såsom vinst som härrör från alla transaktioner som behandlats av dessa företag eller genom dessa, och alla ökningar av tillgångarnas värde och alla minskningar av tillgångarnas värde när dessa värdeökningar eller värdeminskningar har utförts eller uttryckts i räkenskaperna eller årsbokslutet.

| (25) | Enligt artikel 185.1 i CIR 92 är företagen skyldiga att betala skatt för hela vinstbeloppet före utdelning. I jämförelse med artiklarna 1, 24 och 183 i CIR 92 innebär denna bestämmelse att den vinst som är beskattningsbar inom ramen för den belgiska skatterätten – som utgångspunkt och oaktat eventuella senare justeringar uppåt eller nedåt – minst bör omfatta det totala vinstbelopp som redovisats i skattebetalarens räkenskaper. |
| --- | --- |

(25)

Enligt artikel 185.1 i CIR 92 är företagen skyldiga att betala skatt för hela vinstbeloppet före utdelning. I jämförelse med artiklarna 1, 24 och 183 i CIR 92 innebär denna bestämmelse att den vinst som är beskattningsbar inom ramen för den belgiska skatterätten – som utgångspunkt och oaktat eventuella senare justeringar uppåt eller nedåt – minst bör omfatta det totala vinstbelopp som redovisats i skattebetalarens räkenskaper.

| (26) | Skattebasen inom ramen för den belgiska inkomstskatten fastställs nämligen med den vinst som redovisats i skattebetalarens räkenskaper som utgångspunkt. Ett visst antal positiva justeringar (till exempel icke-godkända utgifter) eller negativa justeringar (till exempel delvis skattebefrielse för vissa utdelningar, avdrag för balanserade förluster, skatteincitament) får tillämpas senare för att fastställa skattebasen. För var och en av dessa åtgärder måste skattebetalarna lämna uppgifter till skattemyndigheten genom sina självdeklarationer (formulär 275.1) samt kunna tillhandahålla handlingar som styrker sådana justeringar. |
| --- | --- |

(26)

Skattebasen inom ramen för den belgiska inkomstskatten fastställs nämligen med den vinst som redovisats i skattebetalarens räkenskaper som utgångspunkt. Ett visst antal positiva justeringar (till exempel icke-godkända utgifter) eller negativa justeringar (till exempel delvis skattebefrielse för vissa utdelningar, avdrag för balanserade förluster, skatteincitament) får tillämpas senare för att fastställa skattebasen. För var och en av dessa åtgärder måste skattebetalarna lämna uppgifter till skattemyndigheten genom sina självdeklarationer (formulär 275.1) samt kunna tillhandahålla handlingar som styrker sådana justeringar.

| (27) | När den belgiska skatterätten tillåter en permanent skattebefrielse för en del av den vinst som redovisats som tillgång i skattebetalarens räkenskaper kan en justering göras i samband med den första beräkningen av skattebasen genom en så kallad ökning av de ursprungliga tillgångarna. |
| --- | --- |

(27)

När den belgiska skatterätten tillåter en permanent skattebefrielse för en del av den vinst som redovisats som tillgång i skattebetalarens räkenskaper kan en justering göras i samband med den första beräkningen av skattebasen genom en så kallad ökning av de ursprungliga tillgångarna.

| (28) | Medan skattebasen inte nödvändigtvis motsvarar den nettovinst som redovisats i skattebetalarens årsredovisning, med beaktande av de justeringar som har gjorts av denna bas för skatteändamål, måste fastställandet av basen i vart fall vara baserad på de siffror som redovisats i räkenskaperna, som utgångspunkt. Fastställandet av skattebasen börjar exempelvis med en beräkning av nettohöjningen eller nettominskningen av de beskattningsbara tillgångarna (periodens vinst/förlust, balanserad vinst/förlust, övrig balanserad vinst) under beskattningsåret. I fall som är berättigade i enlighet med bestämmelserna i skattelagstiftningen eller till följd av en skattekontroll får de siffror som redovisats i skattebetalarens räkenskaper eller som angetts i dennes självdeklaration justeras eller korrigeras. |
| --- | --- |

(28)

Medan skattebasen inte nödvändigtvis motsvarar den nettovinst som redovisats i skattebetalarens årsredovisning, med beaktande av de justeringar som har gjorts av denna bas för skatteändamål, måste fastställandet av basen i vart fall vara baserad på de siffror som redovisats i räkenskaperna, som utgångspunkt. Fastställandet av skattebasen börjar exempelvis med en beräkning av nettohöjningen eller nettominskningen av de beskattningsbara tillgångarna (periodens vinst/förlust, balanserad vinst/förlust, övrig balanserad vinst) under beskattningsåret. I fall som är berättigade i enlighet med bestämmelserna i skattelagstiftningen eller till följd av en skattekontroll får de siffror som redovisats i skattebetalarens räkenskaper eller som angetts i dennes självdeklaration justeras eller korrigeras.

2.2.2   Lagen av den 21 juni 2004 om ändring av CIR 92

Lagen av den 21 juni 2004 om ändring av CIR 92

| (29) | Genom lagen av den 21 juni 2004 (13) införde Belgien nya skattebestämmelser avseende närstående bolags gränsöverskridande transaktioner inom en multinationell koncern. En andra punkt har bland annat lagts till i artikel 185 i CIR 92 för att i den belgiska skatterätten införliva den internationellt erkända så kallade armlängdsprincipen vid internprissättning (14). Artikel 185.2 i CIR 92 lyder som följer:
  För två företag som ingår i en multinationell koncern med närstående företag och vad gäller deras ömsesidiga gränsöverskridande förbindelser:






  a) | När det mellan de två företagen i fråga om handelsförbindelser eller finansiella förbindelser avtalas eller föreskrivs villkor som avviker från dem som skulle ha avtalats mellan av varandra oberoende företag får all inkomst, som utan sådana villkor skulle ha tillkommit det ena företaget men som på grund av villkoren i fråga inte tillkommit detta företag, inräknas i detta företags inkomst. |
| --- | --- | --- |

(29)

Genom lagen av den 21 juni 2004 (13) införde Belgien nya skattebestämmelser avseende närstående bolags gränsöverskridande transaktioner inom en multinationell koncern. En andra punkt har bland annat lagts till i artikel 185 i CIR 92 för att i den belgiska skatterätten införliva den internationellt erkända så kallade armlängdsprincipen vid internprissättning (14). Artikel 185.2 i CIR 92 lyder som följer:

13

14

För två företag som ingår i en multinationell koncern med närstående företag och vad gäller deras ömsesidiga gränsöverskridande förbindelser:

a)

När det mellan de två företagen i fråga om handelsförbindelser eller finansiella förbindelser avtalas eller föreskrivs villkor som avviker från dem som skulle ha avtalats mellan av varandra oberoende företag får all inkomst, som utan sådana villkor skulle ha tillkommit det ena företaget men som på grund av villkoren i fråga inte tillkommit detta företag, inräknas i detta företags inkomst.

| b) | Om det i ett företags inkomst redovisas inkomst som även redovisas i ett annat företags inkomst och den inkomst som på så sätt ingår är inkomst som skulle ha erhållits av detta andra företag om de villkor som avtalats mellan de två företagen hade varit de som skulle ha avtalats mellan av varandra oberoende företag, ska det första företagets inkomst justeras på ett vederbörligt sätt. |
| --- | --- |

b)

Om det i ett företags inkomst redovisas inkomst som även redovisas i ett annat företags inkomst och den inkomst som på så sätt ingår är inkomst som skulle ha erhållits av detta andra företag om de villkor som avtalats mellan de två företagen hade varit de som skulle ha avtalats mellan av varandra oberoende företag, ska det första företagets inkomst justeras på ett vederbörligt sätt.

Första stycket tillämpas genom förhandsbesked utan att det påverkar tillämpningen av konventionen om undanröjande av dubbelbeskattning.

| (30) | Även om de inte överensstämmer ordagrant med varandra liknar artikel 185.2 i CIR 92 artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter på inkomst och förmögenhet, som utgör den rättsliga grunden för justeringar av internpriser i de flesta av de avtal som ingåtts mellan två jurisdiktioner för att undvika en dubbelbeskattning av de inkomster som genererats av en person som är bosatt i en av de berörda jurisdiktionerna (nedan kallat dubbelbeskattningsavtal). |
| --- | --- |

(30)

Även om de inte överensstämmer ordagrant med varandra liknar artikel 185.2 i CIR 92 artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter på inkomst och förmögenhet, som utgör den rättsliga grunden för justeringar av internpriser i de flesta av de avtal som ingåtts mellan två jurisdiktioner för att undvika en dubbelbeskattning av de inkomster som genererats av en person som är bosatt i en av de berörda jurisdiktionerna (nedan kallat dubbelbeskattningsavtal).

dubbelbeskattningsavtal

| (31) | I enlighet med sista stycket i artikel 185.2 i CIR 92 omfattas den positiva justering som avses i led a och den negativa justering som avses i led b av ett obligatoriskt förfarande för förhandstillstånd som leder till ett förhandsbesked. De fall där justeringen följer av tillämpningen av konventionen om undanröjande av dubbelbeskattning vid justering av inkomst mellan företag i intressegemenskap (nedan kallad EU:s skiljemannakonvention) (15) eller ett dubbelbeskattningsavtal är de enda undantagen från denna regel. |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med sista stycket i artikel 185.2 i CIR 92 omfattas den positiva justering som avses i led a och den negativa justering som avses i led b av ett obligatoriskt förfarande för förhandstillstånd som leder till ett förhandsbesked. De fall där justeringen följer av tillämpningen av konventionen om undanröjande av dubbelbeskattning vid justering av inkomst mellan företag i intressegemenskap (nedan kallad EU:s skiljemannakonvention) (15) eller ett dubbelbeskattningsavtal är de enda undantagen från denna regel.

EU:s skiljemannakonvention

15

| (32) | Genom lagen av den 21 juni 2004 har även en ändring av artikel 235.2 i CIR 92 införts för att de regler för internprissättning som fastställs i artikel 185.2 i CIR 92 även ska gälla för fasta etableringsställen i Belgien tillhörande utländska företag. |
| --- | --- |

(32)

Genom lagen av den 21 juni 2004 har även en ändring av artikel 235.2 i CIR 92 införts för att de regler för internprissättning som fastställs i artikel 185.2 i CIR 92 även ska gälla för fasta etableringsställen i Belgien tillhörande utländska företag.

2.2.3   Motivering till lagen av den 21 juni 2004 samt de riktlinjer som anges i den

Motivering till lagen av den 21 juni 2004 samt de riktlinjer som anges i den

2.2.3.1   Motivering till lagen av den 21 juni 2004

Motivering till lagen av den 21 juni 2004

| (33) | Motiveringen till lagen av den 21 juni 2004 (nedan kallad motiveringen) innehåller riktlinjer gällande målet med och tillämpningen av artikel 185.2 i CIR 92 (16). Enligt motiveringen är artikel 185.2 i CIR 92 baserad på artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter på inkomst och förmögenhet (17). I motiveringen anges även att den föreslagna bestämmelsen gör det möjligt att anpassa den belgiska lagstiftningen efter den internationellt vedertagna standarden (18). I motiveringen betonas den mycket starka kopplingen mellan redovisningslagstiftningen och skattelagstiftningen, vilket innebär att ett undantag från redovisningslagstiftningen för skatteändamål kräver en uttrycklig rättslig grund. Kodifieringen av armlängdsprincipen i den belgiska lagen om inkomstskatt har därmed ansetts nödvändig för att möjliggöra justeringar av internpriser som krävs enligt internationellt överenskomna standarder men som avviker från redovisningslagstiftningen. |
| --- | --- |

(33)

Motiveringen till lagen av den 21 juni 2004 (nedan kallad motiveringen) innehåller riktlinjer gällande målet med och tillämpningen av artikel 185.2 i CIR 92 (16). Enligt motiveringen är artikel 185.2 i CIR 92 baserad på artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter på inkomst och förmögenhet (17). I motiveringen anges även att den föreslagna bestämmelsen gör det möjligt att anpassa den belgiska lagstiftningen efter den internationellt vedertagna standarden (18). I motiveringen betonas den mycket starka kopplingen mellan redovisningslagstiftningen och skattelagstiftningen, vilket innebär att ett undantag från redovisningslagstiftningen för skatteändamål kräver en uttrycklig rättslig grund. Kodifieringen av armlängdsprincipen i den belgiska lagen om inkomstskatt har därmed ansetts nödvändig för att möjliggöra justeringar av internpriser som krävs enligt internationellt överenskomna standarder men som avviker från redovisningslagstiftningen.

motiveringen

16

17

18

| (34) | Vad gäller den negativa justering som föreskrivs i artikel 185.2 b i CIR 92 anges i motiveringen att denna bestämmelse har som syfte att undvika eller eliminera en (möjlig) dubbelbeskattning. I motiveringen anges dessutom att denna justering endast får göras om enheten för förhandsbesked anser att den primära justeringen är berättigad både principiellt sett och när det gäller själva beloppet. |
| --- | --- |

(34)

Vad gäller den negativa justering som föreskrivs i artikel 185.2 b i CIR 92 anges i motiveringen att denna bestämmelse har som syfte att undvika eller eliminera en (möjlig) dubbelbeskattning. I motiveringen anges dessutom att denna justering endast får göras om enheten för förhandsbesked anser att den primära justeringen är berättigad både principiellt sett och när det gäller själva beloppet.

| (35) | Motiveringen inbegriper även riktlinjer för vad som ska anses vara en multinationell koncern med närstående företag samt riktlinjer avseende det uppdrag som åligger enheten för förhandsbesked. Det anges framför allt att enheten för förhandsbesked måste yttra sig om den metod som används, de funktioner som utförs, de risker som bärs och de tillgångar som utnyttjas vid fastställandet av skattebasen. |
| --- | --- |

(35)

Motiveringen inbegriper även riktlinjer för vad som ska anses vara en multinationell koncern med närstående företag samt riktlinjer avseende det uppdrag som åligger enheten för förhandsbesked. Det anges framför allt att enheten för förhandsbesked måste yttra sig om den metod som används, de funktioner som utförs, de risker som bärs och de tillgångar som utnyttjas vid fastställandet av skattebasen.

2.2.3.2   Det administrativa cirkuläret av den 4 juli 2006

Det administrativa cirkuläret av den 4 juli 2006

| (36) | Den 4 juli 2006 offentliggjordes ett administrativt cirkulär med riktlinjer för tillämpningen av artikel 185.2 i CIR 92 (nedan kallat cirkuläret) för både positiva och negativa justeringar av internpriserna (19). I cirkuläret bekräftas de definitioner som fastställs i motiveringen för de bolag som ingår i en multinationell koncern och de gränsöverskridande transaktioner som avses i artikel 185.2 i CIR 92. I cirkuläret beskrivs även den roll samt de ansvarsområden och befogenheter som åligger enheten för förhandsbesked. |
| --- | --- |

(36)

Den 4 juli 2006 offentliggjordes ett administrativt cirkulär med riktlinjer för tillämpningen av artikel 185.2 i CIR 92 (nedan kallat cirkuläret) för både positiva och negativa justeringar av internpriserna (19). I cirkuläret bekräftas de definitioner som fastställs i motiveringen för de bolag som ingår i en multinationell koncern och de gränsöverskridande transaktioner som avses i artikel 185.2 i CIR 92. I cirkuläret beskrivs även den roll samt de ansvarsområden och befogenheter som åligger enheten för förhandsbesked.

cirkuläret

19

| (37) | I cirkuläret hänvisas det till ett obligatoriskt ingripande av enheten för förhandsbesked när det gäller negativa justeringar och den självständighet med vilken enheten får fastställa villkor från fall till fall, som förväntas bidra till en ökad effektivitet och säkerhet för skattebetalarna samt förbättra investeringsklimatet i Belgien. |
| --- | --- |

(37)

I cirkuläret hänvisas det till ett obligatoriskt ingripande av enheten för förhandsbesked när det gäller negativa justeringar och den självständighet med vilken enheten får fastställa villkor från fall till fall, som förväntas bidra till en ökad effektivitet och säkerhet för skattebetalarna samt förbättra investeringsklimatet i Belgien.

| (38) | I cirkuläret bekräftas att det vid beräkningen av skattebasen ska göras en vederbörlig negativ justering av vinsten i enlighet med artikel 185.2 b i CIR 92 i form av en så kallad ökning av de ursprungliga tillgångarna i företagets självdeklaration (formulär 275.1) (20). Vad gäller termen vederbörlig som används i artikel 185.2 b i CIR 92, i samband med den negativa justeringen, påpekas i cirkuläret att det inte kommer att ske någon motsvarande negativ justering (21) om den primära positiva justering som utförts av en annan jurisdiktion är alltför stor. I cirkuläret beskrivs även hur justeringar av internpriser bör redovisas i det berörda belgiska företagets redovisning. I cirkuläret påminns det slutligen om att artikel 185.2 i CIR 92 gäller sedan den 19 juli 2004. |
| --- | --- |

(38)

I cirkuläret bekräftas att det vid beräkningen av skattebasen ska göras en vederbörlig negativ justering av vinsten i enlighet med artikel 185.2 b i CIR 92 i form av en så kallad ökning av de ursprungliga tillgångarna i företagets självdeklaration (formulär 275.1) (20). Vad gäller termen vederbörlig som används i artikel 185.2 b i CIR 92, i samband med den negativa justeringen, påpekas i cirkuläret att det inte kommer att ske någon motsvarande negativ justering (21) om den primära positiva justering som utförts av en annan jurisdiktion är alltför stor. I cirkuläret beskrivs även hur justeringar av internpriser bör redovisas i det berörda belgiska företagets redovisning. I cirkuläret påminns det slutligen om att artikel 185.2 i CIR 92 gäller sedan den 19 juli 2004.

20

vederbörlig

21

2.2.3.3   Svaren från finansministern på parlamentsfrågor avseende skattelättnaderna vid överskjutande vinst

Svaren från finansministern på parlamentsfrågor avseende skattelättnaderna vid överskjutande vinst

| (39) | I ett svar på en parlamentsfråga som skickades in 2005 (22) bekräftade den dåvarande finansministern att den vinst som redovisats av ett belgiskt dotterbolag och som överstiger en marknadsmässig vinst inte bör beskattas i Belgien och att det inte ankom på de belgiska skattemyndigheterna att fastställa vilka andra utländska dotterbolag som måste lägga till denna överskjutande vinst i sin skattebas. |
| --- | --- |

(39)

I ett svar på en parlamentsfråga som skickades in 2005 (22) bekräftade den dåvarande finansministern att den vinst som redovisats av ett belgiskt dotterbolag och som överstiger en marknadsmässig vinst inte bör beskattas i Belgien och att det inte ankom på de belgiska skattemyndigheterna att fastställa vilka andra utländska dotterbolag som måste lägga till denna överskjutande vinst i sin skattebas.

22

| (40) | I en parlamentsfråga från 2007 avseende förhandsbesked och internationell skatteflykt (23) hänvisas det till sambandet mellan leden a och b i artikel 185.2 i CIR 92, å ena sidan, och de motsvarande punkterna 1 och 2 i artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter på inkomst och förmögenhet, å andra sidan. Den ledamot som ställde frågan påpekade att de flesta av de dubbelbeskattningsavtal som ingåtts av Belgien endast innehöll en bestämmelse om positiva justeringar av internpriser. I de avtal som innefattar en bestämmelse om negativa justeringar av internpriser utgör den negativa justering som utförs av de belgiska myndigheterna alltid en reaktion på en positiv justering som har utförts av den andra avtalsslutande staten. Ledamoten påpekade även att få skattebetalare skulle begära ett förhandsbesked om en positiv justering av internpriser, även om skyldigheten juridiskt sett även gäller denna typ av justering. Slutligen frågade ledamoten om Belgien skulle göra en ensidig negativ justering under förutsättning att det andra berörda landet anpassar sin primära justering eller informeras om den belgiska negativa justeringen. |
| --- | --- |

(40)

I en parlamentsfråga från 2007 avseende förhandsbesked och internationell skatteflykt (23) hänvisas det till sambandet mellan leden a och b i artikel 185.2 i CIR 92, å ena sidan, och de motsvarande punkterna 1 och 2 i artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter på inkomst och förmögenhet, å andra sidan. Den ledamot som ställde frågan påpekade att de flesta av de dubbelbeskattningsavtal som ingåtts av Belgien endast innehöll en bestämmelse om positiva justeringar av internpriser. I de avtal som innefattar en bestämmelse om negativa justeringar av internpriser utgör den negativa justering som utförs av de belgiska myndigheterna alltid en reaktion på en positiv justering som har utförts av den andra avtalsslutande staten. Ledamoten påpekade även att få skattebetalare skulle begära ett förhandsbesked om en positiv justering av internpriser, även om skyldigheten juridiskt sett även gäller denna typ av justering. Slutligen frågade ledamoten om Belgien skulle göra en ensidig negativ justering under förutsättning att det andra berörda landet anpassar sin primära justering eller informeras om den belgiska negativa justeringen.

23

| (41) | Den dåvarande finansministern svarade att endast ansökningar om negativ justering hade tagits emot i detta skede. Ministern hävdade dessutom att det inte ankom på Belgien att ange det land som borde tillskrivas den överskjutande vinsten och att det därför var omöjligt att fastställa vilket land som informationen om en belgisk negativ justering skulle utbytas med. |
| --- | --- |

(41)

Den dåvarande finansministern svarade att endast ansökningar om negativ justering hade tagits emot i detta skede. Ministern hävdade dessutom att det inte ankom på Belgien att ange det land som borde tillskrivas den överskjutande vinsten och att det därför var omöjligt att fastställa vilket land som informationen om en belgisk negativ justering skulle utbytas med.

| (42) | I januari 2015, efter avslöjanden i pressen om Luxleaks-affären, ställdes ett flertal parlamentsfrågor på nytt till finansministern med avseende på utbytet av information mellan skattemyndigheterna eller avsaknaden av detta, främjandet av ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst under slagordet Only in Belgium och möjligheterna för multinationella företag att minska det belopp som ska betalas inom ramen för bolagsskatten med hjälp av förhandsbesked (24). Finansministern påpekade att enheten för förhandsbesked nöjde sig med att tillämpa armlängdsprincipen i förhandsbeskeden om skattelättnader vid överskjutande vinst, och bekräftade det svar som lämnades av finansministern under 2007 med avseende på informationsutbytet. |
| --- | --- |

(42)

I januari 2015, efter avslöjanden i pressen om Luxleaks-affären, ställdes ett flertal parlamentsfrågor på nytt till finansministern med avseende på utbytet av information mellan skattemyndigheterna eller avsaknaden av detta, främjandet av ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst under slagordet Only in Belgium och möjligheterna för multinationella företag att minska det belopp som ska betalas inom ramen för bolagsskatten med hjälp av förhandsbesked (24). Finansministern påpekade att enheten för förhandsbesked nöjde sig med att tillämpa armlängdsprincipen i förhandsbeskeden om skattelättnader vid överskjutande vinst, och bekräftade det svar som lämnades av finansministern under 2007 med avseende på informationsutbytet.

Only in Belgium

24

2.2.4   Lagen av den 24 december 2002 om införande ett system för förhandsbeslut i skattefrågor

Lagen av den 24 december 2002 om införande ett system för förhandsbeslut i skattefrågor

| (43) | Genom lagen av den 24 december 2002 ges finansministern möjlighet att genom förhandsbesked besluta om alla eventuella ansökningar som rör genomförandet av skatterättens bestämmelser (25). |
| --- | --- |

(43)

Genom lagen av den 24 december 2002 ges finansministern möjlighet att genom förhandsbesked besluta om alla eventuella ansökningar som rör genomförandet av skatterättens bestämmelser (25).

25

| (44) | I artikel 20 definieras ett förhandsbesked och principen om ett sådant besked inte kan resultera i en minskning av det skattebelopp som ska betalas eller skattelättnader för den person som är skyldig att betala denna skatt:
  Med förhandsbesked menas den rättshandling där det federala finansministeriet utifrån gällande bestämmelser fastställer hur lagen ska tillämpas i en viss situation eller på en viss åtgärd, innan detta fått några skattekonsekvenser.
  Förhandsbeskedet får inte medföra skattebefrielse eller ändring av skatten. |
| --- | --- |

(44)

I artikel 20 definieras ett förhandsbesked och principen om ett sådant besked inte kan resultera i en minskning av det skattebelopp som ska betalas eller skattelättnader för den person som är skyldig att betala denna skatt:

Med förhandsbesked menas den rättshandling där det federala finansministeriet utifrån gällande bestämmelser fastställer hur lagen ska tillämpas i en viss situation eller på en viss åtgärd, innan detta fått några skattekonsekvenser.

Förhandsbeskedet får inte medföra skattebefrielse eller ändring av skatten.

| (45) | I artikel 22 i lagen anges de omständigheter då ett förhandsbesked inte kan beviljas, exempelvis om en begäran står i samband med situationer eller åtgärder som är identiska med situationer eller åtgärder som redan har fått skattekonsekvenser. I artikel 23 i lagen definieras principen om att förhandsbesked är bindande för skattemyndigheten i framtiden samt de omständigheter då ett förhandsbesked inte är bindande för skattemyndigheten. Så är fallet om det visar sig att förhandsbeskedet inte överensstämmer med bestämmelserna i fördragen, unionsrätten eller den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

(45)

I artikel 22 i lagen anges de omständigheter då ett förhandsbesked inte kan beviljas, exempelvis om en begäran står i samband med situationer eller åtgärder som är identiska med situationer eller åtgärder som redan har fått skattekonsekvenser. I artikel 23 i lagen definieras principen om att förhandsbesked är bindande för skattemyndigheten i framtiden samt de omständigheter då ett förhandsbesked inte är bindande för skattemyndigheten. Så är fallet om det visar sig att förhandsbeskedet inte överensstämmer med bestämmelserna i fördragen, unionsrätten eller den nationella lagstiftningen.

| (46) | Genom lagen av den 21 juni 2004 infördes en ändring i lagen av den 24 december 2002 om införande av ett system för förhandsbesked i skattefrågor, som innebär att ett oberoende organ med ansvar för att utfärda dessa förhandsbesked ska inrättas vid den belgiska förvaltningen (26). På grundval av lagen av den 21 juni 2004 inrättades enheten för förhandsbesked genom en kunglig förordning av den 23 augusti 2004 vid det behöriga finansministeriet för beviljande av förhandsbesked (nedan kallat det federala finansministeriet). Enheten för förhandsbesked ska offentliggöra en årsrapport om sin verksamhet. |
| --- | --- |

(46)

Genom lagen av den 21 juni 2004 infördes en ändring i lagen av den 24 december 2002 om införande av ett system för förhandsbesked i skattefrågor, som innebär att ett oberoende organ med ansvar för att utfärda dessa förhandsbesked ska inrättas vid den belgiska förvaltningen (26). På grundval av lagen av den 21 juni 2004 inrättades enheten för förhandsbesked genom en kunglig förordning av den 23 augusti 2004 vid det behöriga finansministeriet för beviljande av förhandsbesked (nedan kallat det federala finansministeriet). Enheten för förhandsbesked ska offentliggöra en årsrapport om sin verksamhet.

26

det federala finansministeriet

2.3   Beskrivning av OECD:s anvisningar för internprissättning

Beskrivning av OECD:s anvisningar för internprissättning

2.3.1   OECD:s modellavtal för skatter och OECD:s riktlinjer för internprissättning

OECD:s modellavtal för skatter och OECD:s riktlinjer för internprissättning

| (47) | Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) förser sina medlemsstater med anvisningar i beskattningsfrågor. OECD:s anvisningar för internprissättning återfinns i OECD:s modellavtal för skatter och OECD:s riktlinjer för internprissättning för multinationella företag och skatteförvaltningar (nedan kallade OECD:s riktlinjer för internprissättning) (27), som båda är icke-bindande rättsliga instrument. |
| --- | --- |

(47)

Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) förser sina medlemsstater med anvisningar i beskattningsfrågor. OECD:s anvisningar för internprissättning återfinns i OECD:s modellavtal för skatter och OECD:s riktlinjer för internprissättning för multinationella företag och skatteförvaltningar (nedan kallade OECD:s riktlinjer för internprissättning) (27), som båda är icke-bindande rättsliga instrument.

OECD:s riktlinjer för internprissättning

27

| (48) | Eftersom OECD:s modellavtal för skatter och OECD:s riktlinjer för internprissättning inte är bindande uppmuntras skattemyndigheterna i OECD:s medlemsstater endast att följa dem. Dock fungerar dessa två instrument i allmänhet som referenspunkter och har ett starkt inflytande på skattepraxis i OECD:s medlemsstater (och även i länder som inte är medlemmar). I ett flertal av OECD:s medlemsstater har dessa instrument dessutom vunnit laga kraft eller fungerar som riktmärke vid tolkningen av dubbelbeskattningsavtal och den nationella skatterätten (28). Kommissionen nämner OECD:s modellavtal för skatter och riktlinjer för internprissättning i detta beslut eftersom dessa instrument utgör resultatet av expertdiskussioner inom ramen för OECD och tillhandahåller närmare upplysningar om förfaranden för att ta itu med gemensamma utmaningar. |
| --- | --- |

(48)

Eftersom OECD:s modellavtal för skatter och OECD:s riktlinjer för internprissättning inte är bindande uppmuntras skattemyndigheterna i OECD:s medlemsstater endast att följa dem. Dock fungerar dessa två instrument i allmänhet som referenspunkter och har ett starkt inflytande på skattepraxis i OECD:s medlemsstater (och även i länder som inte är medlemmar). I ett flertal av OECD:s medlemsstater har dessa instrument dessutom vunnit laga kraft eller fungerar som riktmärke vid tolkningen av dubbelbeskattningsavtal och den nationella skatterätten (28). Kommissionen nämner OECD:s modellavtal för skatter och riktlinjer för internprissättning i detta beslut eftersom dessa instrument utgör resultatet av expertdiskussioner inom ramen för OECD och tillhandahåller närmare upplysningar om förfaranden för att ta itu med gemensamma utmaningar.

28

| (49) | OECD:s modellavtal för skatter med kommentarer tillhandahåller riktlinjer för hur dubbelbeskattningsavtal ska tolkas. Genom OECD:s riktlinjer för internprissättning får skattemyndigheter och multinationella företag vägledning om hur armlängdsprincipen ska tillämpas för att fastställa internpriserna (29). Med internpriser avses de fakturerade priserna för affärshändelser mellan separata enheter i samma företagskoncern. Kopplingen mellan medlemmarna i en multinationell koncern gör det möjligt för dem att i sina förbindelser inom koncernen, som har en inverkan på internpriserna (och följaktligen på de skattepliktiga inkomsterna), fastställa särskilda villkor som avviker från dem som skulle ha varit tillämpliga om medlemmarna i koncernen hade agerat som oberoende företag (30). Detta kan göra det möjligt att överföra vinst från ett skatteområde till ett annat och kan bidra till att så lite vinst som möjligt tilldelas till områden där den beskattas i högre grad. För att undvika dessa situationer bör skattemyndigheterna endast godta internpriser mellan företag i samma koncern som ersätter transaktionerna som om de hade fastställts mellan oberoende företag som förhandlar under jämförbara normala marknadsmässiga villkor (31). Detta är den så kallade armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(49)

OECD:s modellavtal för skatter med kommentarer tillhandahåller riktlinjer för hur dubbelbeskattningsavtal ska tolkas. Genom OECD:s riktlinjer för internprissättning får skattemyndigheter och multinationella företag vägledning om hur armlängdsprincipen ska tillämpas för att fastställa internpriserna (29). Med internpriser avses de fakturerade priserna för affärshändelser mellan separata enheter i samma företagskoncern. Kopplingen mellan medlemmarna i en multinationell koncern gör det möjligt för dem att i sina förbindelser inom koncernen, som har en inverkan på internpriserna (och följaktligen på de skattepliktiga inkomsterna), fastställa särskilda villkor som avviker från dem som skulle ha varit tillämpliga om medlemmarna i koncernen hade agerat som oberoende företag (30). Detta kan göra det möjligt att överföra vinst från ett skatteområde till ett annat och kan bidra till att så lite vinst som möjligt tilldelas till områden där den beskattas i högre grad. För att undvika dessa situationer bör skattemyndigheterna endast godta internpriser mellan företag i samma koncern som ersätter transaktionerna som om de hade fastställts mellan oberoende företag som förhandlar under jämförbara normala marknadsmässiga villkor (31). Detta är den så kallade armlängdsprincipen.

29

30

31

| (50) | Tillämpningen av armlängdsprincipen grundar sig följaktligen på en jämförelse mellan villkoren för kontrollerade transaktioner (inom koncernen) och villkoren för jämförbara transaktioner mellan oberoende företag som utförts under liknande omständigheter, samtidigt som det säkerställs att ingen av de eventuella skillnaderna mellan de jämförda situationerna kan påverka de analyserade villkoren på ett avsevärt sätt (t.ex. priset eller marginalen) eller att relativt tillförlitliga korrektionsbelopp kan tillämpas för att undanröja sådana skillnader. |
| --- | --- |

(50)

Tillämpningen av armlängdsprincipen grundar sig följaktligen på en jämförelse mellan villkoren för kontrollerade transaktioner (inom koncernen) och villkoren för jämförbara transaktioner mellan oberoende företag som utförts under liknande omständigheter, samtidigt som det säkerställs att ingen av de eventuella skillnaderna mellan de jämförda situationerna kan påverka de analyserade villkoren på ett avsevärt sätt (t.ex. priset eller marginalen) eller att relativt tillförlitliga korrektionsbelopp kan tillämpas för att undanröja sådana skillnader.

| (51) | Såväl OECD:s modellavtal för skatter som OECD:s riktlinjer för internprissättning bygger på den princip som OECD:s medlemsstater har följt och, mer generellt, enligt vilken de olika rättsliga enheter som tillsammans utgör en multinationell koncern behandlas som separata enheter med hänsyn till bolagsskatten (metoden med separata enheter). Av denna metod med separata enheter följer att varje individuell enhet i en multinationell koncern är skattskyldig för sin egen inkomst (32). Metoden med separata enheter har valts som internationell beskattningsprincip av OECD:s medlemsstater för att fastställa skatten i varje land på rätt sätt och undvika dubbelbeskattning, i syfte att undvika konflikter mellan skattemyndigheter och främja handel och internationella investeringar. |
| --- | --- |

(51)

Såväl OECD:s modellavtal för skatter som OECD:s riktlinjer för internprissättning bygger på den princip som OECD:s medlemsstater har följt och, mer generellt, enligt vilken de olika rättsliga enheter som tillsammans utgör en multinationell koncern behandlas som separata enheter med hänsyn till bolagsskatten (metoden med separata enheter). Av denna metod med separata enheter följer att varje individuell enhet i en multinationell koncern är skattskyldig för sin egen inkomst (32). Metoden med separata enheter har valts som internationell beskattningsprincip av OECD:s medlemsstater för att fastställa skatten i varje land på rätt sätt och undvika dubbelbeskattning, i syfte att undvika konflikter mellan skattemyndigheter och främja handel och internationella investeringar.

32

| (52) | I punkt 1.10 i OECD:s riktlinjer för internprissättning hänvisas det uttryckligen till stordriftsfördelar och fördelar med integration (synergieffekter) när det gäller metoden med separata enheter, som är den metod som armlängdsprincipen grundar sig på:
  Enligt vissa har armlängdsprincipen inneboende brister eftersom den metod med separata enheter på vilken principen grundar sig inte alltid tar hänsyn till stordriftsfördelar och samarbete mellan olika verksamhetsområden som är ett resultat av företagsintegrationen. Det finns dock inga allmänt accepterade objektiva kriterier för att tillskriva de olika närstående bolagen stordriftsfördelar eller fördelar med integration. |
| --- | --- |

(52)

I punkt 1.10 i OECD:s riktlinjer för internprissättning hänvisas det uttryckligen till stordriftsfördelar och fördelar med integration (synergieffekter) när det gäller metoden med separata enheter, som är den metod som armlängdsprincipen grundar sig på:

Enligt vissa har armlängdsprincipen inneboende brister eftersom den metod med separata enheter på vilken principen grundar sig inte alltid tar hänsyn till stordriftsfördelar och samarbete mellan olika verksamhetsområden som är ett resultat av företagsintegrationen. Det finns dock inga allmänt accepterade objektiva kriterier för att tillskriva de olika närstående bolagen stordriftsfördelar eller fördelar med integration.

2.3.2   Armlängdsprincipen

Armlängdsprincipen

| (53) | Den armlängdsprincip som är normgivande anges i artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter, vilket utgör grunden för de dubbelbeskattningsavtal som förenar OECD:s medlemsstater, däribland Belgien och, i allt högre grad, länder som inte är medlemmar. Eftersom den flexibilitet som föreskrivs i avtalet om internpriser kan innebära att skattebasen flyttas från ett skatteområde till ett annat främjar den armlängdsprincip som är normgivande i dubbelbeskattningsavtal målsättningen med dessa avtal, det vill säga att undvika dubbelbeskattning och förebygga skatteflykt. |
| --- | --- |

(53)

Den armlängdsprincip som är normgivande anges i artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter, vilket utgör grunden för de dubbelbeskattningsavtal som förenar OECD:s medlemsstater, däribland Belgien och, i allt högre grad, länder som inte är medlemmar. Eftersom den flexibilitet som föreskrivs i avtalet om internpriser kan innebära att skattebasen flyttas från ett skatteområde till ett annat främjar den armlängdsprincip som är normgivande i dubbelbeskattningsavtal målsättningen med dessa avtal, det vill säga att undvika dubbelbeskattning och förebygga skatteflykt.

| (54) | I artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter anges hur justeringar av skattebasen när det gäller internpriser ska utföras i praktiken samt när dessa justeringar måste utföras.






  — | I det första stycket i artikel 9 anges att en avtalsslutande stat får höja skattebasen för en skattebetalare som är bosatt i den staten om staten anser att de internpriser som skattebetalaren tillämpar har lett till en alltför låg skattebas och den avtalsslutande staten har rätt att beskatta skattebetalaren i överensstämmelse därmed. Detta är en så kallad primär justering, där skattemyndigheten skriver upp den skattepliktiga vinst som har redovisats av en skattebetalare (33). |
| --- | --- | --- |

(54)

I artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter anges hur justeringar av skattebasen när det gäller internpriser ska utföras i praktiken samt när dessa justeringar måste utföras.

—

I det första stycket i artikel 9 anges att en avtalsslutande stat får höja skattebasen för en skattebetalare som är bosatt i den staten om staten anser att de internpriser som skattebetalaren tillämpar har lett till en alltför låg skattebas och den avtalsslutande staten har rätt att beskatta skattebetalaren i överensstämmelse därmed. Detta är en så kallad primär justering, där skattemyndigheten skriver upp den skattepliktiga vinst som har redovisats av en skattebetalare (33).

33

| — | Syftet med det andra stycket i artikel 9 är att undvika att vinst som beskattats på detta sätt av den avtalsslutande stat som utför den primära justeringen i enlighet med det första stycket i artikel 9 också beskattas med avseende på ett närstående företag med hemvist i den andra avtalsslutande staten (34). I detta syfte ska den avtalsslutande parten förpliktiga denna andra avtalsslutande stat att antingen minska detta närstående företags skattebas med det justerade vinstbelopp som beskattats av den första avtalsslutande staten till följd av den primära justeringen, eller föreskriva en återbetalning av den skatt som redan har betalats. Denna justering som utförs av den andra avtalsslutande staten är dock inte automatisk. Om den avtalsslutande staten anser att den primära justeringen inte är motiverad, antingen principiellt sett eller när det gäller själva beloppet, kan den – och kommer oftast att – avstå från att genomföra en sådan justering (35). |
| --- | --- |

—

Syftet med det andra stycket i artikel 9 är att undvika att vinst som beskattats på detta sätt av den avtalsslutande stat som utför den primära justeringen i enlighet med det första stycket i artikel 9 också beskattas med avseende på ett närstående företag med hemvist i den andra avtalsslutande staten (34). I detta syfte ska den avtalsslutande parten förpliktiga denna andra avtalsslutande stat att antingen minska detta närstående företags skattebas med det justerade vinstbelopp som beskattats av den första avtalsslutande staten till följd av den primära justeringen, eller föreskriva en återbetalning av den skatt som redan har betalats. Denna justering som utförs av den andra avtalsslutande staten är dock inte automatisk. Om den avtalsslutande staten anser att den primära justeringen inte är motiverad, antingen principiellt sett eller när det gäller själva beloppet, kan den – och kommer oftast att – avstå från att genomföra en sådan justering (35).

34

35

Den negativa justering som utförts av den andra avtalsslutande staten på grundval av artikel 9.2 kallas motsvarande justering och hindrar på ett effektivt sätt dubbelbeskattning av vinst om den beviljas.

motsvarande justering

| (55) | I OECD:s riktlinjer för internprissättning föreskrivs följande fem metoder för att fastställa ett närmevärde för marknadsmässiga priser och fördelning av vinster mellan företag i samma koncern: i) Marknadsprismetoden (CUP, comparable uncontrolled price method), ii) kostnadsplusmetoden (cost plus method), iii) återförsäljningsprismetoden (RPM, resale price method), iv) nettomarginalmetoden (TNMM transactional net margin method) och v) vinstfördelningsmetoden (PSM, profit split method). I OECD:s riktlinjer för internprissättning görs det åtskillnad mellan de traditionella transaktionsbaserade metoderna (de tre första metoderna) och de vinstbaserade transaktionsmetoderna (de två sista metoderna). Det står de multinationella företagen fritt att tillämpa metoder för internprissättning som inte beskrivs i dessa riktlinjer under förutsättning att dessa metoder leder fram till marknadsmässiga internpriser (36). |
| --- | --- |

(55)

I OECD:s riktlinjer för internprissättning föreskrivs följande fem metoder för att fastställa ett närmevärde för marknadsmässiga priser och fördelning av vinster mellan företag i samma koncern: i) Marknadsprismetoden (CUP, comparable uncontrolled price method), ii) kostnadsplusmetoden (cost plus method), iii) återförsäljningsprismetoden (RPM, resale price method), iv) nettomarginalmetoden (TNMM transactional net margin method) och v) vinstfördelningsmetoden (PSM, profit split method). I OECD:s riktlinjer för internprissättning görs det åtskillnad mellan de traditionella transaktionsbaserade metoderna (de tre första metoderna) och de vinstbaserade transaktionsmetoderna (de två sista metoderna). Det står de multinationella företagen fritt att tillämpa metoder för internprissättning som inte beskrivs i dessa riktlinjer under förutsättning att dessa metoder leder fram till marknadsmässiga internpriser (36).

36

| (56) | Nettomarginalmetoden är en av de indirekta metoderna för att fastställa ett närmevärde för marknadsmässiga priser och fördelningen av vinster mellan företag i samma koncern. Genom denna metod fastställs ett närmevärde för den marknadsmässiga vinsten för en serie kontrollerade transaktioner eller en hel verksamhet, snarare än för en viss transaktion. |
| --- | --- |

(56)

Nettomarginalmetoden är en av de indirekta metoderna för att fastställa ett närmevärde för marknadsmässiga priser och fördelningen av vinster mellan företag i samma koncern. Genom denna metod fastställs ett närmevärde för den marknadsmässiga vinsten för en serie kontrollerade transaktioner eller en hel verksamhet, snarare än för en viss transaktion.

| (57) | Vid tillämpning av nettomarginalmetoden är det nödvändigt att välja den part i den kontrollerade transaktionen eller i en rad kontrollerade transaktioner för vilka en indikator för nettovinsten (37) ska väljas ut och testas. Detta val måste vara förenligt med den funktionella analys som gjorts. Den part som testas i en undersökning som baseras på nettomarginalmetoden är i regel den part på vilken metoden kan tillämpas på det mest tillförlitliga sättet och för vilken de mest tillförlitliga jämförelsetalen kan hittas. I praktiken rör det sig om den av de två berörda parterna som har den minst komplexa funktionen enligt den funktionella analysen, medan den kvarstående vinst som genererats av den kontrollerade transaktionen eller raden av kontrollerade transaktioner kommer att tillskrivas den mer komplexa parten (38). |
| --- | --- |

(57)

Vid tillämpning av nettomarginalmetoden är det nödvändigt att välja den part i den kontrollerade transaktionen eller i en rad kontrollerade transaktioner för vilka en indikator för nettovinsten (37) ska väljas ut och testas. Detta val måste vara förenligt med den funktionella analys som gjorts. Den part som testas i en undersökning som baseras på nettomarginalmetoden är i regel den part på vilken metoden kan tillämpas på det mest tillförlitliga sättet och för vilken de mest tillförlitliga jämförelsetalen kan hittas. I praktiken rör det sig om den av de två berörda parterna som har den minst komplexa funktionen enligt den funktionella analysen, medan den kvarstående vinst som genererats av den kontrollerade transaktionen eller raden av kontrollerade transaktioner kommer att tillskrivas den mer komplexa parten (38).

37

38

| (58) | Nettomarginalmetoden tillämpas således ofta i de fall där en av parterna i en kontrollerad transaktion eller en rad kontrollerade transaktioner bidrar med alla komplexa och/eller unika funktioner som är förknippade med transaktionen eller transaktionerna, medan den andra parten utför de löpande och/eller automatiska funktionerna och inte bidrar med några unika funktioner, såsom är fallet med exempelvis en lågriskdistributör. Nettomarginalmetoden kommer sannolikt inte att fungera på ett tillförlitligt sätt om varje part bidrar med unika och viktiga funktioner. I sådana fall anses vinstfördelningsmetoden vara en lämpligare metod för internprissättningen (39). |
| --- | --- |

(58)

Nettomarginalmetoden tillämpas således ofta i de fall där en av parterna i en kontrollerad transaktion eller en rad kontrollerade transaktioner bidrar med alla komplexa och/eller unika funktioner som är förknippade med transaktionen eller transaktionerna, medan den andra parten utför de löpande och/eller automatiska funktionerna och inte bidrar med några unika funktioner, såsom är fallet med exempelvis en lågriskdistributör. Nettomarginalmetoden kommer sannolikt inte att fungera på ett tillförlitligt sätt om varje part bidrar med unika och viktiga funktioner. I sådana fall anses vinstfördelningsmetoden vara en lämpligare metod för internprissättningen (39).

39

2.4   Stödmottagare inom ramen för den omtvistade ordningen

Stödmottagare inom ramen för den omtvistade ordningen

| (59) | Ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst har tillämpats sedan 2004 och har gradvis fått ökad betydelse. Enligt de upplysningar som lämnats av Belgien uppgår antalet företag som har omfattats av den omtvistade ordningen sedan den infördes till 55, för totalt 66 förhandsbesked (40). De belgiska myndigheterna har uppgett att de aldrig har avslagit en begäran om förhandsbesked om skattelättnader vid överskjutande vinst sedan den omtvistade ordningen infördes (41). Antalet förhandsbesked som beviljats per år sedan den omtvistade ordningen infördes under 2004 anges i tabell 1.

  Antal förhandsbesked om skattelättnader vid överskjutande vinst som beviljats sedan 2004

















  År | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ärenden | 0 | 2 | 3 | 5 | 4 | 7 | 6 | 7 | 15 | 9 | 8 |
| Källa: Belgiska finansministeriet, den 31 maj 2014. |

(59)

Ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst har tillämpats sedan 2004 och har gradvis fått ökad betydelse. Enligt de upplysningar som lämnats av Belgien uppgår antalet företag som har omfattats av den omtvistade ordningen sedan den infördes till 55, för totalt 66 förhandsbesked (40). De belgiska myndigheterna har uppgett att de aldrig har avslagit en begäran om förhandsbesked om skattelättnader vid överskjutande vinst sedan den omtvistade ordningen infördes (41). Antalet förhandsbesked som beviljats per år sedan den omtvistade ordningen infördes under 2004 anges i tabell 1.

40

41

Antal förhandsbesked om skattelättnader vid överskjutande vinst som beviljats sedan 2004

Antal förhandsbesked om skattelättnader vid överskjutande vinst som beviljats sedan 2004

År

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Antal ärenden

0

2

3

5

4

7

6

7

15

9

8

Källa: Belgiska finansministeriet, den 31 maj 2014.

Källa:

| (60) | Belgien har lämnat grundläggande finansiella uppgifter för samtliga 66 förhandsbesked om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst (se bilagan för ytterligare detaljer). |
| --- | --- |

(60)

Belgien har lämnat grundläggande finansiella uppgifter för samtliga 66 förhandsbesked om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst (se bilagan för ytterligare detaljer).

| (61) | De situationer i vilka skattelättnader vid överskjutande vinst har beviljats kan illustreras av de exempel som anges i skälen 62-64. |
| --- | --- |

(61)

De situationer i vilka skattelättnader vid överskjutande vinst har beviljats kan illustreras av de exempel som anges i skälen 62-64.

| (62) | Exempel 1: I sin ansökan om förhandsbesked tillkännager företag A sin avsikt att öka sin produktionskapacitet för en viss produkt vid sin belgiska anläggning, och samtidigt förflytta ett utländskt dotterbolags samordningsfunktion (funktionen som huvudentreprenör) till Belgien. I ansökan anges även att företag A kommer att överföra ett flertal heltidstjänster till Belgien. Det framgår av förhandsbeskedet att det inte föreligger några problem med dubbelbeskattning. I beskedet anges att det faktum att de bokföringsmässiga vinsterna i Belgien är högre än ett oberoende företags bokföringsmässiga vinster har samband med bland annat sakkunskap, fördelar när det gäller inköp och kundförteckningar etc. som redan fanns inom koncernen innan funktionen som huvudentreprenör överfördes till Belgien. I förhandsbeskedet anges dock att koncernen har ställt dessa immateriella tillgångar till det belgiska dotterbolagets förfogande utan kostnad, vilket innebär att det inte finns någon skattepliktig inkomst någon annanstans i koncernen och därmed ingen risk för dubbelbeskattning. I förhandsbeskedet (punkt 48) påpekas att det inte ankommer på de belgiska skattemyndigheterna att fastställa i vilket vinstkonto hos utländska företag som den överskjutande vinsten ska anges. |
| --- | --- |

(62)

Exempel 1: I sin ansökan om förhandsbesked tillkännager företag A sin avsikt att öka sin produktionskapacitet för en viss produkt vid sin belgiska anläggning, och samtidigt förflytta ett utländskt dotterbolags samordningsfunktion (funktionen som huvudentreprenör) till Belgien. I ansökan anges även att företag A kommer att överföra ett flertal heltidstjänster till Belgien. Det framgår av förhandsbeskedet att det inte föreligger några problem med dubbelbeskattning. I beskedet anges att det faktum att de bokföringsmässiga vinsterna i Belgien är högre än ett oberoende företags bokföringsmässiga vinster har samband med bland annat sakkunskap, fördelar när det gäller inköp och kundförteckningar etc. som redan fanns inom koncernen innan funktionen som huvudentreprenör överfördes till Belgien. I förhandsbeskedet anges dock att koncernen har ställt dessa immateriella tillgångar till det belgiska dotterbolagets förfogande utan kostnad, vilket innebär att det inte finns någon skattepliktig inkomst någon annanstans i koncernen och därmed ingen risk för dubbelbeskattning. I förhandsbeskedet (punkt 48) påpekas att det inte ankommer på de belgiska skattemyndigheterna att fastställa i vilket vinstkonto hos utländska företag som den överskjutande vinsten ska anges.

| (63) | Exempel 2: I sin ansökan om förhandsbesked tillkännager företag B sin avsikt att genomföra utbyggnadsinvesteringar i Belgien. Företaget hävdar att den nya investeringen är mer fördelaktig för företaget i egenskap av dotterbolag än för ett oberoende företag. De synergieffekter som det hänvisas till i förhandsbeskedet avser de fördelar som bolaget åtnjuter i Belgien i form av lägre investeringskostnader, som hänger samman med att det redan har en anläggning i Belgien, lägre rörelsekostnader, eftersom de allmänna kostnaderna för anläggningen kan fördelas på en utökad produktionsbas, samt tillgången till billig energi. |
| --- | --- |

(63)

Exempel 2: I sin ansökan om förhandsbesked tillkännager företag B sin avsikt att genomföra utbyggnadsinvesteringar i Belgien. Företaget hävdar att den nya investeringen är mer fördelaktig för företaget i egenskap av dotterbolag än för ett oberoende företag. De synergieffekter som det hänvisas till i förhandsbeskedet avser de fördelar som bolaget åtnjuter i Belgien i form av lägre investeringskostnader, som hänger samman med att det redan har en anläggning i Belgien, lägre rörelsekostnader, eftersom de allmänna kostnaderna för anläggningen kan fördelas på en utökad produktionsbas, samt tillgången till billig energi.

| (64) | Exempel 3: I sin ansökan om förhandsbesked förklarar företag C sin avsikt att göra sitt belgiska dotterbolag till sin huvudentreprenör efter en omstrukturering av sin verksamhet i Europa. Företag C kommer att förstärka sina personalresurser i heltidsekvivalenter i Belgien. Belgien går återigen med på att tillämpa nettomarginalmetoden med beaktande av den vinst före skatt som erhålls av oberoende företag inom ramen för jämförbara transaktioner på den öppna marknaden som indikator för vinstnivån för att beräkna huvudentreprenörens skattebas. På denna grundval kommer företag C att erhålla en negativ justering på omkring 60 % av sin nettovinst före skatt. |
| --- | --- |

(64)

Exempel 3: I sin ansökan om förhandsbesked förklarar företag C sin avsikt att göra sitt belgiska dotterbolag till sin huvudentreprenör efter en omstrukturering av sin verksamhet i Europa. Företag C kommer att förstärka sina personalresurser i heltidsekvivalenter i Belgien. Belgien går återigen med på att tillämpa nettomarginalmetoden med beaktande av den vinst före skatt som erhålls av oberoende företag inom ramen för jämförbara transaktioner på den öppna marknaden som indikator för vinstnivån för att beräkna huvudentreprenörens skattebas. På denna grundval kommer företag C att erhålla en negativ justering på omkring 60 % av sin nettovinst före skatt.

| (65) | Efter att ha undersökt ett urval av 22 förhandsbesked anser kommissionen att dessa tre exempel är representativa för den ifrågavarande ordningen i sin helhet. Även om omständigheterna, de berörda beloppen och transaktionerna skiljer sig åt från fall till fall avser de alla multinationella företag som har ökat sin verksamhet i Belgien och som har begärt och beviljats att deras vinst som redovisats i Belgien men som efter vad som påstås kan tillskrivas synergieffekter, stordriftsfördelar eller andra faktorer som kommer av att de tillhör en koncern ska dras av från skattebasen inom ramen för bolagsskatten. Utifrån urvalet noterade kommissionen att skattelättnaderna vid överskjutande vinst inte har beviljats småföretag och de belgiska myndigheterna har inte kunnat styrka sitt påstående att skattelättnader vid överskjutande vinst även kunde beviljas bolag som ingår i en liten koncern eller av andra skäl än den påstådda förekomsten av synergieffekter eller stordriftsfördelar. |
| --- | --- |

(65)

Efter att ha undersökt ett urval av 22 förhandsbesked anser kommissionen att dessa tre exempel är representativa för den ifrågavarande ordningen i sin helhet. Även om omständigheterna, de berörda beloppen och transaktionerna skiljer sig åt från fall till fall avser de alla multinationella företag som har ökat sin verksamhet i Belgien och som har begärt och beviljats att deras vinst som redovisats i Belgien men som efter vad som påstås kan tillskrivas synergieffekter, stordriftsfördelar eller andra faktorer som kommer av att de tillhör en koncern ska dras av från skattebasen inom ramen för bolagsskatten. Utifrån urvalet noterade kommissionen att skattelättnaderna vid överskjutande vinst inte har beviljats småföretag och de belgiska myndigheterna har inte kunnat styrka sitt påstående att skattelättnader vid överskjutande vinst även kunde beviljas bolag som ingår i en liten koncern eller av andra skäl än den påstådda förekomsten av synergieffekter eller stordriftsfördelar.

| (66) | Efter att ha uppmanats att styrka sitt påstående om att skattelättnader vid överskjutande vinst är tillgängliga för små och medelstora företag (nedan kallade SMF) nämnde de belgiska myndigheterna tre exempel bland de minsta stödmottagarna:






  — | Företag D som har en balansomslutning på [100–120] (*1) miljoner euro, en omsättning på [60–80] miljoner euro och en sysselsättning som uppgår till [200–250] heltidsekvivalenter. |
| --- | --- | --- |

(66)

Efter att ha uppmanats att styrka sitt påstående om att skattelättnader vid överskjutande vinst är tillgängliga för små och medelstora företag (nedan kallade SMF) nämnde de belgiska myndigheterna tre exempel bland de minsta stödmottagarna:

SMF

—

Företag D som har en balansomslutning på [100–120] (*1) miljoner euro, en omsättning på [60–80] miljoner euro och en sysselsättning som uppgår till [200–250] heltidsekvivalenter.

*1

| — | Företag E som har en balansomslutning på [70–90] miljoner euro och en sysselsättning som uppgår till [250–300] heltidsekvivalenter. |
| --- | --- |

—

Företag E som har en balansomslutning på [70–90] miljoner euro och en sysselsättning som uppgår till [250–300] heltidsekvivalenter.

| — | Företag F som har en balansomslutning på [50–70] miljoner euro, en omsättning på [70–90] miljoner euro och en sysselsättning som uppgår till [350–400] heltidsekvivalenter. |
| --- | --- |

—

Företag F som har en balansomslutning på [50–70] miljoner euro, en omsättning på [70–90] miljoner euro och en sysselsättning som uppgår till [350–400] heltidsekvivalenter.

| (67) | Efter att ha uppmanats att styrka sitt påstående om att skattelättnader vid överskjutande vinst kan beviljas av andra skäl än den påstådda förekomsten av synergieffekter eller stordriftsfördelar gav de belgiska myndigheterna tre exempel. I dessa förhandsbesked i fråga om internpriser godkände enheten för förhandsbesked, på begäran av belgiska dotterbolag, en motsvarande negativ justering med avseende på dessa företag, på grundval av artikel 185.2 b i CIR 92. I dessa tre fall utfördes dock den negativa justering som beviljats de belgiska dotterbolagen efter en positiv primär justering, genom internpriserna, av vinsten för närstående bolag i deras koncern i Tyskland, Förenade kungariket och Danmark, som utfördes av de tyska, brittiska respektive danska skattemyndigheterna. |
| --- | --- |

(67)

Efter att ha uppmanats att styrka sitt påstående om att skattelättnader vid överskjutande vinst kan beviljas av andra skäl än den påstådda förekomsten av synergieffekter eller stordriftsfördelar gav de belgiska myndigheterna tre exempel. I dessa förhandsbesked i fråga om internpriser godkände enheten för förhandsbesked, på begäran av belgiska dotterbolag, en motsvarande negativ justering med avseende på dessa företag, på grundval av artikel 185.2 b i CIR 92. I dessa tre fall utfördes dock den negativa justering som beviljats de belgiska dotterbolagen efter en positiv primär justering, genom internpriserna, av vinsten för närstående bolag i deras koncern i Tyskland, Förenade kungariket och Danmark, som utfördes av de tyska, brittiska respektive danska skattemyndigheterna.

| (68) | Detta beslut gäller varken sådana autentiska motsvarande justeringar av internpriser eller andra liknande justeringar. Beslutet avser endast förhandsbesked om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst som utgör en ensidig och proaktiv minskning av den belgiska skattebasen som inte motsvarar en primär positiv justering av internpriser som utförts av en annan skattejurisdiktion och utan någon annan uppgift om att de minskade beloppen skulle ha inkluderats i en utländsk skattebas. Vid tillämpningen av skattelättnader vid överskjutande vinst krävs det inte att den vinst som befriats från skatt har beskattats eller rent av inkluderats i skattebasen för ett annat utländskt företag i koncernen. Detta kännetecken särskiljer förhandsbesked om skattelättnader vid överskjutande vinst från andra förhandsbesked i fråga om internpriser som beviljats av enheten för förhandsbesked på grundval av artikel 185.2 b i CIR 92, som också möjliggör en minskning av den redovisade vinsten för skatteändamål, men i de fall där minskningen är en följd av den faktiska beskattningen eller en primär positiv justering av internpriserna från en utländsk skattemyndighets sida. |
| --- | --- |

(68)

Detta beslut gäller varken sådana autentiska motsvarande justeringar av internpriser eller andra liknande justeringar. Beslutet avser endast förhandsbesked om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst som utgör en ensidig och proaktiv minskning av den belgiska skattebasen som inte motsvarar en primär positiv justering av internpriser som utförts av en annan skattejurisdiktion och utan någon annan uppgift om att de minskade beloppen skulle ha inkluderats i en utländsk skattebas. Vid tillämpningen av skattelättnader vid överskjutande vinst krävs det inte att den vinst som befriats från skatt har beskattats eller rent av inkluderats i skattebasen för ett annat utländskt företag i koncernen. Detta kännetecken särskiljer förhandsbesked om skattelättnader vid överskjutande vinst från andra förhandsbesked i fråga om internpriser som beviljats av enheten för förhandsbesked på grundval av artikel 185.2 b i CIR 92, som också möjliggör en minskning av den redovisade vinsten för skatteändamål, men i de fall där minskningen är en följd av den faktiska beskattningen eller en primär positiv justering av internpriserna från en utländsk skattemyndighets sida.

3.   SKÄL TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

SKÄL TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

| (69) | Kommissionen beslutade att inleda det formella granskningsförfarandet eftersom den inledningsvis ansåg att ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst utgjorde en statlig stödordning som är förbjuden enligt artikel 107.1 i fördraget, eftersom den är oförenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen beslutade att inleda det formella granskningsförfarandet eftersom den inledningsvis ansåg att ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst utgjorde en statlig stödordning som är förbjuden enligt artikel 107.1 i fördraget, eftersom den är oförenlig med den inre marknaden.

| (70) | För det första utgör ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst, enligt kommissionens preliminära bedömning, en statlig stödordning, i den mening som avses i artikel 1 d i rådets förordning (EU) 2015/1589 (42), som gör det möjligt för vissa belgiska bolag som tillhör multinationella koncerner att, utan att några ytterligare genomförandeåtgärder krävs, erhålla en väsentlig minskning av deras bolagsskatt i Belgien. Kommissionen har kommit fram till denna slutsats trots det faktum att skattelättnaderna beviljades genom förhandsbesked i skattefrågor. |
| --- | --- |

(70)

För det första utgör ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst, enligt kommissionens preliminära bedömning, en statlig stödordning, i den mening som avses i artikel 1 d i rådets förordning (EU) 2015/1589 (42), som gör det möjligt för vissa belgiska bolag som tillhör multinationella koncerner att, utan att några ytterligare genomförandeåtgärder krävs, erhålla en väsentlig minskning av deras bolagsskatt i Belgien. Kommissionen har kommit fram till denna slutsats trots det faktum att skattelättnaderna beviljades genom förhandsbesked i skattefrågor.

42

| (71) | För det andra ansåg kommissionen inledningsvis att den omtvistade ordningen gav sina mottagare en selektiv fördel. Kommissionen ansåg att ordningen utgjorde ett undantag från referenssystemet, med tanke på att en befrielse från bolagsskatt beviljas för en del av den vinst som gjorts medan denna vinst i realiteten har genererats av det belgiska dotterbolaget och redovisats i detta bolags räkenskaper. Kommissionen betvivlade även att den så kallade överskjutande vinst som undantas från skatt enligt ordningen skulle vara förenlig med armlängdsprincipen, eftersom möjligheten att särskilja en sådan komponent från vinsten är mycket diskutabel och att den faktiska vinst som härrör från att tillhöra en multinationell koncern i vart fall har överskattats. |
| --- | --- |

(71)

För det andra ansåg kommissionen inledningsvis att den omtvistade ordningen gav sina mottagare en selektiv fördel. Kommissionen ansåg att ordningen utgjorde ett undantag från referenssystemet, med tanke på att en befrielse från bolagsskatt beviljas för en del av den vinst som gjorts medan denna vinst i realiteten har genererats av det belgiska dotterbolaget och redovisats i detta bolags räkenskaper. Kommissionen betvivlade även att den så kallade överskjutande vinst som undantas från skatt enligt ordningen skulle vara förenlig med armlängdsprincipen, eftersom möjligheten att särskilja en sådan komponent från vinsten är mycket diskutabel och att den faktiska vinst som härrör från att tillhöra en multinationell koncern i vart fall har överskattats.

| (72) | Inledningsvis drog kommissionen även slutsatsen att den fördel som beviljats genom den omtvistade ordningen var selektiv, eftersom enbart belgiska bolag som ingår i en multinationell koncern gynnas av den. Belgiska bolag som uteslutande bedriver sin verksamhet i Belgien kunde nämligen inte redovisa en sådan vinst. Dessutom har stödmottagarna i allmänhet flyttat en betydande del av sin verksamhet till Belgien eller genomfört betydande investeringar i landet. |
| --- | --- |

(72)

Inledningsvis drog kommissionen även slutsatsen att den fördel som beviljats genom den omtvistade ordningen var selektiv, eftersom enbart belgiska bolag som ingår i en multinationell koncern gynnas av den. Belgiska bolag som uteslutande bedriver sin verksamhet i Belgien kunde nämligen inte redovisa en sådan vinst. Dessutom har stödmottagarna i allmänhet flyttat en betydande del av sin verksamhet till Belgien eller genomfört betydande investeringar i landet.

| (73) | Kommissionen ansåg även inledningsvis att skattelättnaderna för överskjutande vinst inte kunde motiveras av behovet att undvika dubbelbeskattning, då den inte motsvaras av någon annans medlemsstats avsikt att beskatta samma vinst. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen ansåg även inledningsvis att skattelättnaderna för överskjutande vinst inte kunde motiveras av behovet att undvika dubbelbeskattning, då den inte motsvaras av någon annans medlemsstats avsikt att beskatta samma vinst.

| (74) | Eftersom alla övriga villkor i artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllda och det inte finns något uppenbart skäl som gör det möjligt att fastställa att ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst är förenlig med den inre marknaden drog kommissionen preliminärt slutsatsen att denna ordning utgör en statlig stödordning som är oförenlig med den inre marknaden. Kommissionen beslutade således att inleda det förfarande som föreskrivs i artikel 108.2 i EUF-fördraget med avseende på den ifrågavarande ordningen. |
| --- | --- |

(74)

Eftersom alla övriga villkor i artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllda och det inte finns något uppenbart skäl som gör det möjligt att fastställa att ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst är förenlig med den inre marknaden drog kommissionen preliminärt slutsatsen att denna ordning utgör en statlig stödordning som är oförenlig med den inre marknaden. Kommissionen beslutade således att inleda det förfarande som föreskrivs i artikel 108.2 i EUF-fördraget med avseende på den ifrågavarande ordningen.

4.   SYNPUNKTER FRÅN BELGIEN

SYNPUNKTER FRÅN BELGIEN

| (75) | Belgien lämnade synpunkter på den ram som valts för bedömningen av åtgärden i beslutet om att inleda förfarandet, gjorde gällande att principen om likabehandling åsidosatts och hävdade att beslutet om att inleda förfarandet innehöll flera feltolkningar. |
| --- | --- |

(75)

Belgien lämnade synpunkter på den ram som valts för bedömningen av åtgärden i beslutet om att inleda förfarandet, gjorde gällande att principen om likabehandling åsidosatts och hävdade att beslutet om att inleda förfarandet innehöll flera feltolkningar.

4.1   Belgiens synpunkter på den ram som valts för bedömningen av åtgärden samt principen om likabehandling

Belgiens synpunkter på den ram som valts för bedömningen av åtgärden samt principen om likabehandling

| (76) | Belgien bestrider att artikel 185.2 i CIR 92, cirkuläret av den 4 juli 2006, årsrapporterna från enheten för förhandsbesked och analysen av förhandsbesked i skattefrågor tillsammans utgör en ordning som uppfyller kriterierna i artikel 1 d i förordning (EU) 2015/1589. Belgien anser att analysen av åtgärden som en ordning – i avsaknad av en grundlig granskning av samtliga förhandsbesked om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst – uteslutande måste avse lagbestämmelser. Belgien anser att de exempel som tas upp i beslutet om att inleda förfarandet har valts ut på ett selektivt sätt och endast leder fram till ytliga slutsatser. |
| --- | --- |

(76)

Belgien bestrider att artikel 185.2 i CIR 92, cirkuläret av den 4 juli 2006, årsrapporterna från enheten för förhandsbesked och analysen av förhandsbesked i skattefrågor tillsammans utgör en ordning som uppfyller kriterierna i artikel 1 d i förordning (EU) 2015/1589. Belgien anser att analysen av åtgärden som en ordning – i avsaknad av en grundlig granskning av samtliga förhandsbesked om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst – uteslutande måste avse lagbestämmelser. Belgien anser att de exempel som tas upp i beslutet om att inleda förfarandet har valts ut på ett selektivt sätt och endast leder fram till ytliga slutsatser.

| (77) | Belgien påstår även sig vara den enda medlemsstat för vilken kommissionen har inlett det formella granskningsförfarandet med avseende på en ordning för förhandsbesked i stället för en individuell åtgärd, trots att de flesta av medlemsstaterna använder sig av förhandsbesked i skattefrågor. Belgien anser att detta tillvägagångssätt strider mot principen om likabehandling. |
| --- | --- |

(77)

Belgien påstår även sig vara den enda medlemsstat för vilken kommissionen har inlett det formella granskningsförfarandet med avseende på en ordning för förhandsbesked i stället för en individuell åtgärd, trots att de flesta av medlemsstaterna använder sig av förhandsbesked i skattefrågor. Belgien anser att detta tillvägagångssätt strider mot principen om likabehandling.

4.2   Synpunkter från Belgien vad gäller feltolkningar i beslutet om att inleda förfarandet

Synpunkter från Belgien vad gäller feltolkningar i beslutet om att inleda förfarandet

4.2.1   Betydelsen av den bokföringsmässiga vinsten och referenssystemet

Betydelsen av den bokföringsmässiga vinsten och referenssystemet

| (78) | Belgien hävdar att kommissionen fäster alltför stor betydelse vid de belgiska bolagens bokföringsmässiga vinst vid fastställandet av referenssystemet. I den belgiska lagstiftningen om bolagsskatt tillåts eller föreskrivs ett flertal justeringar, såväl positiva som negativa, för att utifrån en bokföringsmässig vinst komma fram till en skattepliktig vinst. Enligt Belgien utgör dessa justeringar, i synnerhet de som föreskrivs i artikel 185.2 b i CIR 92, en inneboende del av referenssystemet och gäller för alla skattebetalare som uppfyller villkoren för att gynnas av justeringarna i fråga. |
| --- | --- |

(78)

Belgien hävdar att kommissionen fäster alltför stor betydelse vid de belgiska bolagens bokföringsmässiga vinst vid fastställandet av referenssystemet. I den belgiska lagstiftningen om bolagsskatt tillåts eller föreskrivs ett flertal justeringar, såväl positiva som negativa, för att utifrån en bokföringsmässig vinst komma fram till en skattepliktig vinst. Enligt Belgien utgör dessa justeringar, i synnerhet de som föreskrivs i artikel 185.2 b i CIR 92, en inneboende del av referenssystemet och gäller för alla skattebetalare som uppfyller villkoren för att gynnas av justeringarna i fråga.

| (79) | Belgien gör även gällande att syftet med artikel 185.2 b i CIR 92 är att undvika dubbelbeskattning. Eftersom varken de nationella koncernerna eller de fristående företagen berörs av problemen med dubbelbeskattning befinner de sig i en annan situation i rättsligt och faktiskt hänseende än den som multinationella företag befinner sig i med hänsyn till målsättningen med åtgärden i fråga. Artikel 185.2 b i CIR 92 utgör därmed inte ett undantag från det gemensamma skattesystemet. |
| --- | --- |

(79)

Belgien gör även gällande att syftet med artikel 185.2 b i CIR 92 är att undvika dubbelbeskattning. Eftersom varken de nationella koncernerna eller de fristående företagen berörs av problemen med dubbelbeskattning befinner de sig i en annan situation i rättsligt och faktiskt hänseende än den som multinationella företag befinner sig i med hänsyn till målsättningen med åtgärden i fråga. Artikel 185.2 b i CIR 92 utgör därmed inte ett undantag från det gemensamma skattesystemet.

4.2.2   Belgiens tillämpning av armlängdsprincipen på grundval av artikel 185.2 b i CIR 92 medför ingen fördel

Belgiens tillämpning av armlängdsprincipen på grundval av artikel 185.2 b i CIR 92 medför ingen fördel

| (80) | Belgien hävdar att endast marknadsmässig vinst kan beskattas i enlighet med landets bolagsskattesystem. Eftersom kommissionen tidigare har godtagit armlängdsprincipen som en princip som gör det möjligt att fastställa förekomsten av en fördel vid bedömningen av statliga stöd kan ett förhandsbesked i skattefrågor bara ge en skattebetalare en fördel om det strider mot armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(80)

Belgien hävdar att endast marknadsmässig vinst kan beskattas i enlighet med landets bolagsskattesystem. Eftersom kommissionen tidigare har godtagit armlängdsprincipen som en princip som gör det möjligt att fastställa förekomsten av en fördel vid bedömningen av statliga stöd kan ett förhandsbesked i skattefrågor bara ge en skattebetalare en fördel om det strider mot armlängdsprincipen.

| (81) | Belgien erinrar om att internprissättning inte bara används för att fastställa ett lämpligt pris på de varor och tjänster som byts mellan närstående parter, utan också för att fördela den överskjutande vinsten mellan de olika företagen i en koncern. Belgien vidhåller att även om alla transaktioner mellan företag faktureras korrekt innebär det inte nödvändigtvis att den totala vinsten överensstämmer med armlängdsprincipen (43). Landet tillägger att själva mekanismen med justeringar i fråga om internpriser bevisar att man för skatteändamål inte kan utgå från de priser som redovisas i affärsredovisningen. Det faktum att den kommersiella vinsten är högre än den marknadsmässiga vinst som godtagits är följaktligen inte relevant. |
| --- | --- |

(81)

Belgien erinrar om att internprissättning inte bara används för att fastställa ett lämpligt pris på de varor och tjänster som byts mellan närstående parter, utan också för att fördela den överskjutande vinsten mellan de olika företagen i en koncern. Belgien vidhåller att även om alla transaktioner mellan företag faktureras korrekt innebär det inte nödvändigtvis att den totala vinsten överensstämmer med armlängdsprincipen (43). Landet tillägger att själva mekanismen med justeringar i fråga om internpriser bevisar att man för skatteändamål inte kan utgå från de priser som redovisas i affärsredovisningen. Det faktum att den kommersiella vinsten är högre än den marknadsmässiga vinst som godtagits är följaktligen inte relevant.

43

| (82) | Belgien gör gällande att den överskjutande vinsten inte kan tillskrivas de belgiska bolagen enligt metoden med separata enheter, som är just den metod som armlängdsprincipen grundar sig på. Att denna vinst utesluts från de belgiska dotterbolagens skattebas medför alltså inte någon fördel för dem. Enligt Belgien finns det inte någon internationellt vedertagen konsensus om hur vinst som gjorts tack vare synergieffekter och/eller stordriftsfördelar bör fördelas mellan de olika enheterna i en koncern. Även om den överskjutande vinsten skulle undgå all beskattning eftersom den inte beskattas av någon annan skattejurisdiktion, medan den skattebefrias av Belgien, ankommer det inte på Belgien att se till att all vinst beskattas. |
| --- | --- |

(82)

Belgien gör gällande att den överskjutande vinsten inte kan tillskrivas de belgiska bolagen enligt metoden med separata enheter, som är just den metod som armlängdsprincipen grundar sig på. Att denna vinst utesluts från de belgiska dotterbolagens skattebas medför alltså inte någon fördel för dem. Enligt Belgien finns det inte någon internationellt vedertagen konsensus om hur vinst som gjorts tack vare synergieffekter och/eller stordriftsfördelar bör fördelas mellan de olika enheterna i en koncern. Även om den överskjutande vinsten skulle undgå all beskattning eftersom den inte beskattas av någon annan skattejurisdiktion, medan den skattebefrias av Belgien, ankommer det inte på Belgien att se till att all vinst beskattas.

| (83) | Belgien har lämnat en beskrivning av det förfarande i två steg som anges i stora drag i skäl (15) och som används för att fastställa den vinst som dras av inom ramen för skattelättnaderna vid överskjutande vinst. |
| --- | --- |

(83)

Belgien har lämnat en beskrivning av det förfarande i två steg som anges i stora drag i skäl (15) och som används för att fastställa den vinst som dras av inom ramen för skattelättnaderna vid överskjutande vinst.

| (84) | Belgien anser att ursprunget till den överskjutande vinsten är irrelevant för fastställandet av huruvida den medför en fördel, om Belgien beskattar hela den marknadsmässiga vinsten för de berörda företagen. Landet hävdar att den överskjutande vinsten i regel är en följd av synergieffekter eller stordriftsfördelar och hänvisar till punkt 1.10 i OECD:s riktlinjer för internprissättning för att motivera varför denna vinst inte tillskrivs Belgien (44). Belgien anser att om den överskjutande vinsten inte tillskrivs något annat skatteområde och därmed inte är föremål för någon beskattning rör det sig om en brist hos armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(84)

Belgien anser att ursprunget till den överskjutande vinsten är irrelevant för fastställandet av huruvida den medför en fördel, om Belgien beskattar hela den marknadsmässiga vinsten för de berörda företagen. Landet hävdar att den överskjutande vinsten i regel är en följd av synergieffekter eller stordriftsfördelar och hänvisar till punkt 1.10 i OECD:s riktlinjer för internprissättning för att motivera varför denna vinst inte tillskrivs Belgien (44). Belgien anser att om den överskjutande vinsten inte tillskrivs något annat skatteområde och därmed inte är föremål för någon beskattning rör det sig om en brist hos armlängdsprincipen.

44

| (85) | Belgien förnekar att det skulle förekomma inkonsekvens vid valet av den lämpligaste metoden för internprissättning eller vid valet av den part som testas. Enligt landet kan eventuell inkonsekvens som konstateras dessutom inte generaliseras vid bedömningen av ordningen utan att en fördjupad analys utförs, från fall till fall, av samtliga förhandsbesked. |
| --- | --- |

(85)

Belgien förnekar att det skulle förekomma inkonsekvens vid valet av den lämpligaste metoden för internprissättning eller vid valet av den part som testas. Enligt landet kan eventuell inkonsekvens som konstateras dessutom inte generaliseras vid bedömningen av ordningen utan att en fördjupad analys utförs, från fall till fall, av samtliga förhandsbesked.

| (86) | Belgien hävdar att landet inte ansvarar för huruvida den överskjutande vinsten beskattas i utlandet eller inte. En del av förhandsbeskeden om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst har offentliggjorts och vissa företag är öppna med sina årsbokslut. Något informationsutbyte är inte möjligt eftersom det inte är Belgiens ansvar att besluta om fördelningen av vinsten och var den ska beskattas. Om det visar sig att denna vinst verkligen inte är föremål för någon beskattning beror det på en skillnad mellan den belgiska lagstiftningen och den utländska lagstiftningen och/eller en brist hos armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(86)

Belgien hävdar att landet inte ansvarar för huruvida den överskjutande vinsten beskattas i utlandet eller inte. En del av förhandsbeskeden om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst har offentliggjorts och vissa företag är öppna med sina årsbokslut. Något informationsutbyte är inte möjligt eftersom det inte är Belgiens ansvar att besluta om fördelningen av vinsten och var den ska beskattas. Om det visar sig att denna vinst verkligen inte är föremål för någon beskattning beror det på en skillnad mellan den belgiska lagstiftningen och den utländska lagstiftningen och/eller en brist hos armlängdsprincipen.

4.2.3   Tillämpningen av artikel 185.2 b i CIR 92 är inte selektiv

Tillämpningen av artikel 185.2 b i CIR 92 är inte selektiv

| (87) | Genom att hänvisa till tribunalens rättspraxis (45) påstår Belgien att de företag som omfattas av artikel 185.2 b i CIR 92 inte har några gemensamma kännetecken som gör det möjligt för Belgien att särskilja dem från andra företag, bortsett från att de uppfyller tillämpningsvillkoren för denna bestämmelse. Enligt Belgien räcker inte det faktum att omfattningen av denna bestämmelse är begränsad till multinationella företag för att fastställa dess selektivitet eftersom företag av denna typ, i motsats till exempelvis utlandsbaserade företag, inte har gemensamma egenskaper i fråga om ekonomisk sektor, verksamhet, balansräkningens storlek, antal anställda eller etableringsland. |
| --- | --- |

(87)

Genom att hänvisa till tribunalens rättspraxis (45) påstår Belgien att de företag som omfattas av artikel 185.2 b i CIR 92 inte har några gemensamma kännetecken som gör det möjligt för Belgien att särskilja dem från andra företag, bortsett från att de uppfyller tillämpningsvillkoren för denna bestämmelse. Enligt Belgien räcker inte det faktum att omfattningen av denna bestämmelse är begränsad till multinationella företag för att fastställa dess selektivitet eftersom företag av denna typ, i motsats till exempelvis utlandsbaserade företag, inte har gemensamma egenskaper i fråga om ekonomisk sektor, verksamhet, balansräkningens storlek, antal anställda eller etableringsland.

45

| (88) | Belgien tillbakavisar även argumentet om att omlokalisering av omfattande verksamhet, genomförande av investeringar eller skapande av sysselsättning i Belgien är en underförstådd eller uttrycklig förutsättning för tillämpningen av förhandsbesked i skattefrågor om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst. Enligt Belgien finns det inget villkor av denna typ i lagstiftningen och enheten för förhandsbesked har inte behörighet att fastställa sådana villkor. Sökandens enda rättsliga förpliktelse är att tillhandahålla en beskrivning av sin verksamhet samt en fullständig beskrivning av situationen eller den särskilda åtgärden, enligt vad som föreskrivs i artikel 21 i lagen av den 24 december 2002 om införande av ett system för förhandsbesked i den belgiska skatterätten. |
| --- | --- |

(88)

Belgien tillbakavisar även argumentet om att omlokalisering av omfattande verksamhet, genomförande av investeringar eller skapande av sysselsättning i Belgien är en underförstådd eller uttrycklig förutsättning för tillämpningen av förhandsbesked i skattefrågor om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst. Enligt Belgien finns det inget villkor av denna typ i lagstiftningen och enheten för förhandsbesked har inte behörighet att fastställa sådana villkor. Sökandens enda rättsliga förpliktelse är att tillhandahålla en beskrivning av sin verksamhet samt en fullständig beskrivning av situationen eller den särskilda åtgärden, enligt vad som föreskrivs i artikel 21 i lagen av den 24 december 2002 om införande av ett system för förhandsbesked i den belgiska skatterätten.

4.2.4   Motivering

Motivering

| (89) | Belgien anser att skattelättnaderna vid överskjutande vinst är motiverade eftersom det rör sig om en nödvändig och proportionerlig åtgärd för att undvika potentiell dubbelbeskattning. Belgien betonar att syftet med skattelättnaderna varken är att minska faktisk dubbelbeskattning eller att åtgärda den. |
| --- | --- |

(89)

Belgien anser att skattelättnaderna vid överskjutande vinst är motiverade eftersom det rör sig om en nödvändig och proportionerlig åtgärd för att undvika potentiell dubbelbeskattning. Belgien betonar att syftet med skattelättnaderna varken är att minska faktisk dubbelbeskattning eller att åtgärda den.

4.2.5   Återkrav

Återkrav

| (90) | Belgien vidhåller att ett återkrav av stödet under alla omständigheter skulle vara uteslutet enligt principerna om berättigade förväntningar och rättssäkerhet (46) eftersom kommissionens tidigare beslut i fråga om internpriser och statligt stöd har föranlett den att anse att man inte kan konstatera förekomsten av ett statligt stöd om en medlemsstat följer armlängdsprincipen (47), med tanke på att det saknas harmoniserad lagstiftning på EU-nivå på detta område. Belgien hänvisar dessutom till ministerrådets slutsatser avseende uppförandekoden för företagsbeskattning (48), genom att hänvisa till en annan stödordning som efter vad som påstås bygger på samma principer som ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst (49), och gör gällande att kommissionen betraktade denna ordning som problematisk med hänsyn till reglerna om statligt stöd först tio år efter det att ordningen för avtal om informellt kapital upphörde. Slutligen skulle ett återkrav av stödet vara ovanligt komplicerat och medföra en dubbelbeskattning samt en ojämlik behandling av Belgien jämfört med andra medlemsstater som också använder sig av förhandsbesked i skattefrågor. |
| --- | --- |

(90)

Belgien vidhåller att ett återkrav av stödet under alla omständigheter skulle vara uteslutet enligt principerna om berättigade förväntningar och rättssäkerhet (46) eftersom kommissionens tidigare beslut i fråga om internpriser och statligt stöd har föranlett den att anse att man inte kan konstatera förekomsten av ett statligt stöd om en medlemsstat följer armlängdsprincipen (47), med tanke på att det saknas harmoniserad lagstiftning på EU-nivå på detta område. Belgien hänvisar dessutom till ministerrådets slutsatser avseende uppförandekoden för företagsbeskattning (48), genom att hänvisa till en annan stödordning som efter vad som påstås bygger på samma principer som ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst (49), och gör gällande att kommissionen betraktade denna ordning som problematisk med hänsyn till reglerna om statligt stöd först tio år efter det att ordningen för avtal om informellt kapital upphörde. Slutligen skulle ett återkrav av stödet vara ovanligt komplicerat och medföra en dubbelbeskattning samt en ojämlik behandling av Belgien jämfört med andra medlemsstater som också använder sig av förhandsbesked i skattefrågor.

46

47

48

49

5.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (91) | Synpunkter lämnades av AGC Glass Europe SA/NV den 1 juli 2015 och av [...] den 3 juli 2015. Dessa två företag har beviljats förhandsbesked i enlighet med artikel 185.2 b i CIR 92. |
| --- | --- |

(91)

Synpunkter lämnades av AGC Glass Europe SA/NV den 1 juli 2015 och av [...] den 3 juli 2015. Dessa två företag har beviljats förhandsbesked i enlighet med artikel 185.2 b i CIR 92.

| (92) | I sina synpunkter påpekade AGC Glass Europe SA/NV att det aldrig hade tillämpat eller genomfört det förhandsbesked som det erhållit på grundval av artikel 185.2 b i CIR 92. |
| --- | --- |

(92)

I sina synpunkter påpekade AGC Glass Europe SA/NV att det aldrig hade tillämpat eller genomfört det förhandsbesked som det erhållit på grundval av artikel 185.2 b i CIR 92.

| (93) | [...] hävdar att det felaktigt har nämnts bland de företag som har omfattats av åtgärden i fråga i beslutet om att inleda förfarandet. Företaget tillägger att det har erhållit ett förhandsbesked om prissättning som kan medföra antingen en positiv justering av internpriserna på grundval av artikel 185.2 a i CIR 92 eller en negativ justering på grundval av artikel 185.2 b i CIR 92 (50). Mot denna bakgrund anser företaget att det inte omfattas av stödordningen och ber om att undantas från det slutgiltiga beslutet och alla eventuella åtgärder för att återkräva stödet som detta skulle kunna medföra. |
| --- | --- |

(93)

[...] hävdar att det felaktigt har nämnts bland de företag som har omfattats av åtgärden i fråga i beslutet om att inleda förfarandet. Företaget tillägger att det har erhållit ett förhandsbesked om prissättning som kan medföra antingen en positiv justering av internpriserna på grundval av artikel 185.2 a i CIR 92 eller en negativ justering på grundval av artikel 185.2 b i CIR 92 (50). Mot denna bakgrund anser företaget att det inte omfattas av stödordningen och ber om att undantas från det slutgiltiga beslutet och alla eventuella åtgärder för att återkräva stödet som detta skulle kunna medföra.

50

6.   BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDEN

BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDEN

6.1   Förekomsten av en ordning

Förekomsten av en ordning

| (94) | Kommissionen anser att åtgärden i fråga utgör en stödordning i den mening som avses i artikel 1 d i förordning (EU) 2015/1589. Enligt denna artikel avses med stödordning ”varje rättsakt på grundval av vilket individuellt stöd kan beviljas företag som i rättsakten definieras på ett allmänt och abstrakt sätt, utan att några ytterligare genomförandeåtgärder krävs”. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen anser att åtgärden i fråga utgör en stödordning i den mening som avses i artikel 1 d i förordning (EU) 2015/1589. Enligt denna artikel avses med stödordning ”varje rättsakt på grundval av vilket individuellt stöd kan beviljas företag som i rättsakten definieras på ett allmänt och abstrakt sätt, utan att några ytterligare genomförandeåtgärder krävs”.

| (95) | I unionens rättspraxis anges inte hur denna definition ska tolkas. Kommissionen påpekar dock att det enligt unionsdomstolarnas tidigare praxis är tillåtet, i den mening som avses i denna bestämmelse, att betrakta skatteåtgärder som har ett flertal egenskaper som liknar de åtgärder som ingår i den ifrågavarande ordningen som stödordningar (51). |
| --- | --- |

(95)

I unionens rättspraxis anges inte hur denna definition ska tolkas. Kommissionen påpekar dock att det enligt unionsdomstolarnas tidigare praxis är tillåtet, i den mening som avses i denna bestämmelse, att betrakta skatteåtgärder som har ett flertal egenskaper som liknar de åtgärder som ingår i den ifrågavarande ordningen som stödordningar (51).

51

| (96) | En stödordning uppfyller per definition följande tre kriterier: i) Det är fråga om en bestämmelse enligt vilken stöd kan beviljas, ii) ordningen kräver inte några ytterligare genomförandeåtgärder, iii) de potentiella stödmottagarna definieras på ett allmänt och abstrakt sätt. |
| --- | --- |

(96)

En stödordning uppfyller per definition följande tre kriterier: i) Det är fråga om en bestämmelse enligt vilken stöd kan beviljas, ii) ordningen kräver inte några ytterligare genomförandeåtgärder, iii) de potentiella stödmottagarna definieras på ett allmänt och abstrakt sätt.

| (97) | Vad gäller det första kriteriet beviljas skattelättnader vid överskjutande vinst på grundval av artikel 185.2 b i CIR 92. Enligt denna bestämmelse, som infördes i den belgiska lagen om inkomstskatt genom lagen av den 21 juni 2004, är det tillåtet att göra negativa justeringar av de internpriser som ingår i skattebetalarnas skattebas om vissa villkor uppfylls. Denna bestämmelse anges i de olika förhandsbeskeden om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst som den rättsliga grunden för skattelättnaderna, och nämns av Belgien i olika dokument som beskriver skattelättnaderna (52). |
| --- | --- |

(97)

Vad gäller det första kriteriet beviljas skattelättnader vid överskjutande vinst på grundval av artikel 185.2 b i CIR 92. Enligt denna bestämmelse, som infördes i den belgiska lagen om inkomstskatt genom lagen av den 21 juni 2004, är det tillåtet att göra negativa justeringar av de internpriser som ingår i skattebetalarnas skattebas om vissa villkor uppfylls. Denna bestämmelse anges i de olika förhandsbeskeden om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst som den rättsliga grunden för skattelättnaderna, och nämns av Belgien i olika dokument som beskriver skattelättnaderna (52).

52

| (98) | Tillämpningen av artikel 185.2 i CIR 92 förklaras i motiveringen till lagen av den 21 juni 2004, i cirkuläret av den 4 juli 2006 och i finansministerns svar på parlamentsfrågorna avseende tillämpningen av denna bestämmelse. I dessa svar bekräftas att tillämpningen av skattelättnader vid överskjutande vinst går utöver det som föreskrivs i den nämnda bestämmelsen och utvidgas till att också omfatta vinst som inte heller har inkluderats i vinsten för ett närstående företag som ingår i samma koncern inom ett annat skatteområde. Avsaknaden av en skyldighet att bevisa att samma vinst är inkluderad i skattebasen för två närstående företag (det ena i utlandet och det andra i Belgien) är en viktig aspekt som gör det möjligt att skilja förhandsbesked om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst från andra förhandsbesked som tillåter en negativ justering av internpriserna i enlighet med 185.2 b i CIR 92 (53). |
| --- | --- |

(98)

Tillämpningen av artikel 185.2 i CIR 92 förklaras i motiveringen till lagen av den 21 juni 2004, i cirkuläret av den 4 juli 2006 och i finansministerns svar på parlamentsfrågorna avseende tillämpningen av denna bestämmelse. I dessa svar bekräftas att tillämpningen av skattelättnader vid överskjutande vinst går utöver det som föreskrivs i den nämnda bestämmelsen och utvidgas till att också omfatta vinst som inte heller har inkluderats i vinsten för ett närstående företag som ingår i samma koncern inom ett annat skatteområde. Avsaknaden av en skyldighet att bevisa att samma vinst är inkluderad i skattebasen för två närstående företag (det ena i utlandet och det andra i Belgien) är en viktig aspekt som gör det möjligt att skilja förhandsbesked om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst från andra förhandsbesked som tillåter en negativ justering av internpriserna i enlighet med 185.2 b i CIR 92 (53).

53

| (99) | Sammanfattningsvis utgör artikel 185.2 b i CIR 92, motiveringen till lagen av den 21 juni 2004, cirkuläret av den 4 juli 2006 och svaren från finansministern på parlamentsfrågorna avseende tillämpningen av artikel 185.2 b i CIR 92 den rättsliga grund på vilken skattelättnader vid överskjutande vinst beviljas. |
| --- | --- |

(99)

Sammanfattningsvis utgör artikel 185.2 b i CIR 92, motiveringen till lagen av den 21 juni 2004, cirkuläret av den 4 juli 2006 och svaren från finansministern på parlamentsfrågorna avseende tillämpningen av artikel 185.2 b i CIR 92 den rättsliga grund på vilken skattelättnader vid överskjutande vinst beviljas.

| (100) | När det gäller det andra kriteriet anser kommissionen att termen genomförandeåtgärder ska förstås som utövandet av ett betydande utrymme för skönsmässig bedömning från den stödbeviljande myndighetens sida, som kan påverka stödets belopp, karaktär eller villkor för beviljande i samband med antagandet av senare rättsakter (54). Det tekniska genomförandet av den rättsakt där det föreskrivs att stödet i fråga ska beviljas utgör däremot inte en genomförandeåtgärd i den mening som avses i artikel 1 d i förordning (EU) 2015/1589. |
| --- | --- |

(100)

När det gäller det andra kriteriet anser kommissionen att termen genomförandeåtgärder ska förstås som utövandet av ett betydande utrymme för skönsmässig bedömning från den stödbeviljande myndighetens sida, som kan påverka stödets belopp, karaktär eller villkor för beviljande i samband med antagandet av senare rättsakter (54). Det tekniska genomförandet av den rättsakt där det föreskrivs att stödet i fråga ska beviljas utgör däremot inte en genomförandeåtgärd i den mening som avses i artikel 1 d i förordning (EU) 2015/1589.

genomförandeåtgärder

54

| (101) | Kommissionen anser att skattelättnaderna vid överskjutande vinst beviljas utan att det krävs några ytterligare genomförandeåtgärder, i den mening som avses i artikel 1 d i förordning (EU) 2015/1589. De inslag som krävs för att omfattas av dessa skattelättnader får beskrivas på ett abstrakt sätt. De visar att det har funnits ett systematiskt handlingssätt när det gäller beviljandet av stöden, vilket konstaterades i det urval av förhandsbesked som har granskats av kommissionen och som Belgien beskriver i sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen anser att skattelättnaderna vid överskjutande vinst beviljas utan att det krävs några ytterligare genomförandeåtgärder, i den mening som avses i artikel 1 d i förordning (EU) 2015/1589. De inslag som krävs för att omfattas av dessa skattelättnader får beskrivas på ett abstrakt sätt. De visar att det har funnits ett systematiskt handlingssätt när det gäller beviljandet av stöden, vilket konstaterades i det urval av förhandsbesked som har granskats av kommissionen och som Belgien beskriver i sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet.

| (102) | Skattelättnader vid överskjutande vinst beviljas sålunda om följande kumulativa villkor är uppfyllda:






  — | De enheter som omfattas av åtgärden tillhör ett multinationellt företag. |
| --- | --- | --- |

(102)

Skattelättnader vid överskjutande vinst beviljas sålunda om följande kumulativa villkor är uppfyllda:

—

De enheter som omfattas av åtgärden tillhör ett multinationellt företag.

| — | Dessa enheter erhåller ett obligatoriskt förhandstillstånd genom ett beslut från enheten för förhandsbesked, med resultatet att stödet endast kan beviljas för vinst som hänför sig till en ny situation som ännu inte har fått några skattekonsekvenser, exempelvis en omorganisering som medför en omlokalisering av huvudentreprenören till Belgien alternativt en ökning av verksamheten eller genomförande av nya investeringar i landet (55). |
| --- | --- |

—

Dessa enheter erhåller ett obligatoriskt förhandstillstånd genom ett beslut från enheten för förhandsbesked, med resultatet att stödet endast kan beviljas för vinst som hänför sig till en ny situation som ännu inte har fått några skattekonsekvenser, exempelvis en omorganisering som medför en omlokalisering av huvudentreprenören till Belgien alternativt en ökning av verksamheten eller genomförande av nya investeringar i landet (55).

55

| — | Den vinst som gjorts av dessa enheter överstiger den vinst som jämförbara fristående enheter skulle ha gjort under liknande omständigheter. |
| --- | --- |

—

Den vinst som gjorts av dessa enheter överstiger den vinst som jämförbara fristående enheter skulle ha gjort under liknande omständigheter.

| — | Dessa enheter måste inte göra en primär positiv justering i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Dessa enheter måste inte göra en primär positiv justering i en annan medlemsstat.

| (103) | Såsom nämns i skäl 65 har kommissionen utvärderat ett urval av 22 individuella förhandsbesked, som kan anses vara representativt för den ifrågavarande ordningen. Även om de individuella omständigheterna, beloppen i fråga och åtgärderna skiljer sig från ett förhandsbesked till ett annat avser alla dessa besked stora multinationella företag som har ökat sin verksamhet i Belgien och som har begärt och beviljats att deras vinst som redovisats i Belgien, men som efter vad som påstås kan tillskrivas synergieffekter, stordriftsfördelar eller andra faktorer som kommer av att de tillhör en koncern, ska dras av från skatteunderlaget inom ramen för bolagsskatten. |
| --- | --- |

(103)

Såsom nämns i skäl 65 har kommissionen utvärderat ett urval av 22 individuella förhandsbesked, som kan anses vara representativt för den ifrågavarande ordningen. Även om de individuella omständigheterna, beloppen i fråga och åtgärderna skiljer sig från ett förhandsbesked till ett annat avser alla dessa besked stora multinationella företag som har ökat sin verksamhet i Belgien och som har begärt och beviljats att deras vinst som redovisats i Belgien, men som efter vad som påstås kan tillskrivas synergieffekter, stordriftsfördelar eller andra faktorer som kommer av att de tillhör en koncern, ska dras av från skatteunderlaget inom ramen för bolagsskatten.

| (104) | I motsats till vad Belgien har hävdat innebär inte det faktum att kommissionen hänvisar till konstaterade gemensamma inslag i ett urval av förhandsbesked att den anser att inslagen av statligt stöd härrör från de individuella förhandsbeskeden snarare än från en ordning. Kommissionen anser att förhandsbeskeden är ett instrument som bidrar till tillämpningen av ordningen, i enlighet med vad som anges i den lag som ordningen grundar sig på, och att beskrivningen av vissa individuella förhandsbesked i beslutet om att inleda förfarandet endast tjänar till att illustrera hur ordningen har genomförts i praktiken. I avsnitt 4.1 i beslutet om att inleda förfarandet förklarade kommissionen tydligt skälen till varför den, i detta skede, ansåg att åtgärden utgjorde en stödordning på ett sådant sätt att Belgien inte kunde hysa några förhoppningar om att kommissionen skulle betrakta inslagen av statligt stöd som en konsekvens av individuella förhandsbesked och inte av en stödordning. |
| --- | --- |

(104)

I motsats till vad Belgien har hävdat innebär inte det faktum att kommissionen hänvisar till konstaterade gemensamma inslag i ett urval av förhandsbesked att den anser att inslagen av statligt stöd härrör från de individuella förhandsbeskeden snarare än från en ordning. Kommissionen anser att förhandsbeskeden är ett instrument som bidrar till tillämpningen av ordningen, i enlighet med vad som anges i den lag som ordningen grundar sig på, och att beskrivningen av vissa individuella förhandsbesked i beslutet om att inleda förfarandet endast tjänar till att illustrera hur ordningen har genomförts i praktiken. I avsnitt 4.1 i beslutet om att inleda förfarandet förklarade kommissionen tydligt skälen till varför den, i detta skede, ansåg att åtgärden utgjorde en stödordning på ett sådant sätt att Belgien inte kunde hysa några förhoppningar om att kommissionen skulle betrakta inslagen av statligt stöd som en konsekvens av individuella förhandsbesked och inte av en stödordning.

| (105) | Skyldigheten att erhålla ett individuellt förhandsbesked för att kunna omfattas av skattelättnader vid överskjutande vinst är inte en genomförandeåtgärd, utan en teknisk metod för att tillämpa stödordningen som tjänar till att bekräfta att de villkor som fastställts enligt stödordningen uppfylls och kontrollera den metod som skattebetalaren har valt för att fastställa beloppet för den förmodade överskjutande vinst som ska befrias från skatt (56). |
| --- | --- |

(105)

Skyldigheten att erhålla ett individuellt förhandsbesked för att kunna omfattas av skattelättnader vid överskjutande vinst är inte en genomförandeåtgärd, utan en teknisk metod för att tillämpa stödordningen som tjänar till att bekräfta att de villkor som fastställts enligt stödordningen uppfylls och kontrollera den metod som skattebetalaren har valt för att fastställa beloppet för den förmodade överskjutande vinst som ska befrias från skatt (56).

56

| (106) | Denna slutsats påverkas inte av att enheten för förhandsbesked har ett begränsat utrymme för skönsmässig bedömning för att acceptera det bestämda beloppet för den negativa justering som tillämpas på skattebasen i förhållande till de upplysningar som skattebetalaren lämnat, eller för att utvärdera om vissa av de villkor enligt vilka ett sådant avdrag får beviljas uppfylls (t.ex. huruvida det rör sig om en ny situation som ännu inte har fått några skattekonsekvenser). Det faktum att det finns en särskild enhet som ansvarar för förhandsbesked och som har en exklusiv befogenhet i fråga om förhandsbesked för att bedöma tillförlitligheten hos uppskattningen av det belopp för överskjutande vinst som redovisats av skattebetalaren i det andra steget kräver att enheten för förhandsbesked har ett begränsat utrymme för skönsmässig bedömning. Den ska bara säkerställa att skattelättnaderna tillämpas konsekvent. |
| --- | --- |

(106)

Denna slutsats påverkas inte av att enheten för förhandsbesked har ett begränsat utrymme för skönsmässig bedömning för att acceptera det bestämda beloppet för den negativa justering som tillämpas på skattebasen i förhållande till de upplysningar som skattebetalaren lämnat, eller för att utvärdera om vissa av de villkor enligt vilka ett sådant avdrag får beviljas uppfylls (t.ex. huruvida det rör sig om en ny situation som ännu inte har fått några skattekonsekvenser). Det faktum att det finns en särskild enhet som ansvarar för förhandsbesked och som har en exklusiv befogenhet i fråga om förhandsbesked för att bedöma tillförlitligheten hos uppskattningen av det belopp för överskjutande vinst som redovisats av skattebetalaren i det andra steget kräver att enheten för förhandsbesked har ett begränsat utrymme för skönsmässig bedömning. Den ska bara säkerställa att skattelättnaderna tillämpas konsekvent.

| (107) | Enheten för förhandsbesked utfärdade systematiskt besked om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst om de villkor som anges i skäl (102) uppfylldes. Belgien har dessutom bekräftat att enheten för förhandsbesked aldrig har avslagit en begäran om förhandsbesked om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst (57). |
| --- | --- |

(107)

Enheten för förhandsbesked utfärdade systematiskt besked om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst om de villkor som anges i skäl (102) uppfylldes. Belgien har dessutom bekräftat att enheten för förhandsbesked aldrig har avslagit en begäran om förhandsbesked om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst (57).

57

| (108) | Kommissionen drar därmed slutsatsen att skattelättnaderna vid överskjutande vinst inte kräver några ytterligare genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen drar därmed slutsatsen att skattelättnaderna vid överskjutande vinst inte kräver några ytterligare genomförandeåtgärder.

| (109) | När det gäller det tredje kriteriet definieras de potentiella mottagarna av dessa skattelättnader på ett allmänt och abstrakt sätt i den rättsakt som ligger till grund för beviljandet av skattelättnader vid överskjutande vinst. Tillämpningen av artikel 185.2 b i CIR 92, som utgör den rättsliga grunden för de förhandsbesked som krävs för att omfattas av skattelättnaderna, är begränsad till enheter som ingår i en multinationell koncern med närstående företag. |
| --- | --- |

(109)

När det gäller det tredje kriteriet definieras de potentiella mottagarna av dessa skattelättnader på ett allmänt och abstrakt sätt i den rättsakt som ligger till grund för beviljandet av skattelättnader vid överskjutande vinst. Tillämpningen av artikel 185.2 b i CIR 92, som utgör den rättsliga grunden för de förhandsbesked som krävs för att omfattas av skattelättnaderna, är begränsad till enheter som ingår i en multinationell koncern med närstående företag.

| (110) | Skattelättnaderna vid överskjutande vinst, såsom de systematiskt tillämpas av enheten för förhandsbesked, uppfyller alltså de villkor för att fastställa förekomsten av en stödordning som anges i artikel 1 d i förordning (EU) 2015/1589. När det gäller en stödordning kan kommissionen, enligt domstolens rättspraxis, begränsa sig till att undersöka den ifrågavarande ordningens allmänna egenskaper och är inte skyldig att undersöka varje särskilt fall där stödordningen har tillämpats (58). |
| --- | --- |

(110)

Skattelättnaderna vid överskjutande vinst, såsom de systematiskt tillämpas av enheten för förhandsbesked, uppfyller alltså de villkor för att fastställa förekomsten av en stödordning som anges i artikel 1 d i förordning (EU) 2015/1589. När det gäller en stödordning kan kommissionen, enligt domstolens rättspraxis, begränsa sig till att undersöka den ifrågavarande ordningens allmänna egenskaper och är inte skyldig att undersöka varje särskilt fall där stödordningen har tillämpats (58).

58

6.2   Förekomsten av stöd

Förekomsten av stöd

| (111) | Enligt artikel 107.1 i fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(111)

Enligt artikel 107.1 i fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (112) | Enligt fast rättspraxis ska samtliga villkor i artikel 107.1 i fördraget vara uppfyllda för att en åtgärd ska anses utgöra statligt stöd i den mening som avses i den artikeln (59). För att en åtgärd ska kunna klassificeras som statligt stöd har det sålunda fastställts att det, för det första, måste röra sig om en statlig åtgärd eller en åtgärd som vidtas med hjälp av statliga medel. För det andra måste denna åtgärd kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna. För det tredje måste åtgärden ge ett företag en selektiv fördel och för det fjärde måste åtgärden snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen (60). |
| --- | --- |

(112)

Enligt fast rättspraxis ska samtliga villkor i artikel 107.1 i fördraget vara uppfyllda för att en åtgärd ska anses utgöra statligt stöd i den mening som avses i den artikeln (59). För att en åtgärd ska kunna klassificeras som statligt stöd har det sålunda fastställts att det, för det första, måste röra sig om en statlig åtgärd eller en åtgärd som vidtas med hjälp av statliga medel. För det andra måste denna åtgärd kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna. För det tredje måste åtgärden ge ett företag en selektiv fördel och för det fjärde måste åtgärden snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen (60).

59

60

| (113) | Vad beträffar det första villkoret för att fastställa förekomsten av ett statligt stöd grundar sig skattelättnaderna vid överskjutande vinst på artikel 185.2 b i CIR 92 och på alla de vägledande dokument som styrker de belgiska myndigheternas tolkning av denna bestämmelse som ger rätt till skattebefrielse. Dessutom beviljas skattelättnaderna genom obligatoriska förhandsbesked som utfärdas av enheten för förhandsbesked, ett organ vid den belgiska skattemyndigheten, och som är bindande för den belgiska skattemyndigheten. Skattelättnaderna vid överskjutande vinst kan följaktligen tillskrivas den belgiska staten. |
| --- | --- |

(113)

Vad beträffar det första villkoret för att fastställa förekomsten av ett statligt stöd grundar sig skattelättnaderna vid överskjutande vinst på artikel 185.2 b i CIR 92 och på alla de vägledande dokument som styrker de belgiska myndigheternas tolkning av denna bestämmelse som ger rätt till skattebefrielse. Dessutom beviljas skattelättnaderna genom obligatoriska förhandsbesked som utfärdas av enheten för förhandsbesked, ett organ vid den belgiska skattemyndigheten, och som är bindande för den belgiska skattemyndigheten. Skattelättnaderna vid överskjutande vinst kan följaktligen tillskrivas den belgiska staten.

| (114) | Vad beträffar finansieringen av ordningen med hjälp av statliga medel utgör – enligt domstolens fasta rättspraxis – en åtgärd genom vilken offentliga myndigheter beviljar vissa företag en skattebefrielse som, även om den inte innebär en positiv överföring av statliga medel, försätter företagen i en finansiell situation som är fördelaktigare än den situation som övriga skattskyldiga befinner sig i, statligt stöd (61). Kommissionen kommer i avsnitt 6.3 att visa att skattelättnaderna vid överskjutande vinst medför en minskning av den skatt som ska erläggas i Belgien av företag som har fått ett förhandsbesked inom ramen för den ifrågavarande ordningen genom att bevilja ett undantag från den skatt som dessa företag skulle ha behövt betala enligt det gemensamma systemet för beskattning av bolagsvinster om ordningen inte hade funnits. Skattelättnaderna vid överskjutande vinst leder därför till en förlust av statliga medel, eftersom en minskning av den skatt som ska erläggas av de företag som omfattas av den ifrågavarande ordningen medför en förlust av de skatteintäkter som Belgien normalt skulle ha förfogat över. |
| --- | --- |

(114)

Vad beträffar finansieringen av ordningen med hjälp av statliga medel utgör – enligt domstolens fasta rättspraxis – en åtgärd genom vilken offentliga myndigheter beviljar vissa företag en skattebefrielse som, även om den inte innebär en positiv överföring av statliga medel, försätter företagen i en finansiell situation som är fördelaktigare än den situation som övriga skattskyldiga befinner sig i, statligt stöd (61). Kommissionen kommer i avsnitt 6.3 att visa att skattelättnaderna vid överskjutande vinst medför en minskning av den skatt som ska erläggas i Belgien av företag som har fått ett förhandsbesked inom ramen för den ifrågavarande ordningen genom att bevilja ett undantag från den skatt som dessa företag skulle ha behövt betala enligt det gemensamma systemet för beskattning av bolagsvinster om ordningen inte hade funnits. Skattelättnaderna vid överskjutande vinst leder därför till en förlust av statliga medel, eftersom en minskning av den skatt som ska erläggas av de företag som omfattas av den ifrågavarande ordningen medför en förlust av de skatteintäkter som Belgien normalt skulle ha förfogat över.

61

| (115) | Vad beträffar det andra villkoret för att fastställa förekomsten av ett statligt stöd är de företag som omfattas av den ifrågavarande ordningen multinationella företag som bedriver sin verksamhet i flera medlemsstater, vilket innebär att allt stöd till dem kan påverka handeln inom unionen. Eftersom ett förhandsbesked om beviljande av skattelättnader endast kan utfärdas för vinst som härrör från en ny situation, vilket förutsätter en omlokalisering eller ökning av företagets verksamhet i Belgien, och eftersom den fördel som följer av skattebefrielsen är proportionerlig i förhållande till den nya verksamhetens omfattning och storleken på den nya vinst som genererats av företaget i Belgien, kan stödordningen dessutom påverka de val som görs av de multinationella koncernerna när det gäller placeringen av deras investeringar inom unionen och därmed påverka handeln inom unionen. |
| --- | --- |

(115)

Vad beträffar det andra villkoret för att fastställa förekomsten av ett statligt stöd är de företag som omfattas av den ifrågavarande ordningen multinationella företag som bedriver sin verksamhet i flera medlemsstater, vilket innebär att allt stöd till dem kan påverka handeln inom unionen. Eftersom ett förhandsbesked om beviljande av skattelättnader endast kan utfärdas för vinst som härrör från en ny situation, vilket förutsätter en omlokalisering eller ökning av företagets verksamhet i Belgien, och eftersom den fördel som följer av skattebefrielsen är proportionerlig i förhållande till den nya verksamhetens omfattning och storleken på den nya vinst som genererats av företaget i Belgien, kan stödordningen dessutom påverka de val som görs av de multinationella koncernerna när det gäller placeringen av deras investeringar inom unionen och därmed påverka handeln inom unionen.

| (116) | Ett stöd som ges av staten anses för övrigt snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen om det finns en risk för att det förbättrar stödmottagarnas konkurrensposition i förhållande till andra företag med vilka de konkurrerar (62). I den mån som den ifrågavarande ordningen, genom att minska den skatt som ska erläggas enligt det gemensamma systemet för beskattning av bolagsvinster, befriar de stödmottagande företagen från en kostnad som de normalt skulle ha behövt betala, snedvrider eller hotar den att snedvrida konkurrensen genom att stärka dessa företags finansiella ställning, vilket innebär att det fjärde villkoret för att fastställa förekomsten av ett statligt stöd också uppfylls. |
| --- | --- |

(116)

Ett stöd som ges av staten anses för övrigt snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen om det finns en risk för att det förbättrar stödmottagarnas konkurrensposition i förhållande till andra företag med vilka de konkurrerar (62). I den mån som den ifrågavarande ordningen, genom att minska den skatt som ska erläggas enligt det gemensamma systemet för beskattning av bolagsvinster, befriar de stödmottagande företagen från en kostnad som de normalt skulle ha behövt betala, snedvrider eller hotar den att snedvrida konkurrensen genom att stärka dessa företags finansiella ställning, vilket innebär att det fjärde villkoret för att fastställa förekomsten av ett statligt stöd också uppfylls.

62

| (117) | Vad beträffar det tredje villkoret för att fastställa förekomsten av ett statligt stöd kommer kommissionen i nästa avsnitt att visa hur den ifrågavarande ordningen ger en selektiv fördel till de belgiska dotterbolag som omfattas av detta system, samt till de multinationella koncerner som dessa bolag ingår i. Denna fördel är resultatet av en ensidig negativ justering av deras skattebas, som leder till en minskning av den bolagsskatt som dessa bolag ska betala i Belgien jämfört med den skatt som de normalt skulle ha behövt betala enligt det gemensamma systemet för beskattning av bolagsvinster. |
| --- | --- |

(117)

Vad beträffar det tredje villkoret för att fastställa förekomsten av ett statligt stöd kommer kommissionen i nästa avsnitt att visa hur den ifrågavarande ordningen ger en selektiv fördel till de belgiska dotterbolag som omfattas av detta system, samt till de multinationella koncerner som dessa bolag ingår i. Denna fördel är resultatet av en ensidig negativ justering av deras skattebas, som leder till en minskning av den bolagsskatt som dessa bolag ska betala i Belgien jämfört med den skatt som de normalt skulle ha behövt betala enligt det gemensamma systemet för beskattning av bolagsvinster.

6.3   Förekomsten av en selektiv fördel

Förekomsten av en selektiv fördel

| (118) | Det följer av rättspraxis att ”enligt artikel 92.1 [numera artikel 107.1] i fördraget skall det fastställas huruvida en nationell åtgärd, inom ramen för en viss rättsordning, kan gynna ”vissa företag eller viss produktion” i jämförelse med andra företag som i rättsligt och faktiskt hänseende befinner sig i en jämförbar situation, med hänsyn till målsättningen med rättsordningen. Om så är fallet uppfyller den berörda åtgärden selektivitetsvillkoret” (63). |
| --- | --- |

(118)

Det följer av rättspraxis att ”enligt artikel 92.1 [numera artikel 107.1] i fördraget skall det fastställas huruvida en nationell åtgärd, inom ramen för en viss rättsordning, kan gynna ”vissa företag eller viss produktion” i jämförelse med andra företag som i rättsligt och faktiskt hänseende befinner sig i en jämförbar situation, med hänsyn till målsättningen med rättsordningen. Om så är fallet uppfyller den berörda åtgärden selektivitetsvillkoret” (63).

63

| (119) | I mål som rör skatteområdet har domstolen utformat en analys i tre steg för att fastställa huruvida en viss skatteåtgärd är selektiv (64). Som ett första steg bör det fastställas vilket som är det gemensamma eller normala skattesystem som tillämpas i medlemsstaten – det så kallade referenssystemet. Som ett andra steg bör det fastställas om skatteåtgärden i fråga utgör ett undantag från detta system, i den mån den gör åtskillnad mellan ekonomiska aktörer som, mot bakgrund av systemets inneboende mål, är i en jämförbar situation i rättsligt och faktiskt hänseende. Om åtgärden innebär ett undantag från referenssystemet bör det, som ett tredje steg, fastställas huruvida denna åtgärd kan motiveras med hänsyn till referenssystemets karaktär eller allmänna systematik. Sådana skatteåtgärder som innebär undantag från referenssystemet kan motiveras om den berörda medlemsstaten kan visa att denna åtgärd är en omedelbar konsekvens av de grundläggande principerna eller riktlinjerna i medlemsstatens skattesystem (65). Om så är fallet är skatteåtgärden inte selektiv. Bevisbördan i detta tredje steg ska ligga på medlemsstaten. |
| --- | --- |

(119)

I mål som rör skatteområdet har domstolen utformat en analys i tre steg för att fastställa huruvida en viss skatteåtgärd är selektiv (64). Som ett första steg bör det fastställas vilket som är det gemensamma eller normala skattesystem som tillämpas i medlemsstaten – det så kallade referenssystemet. Som ett andra steg bör det fastställas om skatteåtgärden i fråga utgör ett undantag från detta system, i den mån den gör åtskillnad mellan ekonomiska aktörer som, mot bakgrund av systemets inneboende mål, är i en jämförbar situation i rättsligt och faktiskt hänseende. Om åtgärden innebär ett undantag från referenssystemet bör det, som ett tredje steg, fastställas huruvida denna åtgärd kan motiveras med hänsyn till referenssystemets karaktär eller allmänna systematik. Sådana skatteåtgärder som innebär undantag från referenssystemet kan motiveras om den berörda medlemsstaten kan visa att denna åtgärd är en omedelbar konsekvens av de grundläggande principerna eller riktlinjerna i medlemsstatens skattesystem (65). Om så är fallet är skatteåtgärden inte selektiv. Bevisbördan i detta tredje steg ska ligga på medlemsstaten.

64

65

6.3.1   Fastställande av referenssystemet

Fastställande av referenssystemet

| (120) | Vid undersökningen av en stödåtgärds selektiva egenskaper består ett referenssystem av en enhetlig uppsättning regler som på grundval av objektiva kriterier gäller för alla företag som omfattas av dess tillämpningsområde enligt vad som fastställs i dess målsättning. |
| --- | --- |

(120)

Vid undersökningen av en stödåtgärds selektiva egenskaper består ett referenssystem av en enhetlig uppsättning regler som på grundval av objektiva kriterier gäller för alla företag som omfattas av dess tillämpningsområde enligt vad som fastställs i dess målsättning.

6.3.1.1   Referenssystemet är systemet för bolagsskatt i Belgien.

Referenssystemet är systemet för bolagsskatt i Belgien.

| (121) | I förevarande fall anser kommissionen att referenssystemet är det gemensamma system för beskattning av bolagsvinster som föreskrivs enligt bolagsskattesystemet i Belgien (66), vars syfte är att beskatta vinst hos alla skattskyldiga företag i Belgien. Bolagsskattesystemet i Belgien gäller för företag med säte i Belgien samt belgiska filialer till utländska företag. Företag med säte i Belgien (67) är skyldiga att betala bolagsskatt på sin globala vinst (68), utom i de fall där ett avtal för att undvika dubbelbeskattning gäller. Företag utan hemvist i landet är endast skyldiga att betala bolagsskatt för vissa typer av särskilda inkomster från Belgien (69). I båda fallen ska den belgiska bolagsskatten betalas på hela vinsten, oavsett om den genererats på global nivå eller i Belgien. Därför anses alla företag som genererar inkomster i Belgien i regel befinna sig i en jämförbar situation i rättsligt och faktiskt hänseende vad beträffar beskattningen av företagen. |
| --- | --- |

(121)

I förevarande fall anser kommissionen att referenssystemet är det gemensamma system för beskattning av bolagsvinster som föreskrivs enligt bolagsskattesystemet i Belgien (66), vars syfte är att beskatta vinst hos alla skattskyldiga företag i Belgien. Bolagsskattesystemet i Belgien gäller för företag med säte i Belgien samt belgiska filialer till utländska företag. Företag med säte i Belgien (67) är skyldiga att betala bolagsskatt på sin globala vinst (68), utom i de fall där ett avtal för att undvika dubbelbeskattning gäller. Företag utan hemvist i landet är endast skyldiga att betala bolagsskatt för vissa typer av särskilda inkomster från Belgien (69). I båda fallen ska den belgiska bolagsskatten betalas på hela vinsten, oavsett om den genererats på global nivå eller i Belgien. Därför anses alla företag som genererar inkomster i Belgien i regel befinna sig i en jämförbar situation i rättsligt och faktiskt hänseende vad beträffar beskattningen av företagen.

66

67

68

69

| (122) | Den totala vinsten fastställs enligt reglerna om vinst i bestämmelserna om beräkning av individuella företagares skattepliktiga vinst, enligt definitionen i artikel 24 i CIR 92. Den totala vinsten motsvarar intäkterna minus de avdragsgilla utgifter som vanligtvis registreras i räkenskaperna, vilket innebär att den faktiskt redovisade vinsten utgör beräkningsunderlaget för den totala beskattningsbara vinsten i enlighet med bolagsskattesystemet i Belgien (70). |
| --- | --- |

(122)

Den totala vinsten fastställs enligt reglerna om vinst i bestämmelserna om beräkning av individuella företagares skattepliktiga vinst, enligt definitionen i artikel 24 i CIR 92. Den totala vinsten motsvarar intäkterna minus de avdragsgilla utgifter som vanligtvis registreras i räkenskaperna, vilket innebär att den faktiskt redovisade vinsten utgör beräkningsunderlaget för den totala beskattningsbara vinsten i enlighet med bolagsskattesystemet i Belgien (70).

70

6.3.1.2   Skattelättnaderna vid överskjutande vinst utgör inte en integrerad del av referenssystemet.

Skattelättnaderna vid överskjutande vinst utgör inte en integrerad del av referenssystemet.

| (123) | I enlighet med bolagsskattesystemet i Belgien är den redovisade vinsten föremål för ett antal positiva och negativa justeringar som föreskrivs i den belgiska skatterätten för att erhålla den totala beskattningsbara vinsten (71). I detta avseende gör Belgien gällande att alla de justeringar av den redovisade vinsten som förordas enligt CIR 92, däribland skattelättnaderna vid överskjutande vinst, utgör en integrerad del av referenssystemet. |
| --- | --- |

(123)

I enlighet med bolagsskattesystemet i Belgien är den redovisade vinsten föremål för ett antal positiva och negativa justeringar som föreskrivs i den belgiska skatterätten för att erhålla den totala beskattningsbara vinsten (71). I detta avseende gör Belgien gällande att alla de justeringar av den redovisade vinsten som förordas enligt CIR 92, däribland skattelättnaderna vid överskjutande vinst, utgör en integrerad del av referenssystemet.

71

| (124) | Kommissionen delar inte uppfattningen att skattelättnaderna vid överskjutande vinst utgör en integrerad del av referenssystemet av de skäl som anges i skälen (125) till (128). |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen delar inte uppfattningen att skattelättnaderna vid överskjutande vinst utgör en integrerad del av referenssystemet av de skäl som anges i skälen (125) till (128).

| (125) | För det första föreskrivs inte skattelättnader vid överskjutande vinst i någon bestämmelse i CIR 92. Kommissionen noterar nämligen att artikel 185.2 b i CIR 92, som ligger till grund för det faktiska beviljandet av skattelättnader vid överskjutande vinst, gäller transaktioner eller särskilda arrangemang mellan två närstående enheter som ingår i en koncern. Det faktum att de villkor som fastställts för dessa transaktioner eller arrangemang är marknadsmässiga kan leda till en justering av internpriserna på grundval av denna bestämmelse, men den varken tillåter eller föreskriver en abstrakt ensidig skattelättnad för en fast del eller en fast procentsats av den vinst som faktiskt redovisats av ett belgiskt bolag som ingår i en multinationell koncern. Enligt denna bestämmelse krävs det snarare att en transaktion eller ett arrangemang (eller en rad transaktioner) identifieras med en specifik utländsk närstående motpart som tillhör koncernen. I själva verket är det endast artikel 185.2 a i CIR 92, som avser positiva justeringar av internpriser, som gör det möjligt för den belgiska skattemyndigheten att göra en primär ensidig justering av internpriserna om de villkor som fastställts för en transaktion eller ett arrangemang avviker från de som skulle ha fastställts under normala marknadsmässiga villkor. Artikel 185.2 b i CIR 92, som avser negativa justeringar av internpriser, innehåller däremot ett ytterligare villkor om att den vinst som genererats av transaktionen eller arrangemanget och som ska undantas från skatt också måste inkluderas i vinsten för denna transaktions eller detta arrangemangs utländska motpart. |
| --- | --- |

(125)

För det första föreskrivs inte skattelättnader vid överskjutande vinst i någon bestämmelse i CIR 92. Kommissionen noterar nämligen att artikel 185.2 b i CIR 92, som ligger till grund för det faktiska beviljandet av skattelättnader vid överskjutande vinst, gäller transaktioner eller särskilda arrangemang mellan två närstående enheter som ingår i en koncern. Det faktum att de villkor som fastställts för dessa transaktioner eller arrangemang är marknadsmässiga kan leda till en justering av internpriserna på grundval av denna bestämmelse, men den varken tillåter eller föreskriver en abstrakt ensidig skattelättnad för en fast del eller en fast procentsats av den vinst som faktiskt redovisats av ett belgiskt bolag som ingår i en multinationell koncern. Enligt denna bestämmelse krävs det snarare att en transaktion eller ett arrangemang (eller en rad transaktioner) identifieras med en specifik utländsk närstående motpart som tillhör koncernen. I själva verket är det endast artikel 185.2 a i CIR 92, som avser positiva justeringar av internpriser, som gör det möjligt för den belgiska skattemyndigheten att göra en primär ensidig justering av internpriserna om de villkor som fastställts för en transaktion eller ett arrangemang avviker från de som skulle ha fastställts under normala marknadsmässiga villkor. Artikel 185.2 b i CIR 92, som avser negativa justeringar av internpriser, innehåller däremot ett ytterligare villkor om att den vinst som genererats av transaktionen eller arrangemanget och som ska undantas från skatt också måste inkluderas i vinsten för denna transaktions eller detta arrangemangs utländska motpart.

| (126) | För det andra har bolagsskattesystemet i Belgien som syfte att beskatta alla skattskyldiga företag för deras faktiska vinst, oavsett om det rör sig om fristående företag eller företag som tillhör en koncern, företag som tillhör en nationell koncern eller en multinationell koncern, företag som tillhör en stor koncern eller en liten multinationell koncern och företag som är etablerade i Belgien sedan kort tid tillbaka eller som har bedrivit sin verksamhet där under många år. Med andra ord befinner sig alla dessa skattebetalare i en jämförbar situation i rättsligt och faktiskt hänseende, med hänsyn till målsättningen med bolagsskattesystemet, det vill säga att beskatta samtliga skattskyldiga företag för deras faktiska vinst. I den belgiska lagstiftningen identifieras de företag i Belgien som är skyldiga att betala bolagsskatt och däri inbegrips alla företag, sammanslutningar, institut eller organ som har inrättats i enlighet med reglerna och som är en juridisk person samt bedriver verksamhet i vinstsyfte (72). Varken företagets juridiska form eller dess struktur (koncern eller ej) utgör ett avgörande kriterium när det gäller bolagsbeskattningen i Belgien. Även om de justeringar som har gjorts av den redovisade vinsten och som är tillgängliga för alla dessa skattebetalare är allmänna och därmed inte selektiva i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget (73) gör skattelättnaderna vid överskjutande vinst följaktligen åtskillnad mellan dessa skattebetalare, eftersom endast belgiska bolag som ingår i en multinationell koncern som är tillräckligt stor och som bedriver verksamhet i Belgien sedan en kort tid tillbaka får omfattas av den ifrågavarande ordningen, såsom förklaras i avsnitt 6.3.2. |
| --- | --- |

(126)

För det andra har bolagsskattesystemet i Belgien som syfte att beskatta alla skattskyldiga företag för deras faktiska vinst, oavsett om det rör sig om fristående företag eller företag som tillhör en koncern, företag som tillhör en nationell koncern eller en multinationell koncern, företag som tillhör en stor koncern eller en liten multinationell koncern och företag som är etablerade i Belgien sedan kort tid tillbaka eller som har bedrivit sin verksamhet där under många år. Med andra ord befinner sig alla dessa skattebetalare i en jämförbar situation i rättsligt och faktiskt hänseende, med hänsyn till målsättningen med bolagsskattesystemet, det vill säga att beskatta samtliga skattskyldiga företag för deras faktiska vinst. I den belgiska lagstiftningen identifieras de företag i Belgien som är skyldiga att betala bolagsskatt och däri inbegrips alla företag, sammanslutningar, institut eller organ som har inrättats i enlighet med reglerna och som är en juridisk person samt bedriver verksamhet i vinstsyfte (72). Varken företagets juridiska form eller dess struktur (koncern eller ej) utgör ett avgörande kriterium när det gäller bolagsbeskattningen i Belgien. Även om de justeringar som har gjorts av den redovisade vinsten och som är tillgängliga för alla dessa skattebetalare är allmänna och därmed inte selektiva i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget (73) gör skattelättnaderna vid överskjutande vinst följaktligen åtskillnad mellan dessa skattebetalare, eftersom endast belgiska bolag som ingår i en multinationell koncern som är tillräckligt stor och som bedriver verksamhet i Belgien sedan en kort tid tillbaka får omfattas av den ifrågavarande ordningen, såsom förklaras i avsnitt 6.3.2.

72

73

| (127) | För det tredje har skillnaden när det gäller beräkningen av den skattepliktiga vinsten mellan fristående företag och företag i koncerner ingen inverkan på målet med bolagsskattesystemet i Belgien, det vill säga att beskatta vinsten för alla företag med säte eller fast etableringsställe i Belgien, oavsett om de är fristående eller integrerade. Medan beräkningen av den skattepliktiga vinsten när det gäller icke-integrerade/nationella fristående företag som utför transaktioner på marknaden är relativt enkel, då den grundar sig på skillnaden mellan de inkomster och utgifter som fastställs av en konkurrenskraftig marknad, kräver beräkningen av den skattepliktiga vinsten när det gäller företag som ingår i en multinationell koncern användning av indirekta uppgifter. Företag som ingår i en multinationell koncern bör således fastställa vilka priser som ska tillämpas för dessa koncerninterna transaktioner för att beräkna sin skattepliktiga vinst i stället för att använda direkta marknadsmässiga priser. Även om det kan anses att vissa strategiska beslut fattas i hela koncernens intresse tas bolagsskatten i Belgien ut på enskilda företag och inte på koncerner. Den ifrågavarande ordningen avser uteslutande belgiska dotterbolags skattepliktiga vinst och därför görs alla eventuella minskningar av skatteintäkterna individuellt på grundval av dessa företags resultat. Det stämmer visserligen att det i den belgiska skattelagstiftningen föreskrivs särskilda bestämmelser som gäller för koncerner, men dessa har i allmänhet som syfte att likställa icke-integrerade företag och ekonomiska enheter som är strukturerade i form av koncerner, och inte att ge de sistnämnda en mer förmånlig behandling. |
| --- | --- |

(127)

För det tredje har skillnaden när det gäller beräkningen av den skattepliktiga vinsten mellan fristående företag och företag i koncerner ingen inverkan på målet med bolagsskattesystemet i Belgien, det vill säga att beskatta vinsten för alla företag med säte eller fast etableringsställe i Belgien, oavsett om de är fristående eller integrerade. Medan beräkningen av den skattepliktiga vinsten när det gäller icke-integrerade/nationella fristående företag som utför transaktioner på marknaden är relativt enkel, då den grundar sig på skillnaden mellan de inkomster och utgifter som fastställs av en konkurrenskraftig marknad, kräver beräkningen av den skattepliktiga vinsten när det gäller företag som ingår i en multinationell koncern användning av indirekta uppgifter. Företag som ingår i en multinationell koncern bör således fastställa vilka priser som ska tillämpas för dessa koncerninterna transaktioner för att beräkna sin skattepliktiga vinst i stället för att använda direkta marknadsmässiga priser. Även om det kan anses att vissa strategiska beslut fattas i hela koncernens intresse tas bolagsskatten i Belgien ut på enskilda företag och inte på koncerner. Den ifrågavarande ordningen avser uteslutande belgiska dotterbolags skattepliktiga vinst och därför görs alla eventuella minskningar av skatteintäkterna individuellt på grundval av dessa företags resultat. Det stämmer visserligen att det i den belgiska skattelagstiftningen föreskrivs särskilda bestämmelser som gäller för koncerner, men dessa har i allmänhet som syfte att likställa icke-integrerade företag och ekonomiska enheter som är strukturerade i form av koncerner, och inte att ge de sistnämnda en mer förmånlig behandling.

| (128) | Om kommissionen skulle godta Belgiens argument i denna fråga skulle detta slutligen innebära att en medlemsstat kan undandra sig tillämpningen av unionens regler för statligt stöd, helt enkelt genom att införa en skattebefrielse i sin skattelagstiftning. |
| --- | --- |

(128)

Om kommissionen skulle godta Belgiens argument i denna fråga skulle detta slutligen innebära att en medlemsstat kan undandra sig tillämpningen av unionens regler för statligt stöd, helt enkelt genom att införa en skattebefrielse i sin skattelagstiftning.

6.3.1.3   Slutsats om referenssystemet

Slutsats om referenssystemet

| (129) | Det kan konstateras att det referenssystem som ska beaktas för att fastställa huruvida skattelättnaderna vid överskjutande vinst är selektiva eller inte är systemet för bolagsskatt i Belgien, som syftar till att på samma sätt beskatta vinsten hos alla företag med säte i landet eller med ett fast etableringsställe i Belgien. Eftersom syftet med den ifrågavarande ordningen är att justera företagets skattepliktiga vinst för uppbörden av bolagskatt i Belgien i enlighet med bolagsskattesystemet i Belgien utgör detta system nämligen det referenssystem mot vilket ordningen ska granskas för att fastställa huruvida en selektiv fördel har getts till stödmottagarna. |
| --- | --- |

(129)

Det kan konstateras att det referenssystem som ska beaktas för att fastställa huruvida skattelättnaderna vid överskjutande vinst är selektiva eller inte är systemet för bolagsskatt i Belgien, som syftar till att på samma sätt beskatta vinsten hos alla företag med säte i landet eller med ett fast etableringsställe i Belgien. Eftersom syftet med den ifrågavarande ordningen är att justera företagets skattepliktiga vinst för uppbörden av bolagskatt i Belgien i enlighet med bolagsskattesystemet i Belgien utgör detta system nämligen det referenssystem mot vilket ordningen ska granskas för att fastställa huruvida en selektiv fördel har getts till stödmottagarna.

6.3.2   Skattelättnaderna vid överskjutande vinst utgör ett undantag från referenssystemet

Skattelättnaderna vid överskjutande vinst utgör ett undantag från referenssystemet

| (130) | Nu när det konstaterats att det gemensamma bolagsskattesystemet i Belgien är det referenssystem i förhållande till vilket den ifrågavarande ordningen ska bedömas bör det fastställas om skattelättnaderna vid överskjutande vinst utgör ett undantag från detta referenssystem och därmed leder till en ojämlik behandling av företag som befinner sig i en jämförbar situation i rättsligt och faktiskt hänseende, med hänsyn till målsättningen med detta system. |
| --- | --- |

(130)

Nu när det konstaterats att det gemensamma bolagsskattesystemet i Belgien är det referenssystem i förhållande till vilket den ifrågavarande ordningen ska bedömas bör det fastställas om skattelättnaderna vid överskjutande vinst utgör ett undantag från detta referenssystem och därmed leder till en ojämlik behandling av företag som befinner sig i en jämförbar situation i rättsligt och faktiskt hänseende, med hänsyn till målsättningen med detta system.

| (131) | Vad beträffar detta andra steg i analysen av selektiviteten går fastställandet av huruvida en skatteåtgärd utgör ett undantag från referenssystemet eller inte i allmänhet hand i hand med fastställandet av den fördel som stödmottagarna erhåller genom denna åtgärd. Om en skatteåtgärd medför en omotiverad minskning av den skatt som ska betalas av stödmottagarna som, i avsaknad av denna åtgärd, skulle behöva betala en högre skatt enligt referenssystemet, utgör denna minskning både undantaget från referenssystemet och den fördel som skatteåtgärden beviljar. |
| --- | --- |

(131)

Vad beträffar detta andra steg i analysen av selektiviteten går fastställandet av huruvida en skatteåtgärd utgör ett undantag från referenssystemet eller inte i allmänhet hand i hand med fastställandet av den fördel som stödmottagarna erhåller genom denna åtgärd. Om en skatteåtgärd medför en omotiverad minskning av den skatt som ska betalas av stödmottagarna som, i avsaknad av denna åtgärd, skulle behöva betala en högre skatt enligt referenssystemet, utgör denna minskning både undantaget från referenssystemet och den fördel som skatteåtgärden beviljar.

| (132) | Kommissionen anser att de skattelättnader vid överskjutande vinst som beviljats på grundval av artikel 185.2 b i CIR 92 utgör ett undantag från bolagsskattesystemet i Belgien och inte en ren tillämpning av detta system. Såsom framgår av de två följande underavsnitten anser kommissionen att detta undantag ger en selektiv fördel till stödmottagarna inom ramen för den ifrågavarande ordningen. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen anser att de skattelättnader vid överskjutande vinst som beviljats på grundval av artikel 185.2 b i CIR 92 utgör ett undantag från bolagsskattesystemet i Belgien och inte en ren tillämpning av detta system. Såsom framgår av de två följande underavsnitten anser kommissionen att detta undantag ger en selektiv fördel till stödmottagarna inom ramen för den ifrågavarande ordningen.

| (133) | För det första avviker skattelättnaderna vid överskjutande vinst från det gemensamma system för beskattning av bolagsvinster som föreskrivs enligt bolagsskattesystemet i Belgien, enligt vilket företag med säte eller fast etableringsställe i Belgien beskattas på grundval av deras totala vinst, det vill säga deras redovisade vinst, och inte på grundval av en hypotetisk vinstnivå som erhålls genom uppskattning av en så kallad justerad marknadsmässig vinst för den berörda enheten. Skattelättnaderna vid överskjutande vinst ger belgiska dotterbolag som omfattas av den ifrågavarande ordningen en selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget genom att undanta en del av deras redovisade vinst från bolagsskatt i Belgien (74). |
| --- | --- |

(133)

För det första avviker skattelättnaderna vid överskjutande vinst från det gemensamma system för beskattning av bolagsvinster som föreskrivs enligt bolagsskattesystemet i Belgien, enligt vilket företag med säte eller fast etableringsställe i Belgien beskattas på grundval av deras totala vinst, det vill säga deras redovisade vinst, och inte på grundval av en hypotetisk vinstnivå som erhålls genom uppskattning av en så kallad justerad marknadsmässig vinst för den berörda enheten. Skattelättnaderna vid överskjutande vinst ger belgiska dotterbolag som omfattas av den ifrågavarande ordningen en selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget genom att undanta en del av deras redovisade vinst från bolagsskatt i Belgien (74).

74

| (134) | Utan att det påverkar föregående skäl och oberoende av det faktum att man kan anse att referenssystemet innefattar en allmän regel om att företag i en multinationell koncern med säte eller fast etableringsställe i Belgien inte bör beskattas för en redovisad vinst som överstiger en marknadsmässig vinst, vilket inte är fallet (75), anser kommissionen dessutom att skattelättnaderna vid överskjutande vinst utgör en felaktig tillämpning av armlängdsprincipen och därmed ett avsteg från denna princip, som är en del av detta system (76). |
| --- | --- |

(134)

Utan att det påverkar föregående skäl och oberoende av det faktum att man kan anse att referenssystemet innefattar en allmän regel om att företag i en multinationell koncern med säte eller fast etableringsställe i Belgien inte bör beskattas för en redovisad vinst som överstiger en marknadsmässig vinst, vilket inte är fallet (75), anser kommissionen dessutom att skattelättnaderna vid överskjutande vinst utgör en felaktig tillämpning av armlängdsprincipen och därmed ett avsteg från denna princip, som är en del av detta system (76).

75

76

6.3.2.1   Den ifrågavarande ordningen ger en stödmottagarna selektiv fördel i och med att den avviker från det gemensamma bolagsskattesystemet i Belgien

Den ifrågavarande ordningen ger en stödmottagarna selektiv fördel i och med att den avviker från det gemensamma bolagsskattesystemet i Belgien

| (135) | En ekonomisk fördel kan beviljas genom att på olika sätt minska ett företags skattebörda och framför allt genom att minska skattebasen eller det skattebelopp som ska betalas (77). Såsom förklaras i avsnitt 2.1gör ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst det möjligt för företag med säte eller fast etableringsställe i Belgien som ingår i en multinationell koncern att minska den skatt som de ska betala i Belgien genom att dra av den så kallade överskjutande vinsten från sin redovisade vinst. Denna överskjutande vinst fastställs genom att uppskatta den hypotetiska genomsnittliga vinst som ett fristående företag som bedriver en liknande verksamhet skulle kunna göra under liknande omständigheter. Skillnaden mellan enhetens redovisade vinst och denna hypotetiska genomsnittliga vinst uttrycks därefter som en procentsats av skattelättnader för vinsten före skatt i syfte att erhålla en genomsnittlig procentsats av överskjutande vinst för en viss period. Denna procentsats motsvarar den skattebas som fastställts för stödmottagaren enligt den ifrågavarande ordningen för de fem år under vilka förhandsbeskedet är bindande för den belgiska skattemyndigheten. |
| --- | --- |

(135)

En ekonomisk fördel kan beviljas genom att på olika sätt minska ett företags skattebörda och framför allt genom att minska skattebasen eller det skattebelopp som ska betalas (77). Såsom förklaras i avsnitt 2.1gör ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst det möjligt för företag med säte eller fast etableringsställe i Belgien som ingår i en multinationell koncern att minska den skatt som de ska betala i Belgien genom att dra av den så kallade överskjutande vinsten från sin redovisade vinst. Denna överskjutande vinst fastställs genom att uppskatta den hypotetiska genomsnittliga vinst som ett fristående företag som bedriver en liknande verksamhet skulle kunna göra under liknande omständigheter. Skillnaden mellan enhetens redovisade vinst och denna hypotetiska genomsnittliga vinst uttrycks därefter som en procentsats av skattelättnader för vinsten före skatt i syfte att erhålla en genomsnittlig procentsats av överskjutande vinst för en viss period. Denna procentsats motsvarar den skattebas som fastställts för stödmottagaren enligt den ifrågavarande ordningen för de fem år under vilka förhandsbeskedet är bindande för den belgiska skattemyndigheten.

77

| (136) | Skattelättnader vid överskjutande vinst är dock inte tillgängliga för alla företagsenheter som befinner sig i en jämförbar situation i rättsligt och faktiskt hänseende, vilket, med hänsyn till målsättningen med bolagsskattesystemet i Belgien som är att beskatta företagens vinster, motsvarar alla företag som är skyldiga att betala bolagsskatt i Belgien. Bolagsskattesystemet i Belgien innehåller nämligen ingen princip eller regel som gör det tillåtet att bevilja skattelättnader för den redovisade vinst som överstiger en hypotetisk marknadsmässig vinstnivå (78). Artikel 185.2 b i CIR 92, som Belgien åberopar för att bevilja skattelättnaderna vid överskjutande vinst inom ramen för den ifrågavarande ordningen, har varken en sådan innebörd eller en sådan verkan. Den ifrågavarande ordningen utgör snarare ett undantag från den allmänna regel som föreskrivs i den belgiska skatterätten, enligt vilken den redovisade vinsten ska beskattas. |
| --- | --- |

(136)

Skattelättnader vid överskjutande vinst är dock inte tillgängliga för alla företagsenheter som befinner sig i en jämförbar situation i rättsligt och faktiskt hänseende, vilket, med hänsyn till målsättningen med bolagsskattesystemet i Belgien som är att beskatta företagens vinster, motsvarar alla företag som är skyldiga att betala bolagsskatt i Belgien. Bolagsskattesystemet i Belgien innehåller nämligen ingen princip eller regel som gör det tillåtet att bevilja skattelättnader för den redovisade vinst som överstiger en hypotetisk marknadsmässig vinstnivå (78). Artikel 185.2 b i CIR 92, som Belgien åberopar för att bevilja skattelättnaderna vid överskjutande vinst inom ramen för den ifrågavarande ordningen, har varken en sådan innebörd eller en sådan verkan. Den ifrågavarande ordningen utgör snarare ett undantag från den allmänna regel som föreskrivs i den belgiska skatterätten, enligt vilken den redovisade vinsten ska beskattas.

78

| (137) | Följaktligen bekräftade kommissionen yttrandet i skäl (89) i beslutet om att inleda förfarandet, det vill säga att den ifrågavarande ordningen är selektiv på flera nivåer och av flera anledningar. |
| --- | --- |

(137)

Följaktligen bekräftade kommissionen yttrandet i skäl (89) i beslutet om att inleda förfarandet, det vill säga att den ifrågavarande ordningen är selektiv på flera nivåer och av flera anledningar.

| (138) | För det första är skattelättnaderna vid överskjutande vinst endast tillgängliga för bolag som ingår i en multinationell koncern och inte för bolag som är fristående eller som ingår i nationella koncerner. Eftersom den ifrågavarande ordningen är baserad på artikel 185.2 b i CIR 92, som begränsar tillämpningen av skattelättnader – och beviljandet av ett sådant förhandsbesked som krävs för att omfattas av skattelättnaderna – för bolag som utför gränsöverskridande transaktioner kan nämligen enbart belgiska bolag som ingår i en multinationell koncern omfattas av dessa skattelättnader vid överskjutande vinst. Med andra ord är den ekonomiska fördel som ges till stödmottagarna enligt den ifrågavarande ordningen selektiv enligt lag, eftersom den enbart är tillgänglig för bolag som ingår i en multinationell koncern och inte för bolag som är fristående eller som ingår i en nationell koncern. Framför allt skulle bolag som ingår i en nationell företagskoncern också kunna fungera som huvudentreprenör till följd av en nationell omorganisering och skulle alltså även kunna hävda att deras redovisade vinst efter denna omorganisering överstiger en hypotetisk genomsnittlig vinst som ett fristående företag som bedriver en liknande verksamhet skulle kunna förvänta sig att redovisa tack vare (förmodade) synergieffekter eller stordriftsfördelar på nationell nivå. Men till skillnad från deras internationella konkurrenters Belgienbaserade huvudentreprenörer som handlar med utländska närstående företag i koncernen kan dessa enheter inte dra nytta av den rabatt på skattebasen som föreskrivs enligt den ifrågavarande ordningen i händelse av överskjutande vinst, eftersom dessa enheter inte omfattas av artikel 185.2 b i CIR 92. |
| --- | --- |

(138)

För det första är skattelättnaderna vid överskjutande vinst endast tillgängliga för bolag som ingår i en multinationell koncern och inte för bolag som är fristående eller som ingår i nationella koncerner. Eftersom den ifrågavarande ordningen är baserad på artikel 185.2 b i CIR 92, som begränsar tillämpningen av skattelättnader – och beviljandet av ett sådant förhandsbesked som krävs för att omfattas av skattelättnaderna – för bolag som utför gränsöverskridande transaktioner kan nämligen enbart belgiska bolag som ingår i en multinationell koncern omfattas av dessa skattelättnader vid överskjutande vinst. Med andra ord är den ekonomiska fördel som ges till stödmottagarna enligt den ifrågavarande ordningen selektiv enligt lag, eftersom den enbart är tillgänglig för bolag som ingår i en multinationell koncern och inte för bolag som är fristående eller som ingår i en nationell koncern. Framför allt skulle bolag som ingår i en nationell företagskoncern också kunna fungera som huvudentreprenör till följd av en nationell omorganisering och skulle alltså även kunna hävda att deras redovisade vinst efter denna omorganisering överstiger en hypotetisk genomsnittlig vinst som ett fristående företag som bedriver en liknande verksamhet skulle kunna förvänta sig att redovisa tack vare (förmodade) synergieffekter eller stordriftsfördelar på nationell nivå. Men till skillnad från deras internationella konkurrenters Belgienbaserade huvudentreprenörer som handlar med utländska närstående företag i koncernen kan dessa enheter inte dra nytta av den rabatt på skattebasen som föreskrivs enligt den ifrågavarande ordningen i händelse av överskjutande vinst, eftersom dessa enheter inte omfattas av artikel 185.2 b i CIR 92.

| (139) | För det andra måste enheten för förhandsbesked utfärda ett förhandstillstånd i form av ett förhandsbesked för att det ska gå att omfattas av skattelättnaderna vid överskjutande vinst inom ramen för den ifrågavarande ordningen, ett tillstånd som endast kan erhållas för framtida situationer eller åtgärder som ännu inte har fått några skattekonsekvenser och inte för aktuella situationer. I det system för förhandsbesked i skattefrågor som införts i den belgiska skattelagstiftningen genom lagen av den 24 december 2002 föreskrivs nämligen att ett förhandsbesked endast kommer att gälla för en viss situation eller åtgärd som ännu inte har fått några skattekonsekvenser för den berörda skattebetalaren (79). Närmare bestämt har en skattebetalare inte rätt att begära ett förhandsbesked som omfattar skattekonsekvenserna av dennes aktuella situation, eftersom ett förhandsbesked i skattefrågor endast kan omfatta skattekonsekvenserna av en ny situation. Dessa villkor gäller även förhandsbesked i skattefrågor om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst inom ramen för den ifrågavarande ordningen. I det urval av förhandsbesked om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst som analyserats av kommissionen uppgavs nämligen i varje förhandsbesked omfattande investeringar och/eller skapande av sysselsättning och/eller omlokalisering av verksamheten till Belgien (80). Dessa uppgifter är inte uttryckligen förtecknade som villkor för beviljandet av skattelättnader vid överskjutande vinst enligt artikel 185.2 b i CIR 92, men de är nödvändiga för att få ett förhandsbesked, vilket är obligatoriskt för att skattelättnader vid överskjutande vinst ska kunna tillämpas. Kravet på en ny situation, som härrör från skyldigheten att i förväg begära ett förhandsbesked för att omfattas av skattelättnader vid överskjutande vinst (81), ger i sin egen rätt upphov till selektivitet mellan de multinationella koncerner som ändrar sin företagsmodell genom att etablera ny verksamhet i Belgien och övriga ekonomiska aktörer (inbegripet multinationella koncerner) som fortsätter att tillämpa de befintliga företagsmodellerna i Belgien. |
| --- | --- |

(139)

För det andra måste enheten för förhandsbesked utfärda ett förhandstillstånd i form av ett förhandsbesked för att det ska gå att omfattas av skattelättnaderna vid överskjutande vinst inom ramen för den ifrågavarande ordningen, ett tillstånd som endast kan erhållas för framtida situationer eller åtgärder som ännu inte har fått några skattekonsekvenser och inte för aktuella situationer. I det system för förhandsbesked i skattefrågor som införts i den belgiska skattelagstiftningen genom lagen av den 24 december 2002 föreskrivs nämligen att ett förhandsbesked endast kommer att gälla för en viss situation eller åtgärd som ännu inte har fått några skattekonsekvenser för den berörda skattebetalaren (79). Närmare bestämt har en skattebetalare inte rätt att begära ett förhandsbesked som omfattar skattekonsekvenserna av dennes aktuella situation, eftersom ett förhandsbesked i skattefrågor endast kan omfatta skattekonsekvenserna av en ny situation. Dessa villkor gäller även förhandsbesked i skattefrågor om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst inom ramen för den ifrågavarande ordningen. I det urval av förhandsbesked om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst som analyserats av kommissionen uppgavs nämligen i varje förhandsbesked omfattande investeringar och/eller skapande av sysselsättning och/eller omlokalisering av verksamheten till Belgien (80). Dessa uppgifter är inte uttryckligen förtecknade som villkor för beviljandet av skattelättnader vid överskjutande vinst enligt artikel 185.2 b i CIR 92, men de är nödvändiga för att få ett förhandsbesked, vilket är obligatoriskt för att skattelättnader vid överskjutande vinst ska kunna tillämpas. Kravet på en ny situation, som härrör från skyldigheten att i förväg begära ett förhandsbesked för att omfattas av skattelättnader vid överskjutande vinst (81), ger i sin egen rätt upphov till selektivitet mellan de multinationella koncerner som ändrar sin företagsmodell genom att etablera ny verksamhet i Belgien och övriga ekonomiska aktörer (inbegripet multinationella koncerner) som fortsätter att tillämpa de befintliga företagsmodellerna i Belgien.

79

80

81

| (140) | För det tredje: Genom ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst skattebefrias den vinst som – efter vad som påstås – är ett resultat av de synergieffekter, stordriftsfördelar eller andra fördelar som härrör från delaktigheten i en multinationell koncern. Trots att alla koncerner kan göra anspråk på dessa fördelar är det endast bolag som ingår i en multinationell koncern som är tillräckligt stor för att generera avsevärda vinster från synergieffekter samt stordriftsfördelar och andra koncerninterna fördelar som uppmuntras att erhålla ett förhandsbesked inom ramen för den ifrågavarande ordningen. Anledningen är att förfarandet för att erhålla ett förhandsbesked kräver en detaljerad begäran i vilken den nya situation som motiverar skattebefrielsen ska beskrivas genom utförliga uppgifter om bolagets antal anställda och en omfattande analys av den överskjutande vinsten, vilket är betydligt mer begränsande för små företagskoncerner än för stora. De synergieffekter och kostnadsbesparingar som åberopas i ansökningarna om förhandsbesked kräver nämligen att verksamhetens omfattning och storlek är tillräckligt stor för att motivera en begäran om ett förhandsbesked. Som svar på en begäran från kommissionen kunde Belgien nämligen inte ge ett enda exempel på skattelättnader vid överskjutande vinst som begärts och erhållits av ett belgiskt dotterbolag till en liten multinationell koncern. Med andra ord är den ifrågavarande ordningen också rättsligt selektiv med tanke på att endast belgiska bolag som ingår i en stor eller i bästa fall medelstor multinationell koncern kan omfattas av skattelättnader vid överskjutande vinst, och inte bolag som ingår i en liten multinationell koncern. |
| --- | --- |

(140)

För det tredje: Genom ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst skattebefrias den vinst som – efter vad som påstås – är ett resultat av de synergieffekter, stordriftsfördelar eller andra fördelar som härrör från delaktigheten i en multinationell koncern. Trots att alla koncerner kan göra anspråk på dessa fördelar är det endast bolag som ingår i en multinationell koncern som är tillräckligt stor för att generera avsevärda vinster från synergieffekter samt stordriftsfördelar och andra koncerninterna fördelar som uppmuntras att erhålla ett förhandsbesked inom ramen för den ifrågavarande ordningen. Anledningen är att förfarandet för att erhålla ett förhandsbesked kräver en detaljerad begäran i vilken den nya situation som motiverar skattebefrielsen ska beskrivas genom utförliga uppgifter om bolagets antal anställda och en omfattande analys av den överskjutande vinsten, vilket är betydligt mer begränsande för små företagskoncerner än för stora. De synergieffekter och kostnadsbesparingar som åberopas i ansökningarna om förhandsbesked kräver nämligen att verksamhetens omfattning och storlek är tillräckligt stor för att motivera en begäran om ett förhandsbesked. Som svar på en begäran från kommissionen kunde Belgien nämligen inte ge ett enda exempel på skattelättnader vid överskjutande vinst som begärts och erhållits av ett belgiskt dotterbolag till en liten multinationell koncern. Med andra ord är den ifrågavarande ordningen också rättsligt selektiv med tanke på att endast belgiska bolag som ingår i en stor eller i bästa fall medelstor multinationell koncern kan omfattas av skattelättnader vid överskjutande vinst, och inte bolag som ingår i en liten multinationell koncern.

| (141) | Sammanfattningsvis, och med tanke på att den ifrågavarande ordningen endast gör det möjligt för belgiska bolag som ingår i en tillräckligt stor multinationell koncern som etablerar ny verksamhet i Belgien att minska sin skattebas genom att dra av sin överskjutande vinst från sin redovisade vinst, bör denna ordning anses ge dessa bolag en selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Genom att minska det skattebelopp som normalt skulle ha betalats enligt det gemensamma systemet för beskattning av bolagsvinster innebär skattelättnaderna vid överskjutande vinst nämligen att dessa belgiska bolags budget befrias från en kostnad som bolagen normalt ska betala, och därmed erhåller de en selektiv fördel. |
| --- | --- |

(141)

Sammanfattningsvis, och med tanke på att den ifrågavarande ordningen endast gör det möjligt för belgiska bolag som ingår i en tillräckligt stor multinationell koncern som etablerar ny verksamhet i Belgien att minska sin skattebas genom att dra av sin överskjutande vinst från sin redovisade vinst, bör denna ordning anses ge dessa bolag en selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Genom att minska det skattebelopp som normalt skulle ha betalats enligt det gemensamma systemet för beskattning av bolagsvinster innebär skattelättnaderna vid överskjutande vinst nämligen att dessa belgiska bolags budget befrias från en kostnad som bolagen normalt ska betala, och därmed erhåller de en selektiv fördel.

| (142) | Belgien motiverar den skillnad i behandling som beviljats genom den ifrågavarande ordningen genom att hänvisa till tribunalens dom av den 7 november 2014 i mål T-399/11 och genom att framhålla att det faktum att en skatteåtgärd är begränsad till multinationella företag inte räcker för att fastställa dess selektivitet, eftersom denna grupp av företag, i motsats till exempelvis utlandsbaserade företag, inte har samma egenskaper i fråga om ekonomisk sektor, verksamhet, storlek på balansräkning, antal anställda eller etableringsland (82). Den dom som Belgien hänvisar till är inte bara överklagad (83) utan också omöjlig att tillämpa på den ifrågavarande ordningen eftersom den berörde frågan huruvida en skatteförmån i samband med särskilda finansiella transaktioner var selektiv, medan den ifrågavarande ordningen berör förmåner som beviljas särskilda kategorier av företag. I den dom som Belgien hänvisar till ansåg tribunalen nämligen att en skatteåtgärd som gynnar förvärv av utländska dotterbolag framför förvärv av nationella dotterbolag inte medför någon selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget eftersom den inte på förhand hindrar någon kategori av företag att dra fördel av åtgärden. Däremot får endast vissa kategorier av företag dra fördel av systemet för skattelättnader vid överskjutande vinst, nämligen bolag som ingår i en tillräckligt stor multinationell koncern som etablerar ny verksamhet i Belgien. |
| --- | --- |

(142)

Belgien motiverar den skillnad i behandling som beviljats genom den ifrågavarande ordningen genom att hänvisa till tribunalens dom av den 7 november 2014 i mål T-399/11 och genom att framhålla att det faktum att en skatteåtgärd är begränsad till multinationella företag inte räcker för att fastställa dess selektivitet, eftersom denna grupp av företag, i motsats till exempelvis utlandsbaserade företag, inte har samma egenskaper i fråga om ekonomisk sektor, verksamhet, storlek på balansräkning, antal anställda eller etableringsland (82). Den dom som Belgien hänvisar till är inte bara överklagad (83) utan också omöjlig att tillämpa på den ifrågavarande ordningen eftersom den berörde frågan huruvida en skatteförmån i samband med särskilda finansiella transaktioner var selektiv, medan den ifrågavarande ordningen berör förmåner som beviljas särskilda kategorier av företag. I den dom som Belgien hänvisar till ansåg tribunalen nämligen att en skatteåtgärd som gynnar förvärv av utländska dotterbolag framför förvärv av nationella dotterbolag inte medför någon selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget eftersom den inte på förhand hindrar någon kategori av företag att dra fördel av åtgärden. Däremot får endast vissa kategorier av företag dra fördel av systemet för skattelättnader vid överskjutande vinst, nämligen bolag som ingår i en tillräckligt stor multinationell koncern som etablerar ny verksamhet i Belgien.

82

83

| (143) | Liksom Belgien anser kommissionen inte heller att den selektiva fördelen är förenad med den uteblivna beskattningen i utlandet av den vinst som skattebefriats i Belgien, eftersom det är Belgien som ensidigt minskar skattebasen för det belgiska dotterbolag som omfattas av den ifrågavarande ordningen, oberoende av en annan medlemsstats faktiska eller förmodade beskattning av samma vinst. Under alla omständigheter är det enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget förbjudet för en medlemsstat att bevilja statligt stöd. Frågan om huruvida en viss ordning ger stödmottagarna en fördel bör därför bedömas mot bakgrund av den berörda medlemsstatens handlingar, det vill säga Belgien. I denna bedömning bör ingen hänsyn tas till en eventuell neutral eller negativ effekt av ordningen på de andra företagen i koncernen till följd av andra medlemsstaters behandling av dem. |
| --- | --- |

(143)

Liksom Belgien anser kommissionen inte heller att den selektiva fördelen är förenad med den uteblivna beskattningen i utlandet av den vinst som skattebefriats i Belgien, eftersom det är Belgien som ensidigt minskar skattebasen för det belgiska dotterbolag som omfattas av den ifrågavarande ordningen, oberoende av en annan medlemsstats faktiska eller förmodade beskattning av samma vinst. Under alla omständigheter är det enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget förbjudet för en medlemsstat att bevilja statligt stöd. Frågan om huruvida en viss ordning ger stödmottagarna en fördel bör därför bedömas mot bakgrund av den berörda medlemsstatens handlingar, det vill säga Belgien. I denna bedömning bör ingen hänsyn tas till en eventuell neutral eller negativ effekt av ordningen på de andra företagen i koncernen till följd av andra medlemsstaters behandling av dem.

6.3.2.2   Den ifrågavarande ordningen ger en selektiv fördel genom att avvika från armlängdsprincipen

Den ifrågavarande ordningen ger en selektiv fördel genom att avvika från armlängdsprincipen

| (144) | Oavsett om bolagsskattesystemet i Belgien kan anses innehålla en allmän regel som gör det förbjudet att beskatta den vinst som redovisats av dotterbolag till en multinationell koncern och som överstiger en marknadsmässig vinst eller inte, vilket kommissionen ifrågasätter (84), utgör skattelättnaderna vid överskjutande vinst ett undantag från referenssystemet eftersom de grunder som motiverar både skattebefrielsen och den metod som tillämpas för att fastställa den överskjutande vinsten för tillämpningen av den ifrågavarande ordningen står i strid med armlängdsprincipen, som är en del av detta system. |
| --- | --- |

(144)

Oavsett om bolagsskattesystemet i Belgien kan anses innehålla en allmän regel som gör det förbjudet att beskatta den vinst som redovisats av dotterbolag till en multinationell koncern och som överstiger en marknadsmässig vinst eller inte, vilket kommissionen ifrågasätter (84), utgör skattelättnaderna vid överskjutande vinst ett undantag från referenssystemet eftersom de grunder som motiverar både skattebefrielsen och den metod som tillämpas för att fastställa den överskjutande vinsten för tillämpningen av den ifrågavarande ordningen står i strid med armlängdsprincipen, som är en del av detta system.

84

a)   Armlängdsprincipen enligt artikel 107.1 i fördraget

| (145) | Domstolen har redan fastställt att en minskning av skattebasen till följd av en skatteåtgärd som gör det möjligt för en skattebetalare att, vid transaktioner inom koncernen, tillämpa internpriser som inte ligger nära de priser som skulle gälla vid fri konkurrens mellan oberoende företag som förhandlar under jämförbara förhållanden i enlighet med armlängdsprincipen ger en selektiv fördel till nämnda skattebetalare, eftersom den skatt denne måste betala enligt det allmänna skattesystemet är lägre än den skatt som ska betalas av oberoende företag som beräknar sin skattebas på grundval av sin redovisade vinst (85). |
| --- | --- |

(145)

Domstolen har redan fastställt att en minskning av skattebasen till följd av en skatteåtgärd som gör det möjligt för en skattebetalare att, vid transaktioner inom koncernen, tillämpa internpriser som inte ligger nära de priser som skulle gälla vid fri konkurrens mellan oberoende företag som förhandlar under jämförbara förhållanden i enlighet med armlängdsprincipen ger en selektiv fördel till nämnda skattebetalare, eftersom den skatt denne måste betala enligt det allmänna skattesystemet är lägre än den skatt som ska betalas av oberoende företag som beräknar sin skattebas på grundval av sin redovisade vinst (85).

85

| (146) | I sin dom om det skatterättsliga system som tillämpats av Belgien för samordningscentra (86) undersökte domstolen ett överklagande av ett beslut från kommissionen som bland annat innehöll slutsatsen att den metod för att fastställa den skattepliktiga inkomst som föreskrivs i denna ordning gav en selektiv fördel till dessa centra (87). Enligt denna ordning fastställdes den skattepliktiga vinsten till ett schablonbelopp som motsvarade en procentandel av det totala beloppet av utgifter och kostnader för driften från vilka personalkostnader och finansiella kostnader undantogs. Domstolen ansåg följande: ”För att undersöka huruvida fastställelsen av skattepliktiga inkomster, sådan den föreskrivs i systemet för samordningscentrumen, gynnar dessa skall [...] nämnda system jämföras med det gemenskapsrättsliga system som baseras på skillnaden mellan inkomster och utgifter för ett företag som bedriver sin verksamhet där det råder fri konkurrens.” Domstolen ansåg vidare att ”[e]tt uteslutande [av personalkostnader och finansiella kostnader] från de kostnader som används för fastställandet av den skattepliktiga inkomsten för dessa centrum leder alltså inte till internpriser som ligger nära de priser som skulle ha tillämpats vid fri konkurrens”, vilket, enligt domstolen, ”[medför] en ekonomisk fördel för nämnda centrum” (88). |
| --- | --- |

(146)

I sin dom om det skatterättsliga system som tillämpats av Belgien för samordningscentra (86) undersökte domstolen ett överklagande av ett beslut från kommissionen som bland annat innehöll slutsatsen att den metod för att fastställa den skattepliktiga inkomst som föreskrivs i denna ordning gav en selektiv fördel till dessa centra (87). Enligt denna ordning fastställdes den skattepliktiga vinsten till ett schablonbelopp som motsvarade en procentandel av det totala beloppet av utgifter och kostnader för driften från vilka personalkostnader och finansiella kostnader undantogs. Domstolen ansåg följande: ”För att undersöka huruvida fastställelsen av skattepliktiga inkomster, sådan den föreskrivs i systemet för samordningscentrumen, gynnar dessa skall [...] nämnda system jämföras med det gemenskapsrättsliga system som baseras på skillnaden mellan inkomster och utgifter för ett företag som bedriver sin verksamhet där det råder fri konkurrens.” Domstolen ansåg vidare att ”[e]tt uteslutande [av personalkostnader och finansiella kostnader] från de kostnader som används för fastställandet av den skattepliktiga inkomsten för dessa centrum leder alltså inte till internpriser som ligger nära de priser som skulle ha tillämpats vid fri konkurrens”, vilket, enligt domstolen, ”[medför] en ekonomisk fördel för nämnda centrum” (88).

86

87

88

| (147) | Domstolen medgav följaktligen att en skatteåtgärd som leder till att ett företag som tillhör en koncern tar ut internpriser som inte överensstämmer med de priser som skulle ha tagits ut vid fri konkurrens, det vill säga priser som förhandlats fram av oberoende företag under liknande omständigheter i enlighet med armlängdsprincipen, innebär en selektiv fördel till detta företag eftersom den leder till en minskning av dess skattebas och, således, av den aktuella skatten enligt det gemensamma bolagsskattesystemet. Denna princip om att transaktioner mellan företag som ingår i samma koncern bör ersättas som om de har ingåtts av oberoende företag som förhandlar under jämförbara omständigheter på marknadsmässiga villkor kallas vanligtvis för armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(147)

Domstolen medgav följaktligen att en skatteåtgärd som leder till att ett företag som tillhör en koncern tar ut internpriser som inte överensstämmer med de priser som skulle ha tagits ut vid fri konkurrens, det vill säga priser som förhandlats fram av oberoende företag under liknande omständigheter i enlighet med armlängdsprincipen, innebär en selektiv fördel till detta företag eftersom den leder till en minskning av dess skattebas och, således, av den aktuella skatten enligt det gemensamma bolagsskattesystemet. Denna princip om att transaktioner mellan företag som ingår i samma koncern bör ersättas som om de har ingåtts av oberoende företag som förhandlar under jämförbara omständigheter på marknadsmässiga villkor kallas vanligtvis för armlängdsprincipen.

armlängdsprincipen

| (148) | Armlängdsprincipen har som syfte att garantera att transaktioner mellan företag i samma koncern behandlas för skatteändamål med hänsyn tagen till det vinstbelopp som skulle ha uppnåtts om samma transaktioner hade ingåtts av oberoende företag, då företagen i koncernen annars skulle få en förmånlig behandling enligt det gemensamma bolagsskattesystemet vad gäller beräkningen av deras skattepliktiga vinster, till skillnad från oberoende företag, vilket skulle leda till en ojämlik behandling med hänsyn till målsättningen med ett sådant system, det vill säga att beskatta vinsten för alla företag inom dess skattejurisdiktion. |
| --- | --- |

(148)

Armlängdsprincipen har som syfte att garantera att transaktioner mellan företag i samma koncern behandlas för skatteändamål med hänsyn tagen till det vinstbelopp som skulle ha uppnåtts om samma transaktioner hade ingåtts av oberoende företag, då företagen i koncernen annars skulle få en förmånlig behandling enligt det gemensamma bolagsskattesystemet vad gäller beräkningen av deras skattepliktiga vinster, till skillnad från oberoende företag, vilket skulle leda till en ojämlik behandling med hänsyn till målsättningen med ett sådant system, det vill säga att beskatta vinsten för alla företag inom dess skattejurisdiktion.

| (149) | För att bedöma huruvida Belgien har beviljat en selektiv fördel genom den ifrågavarande ordningen ska kommissionen kontrollera om den metod som fått stöd av Belgien för att fastställa den justerade marknadsmässiga vinsten i ordningens andra steg avviker från en metod som leder fram till ett tillförlitligt närmevärde för ett resultat som är baserat på marknaden och, därmed, på armlängdsprincipen. I den mån metoden medför en minskning av den skatt som ska betalas av det belgiska bolaget enligt det gemensamma bolagsskattesystemet i Belgien jämfört med företag som befinner sig i en jämförbar situation i rättsligt och faktiskt hänseende ska denna ordning anses ge en selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(149)

För att bedöma huruvida Belgien har beviljat en selektiv fördel genom den ifrågavarande ordningen ska kommissionen kontrollera om den metod som fått stöd av Belgien för att fastställa den justerade marknadsmässiga vinsten i ordningens andra steg avviker från en metod som leder fram till ett tillförlitligt närmevärde för ett resultat som är baserat på marknaden och, därmed, på armlängdsprincipen. I den mån metoden medför en minskning av den skatt som ska betalas av det belgiska bolaget enligt det gemensamma bolagsskattesystemet i Belgien jämfört med företag som befinner sig i en jämförbar situation i rättsligt och faktiskt hänseende ska denna ordning anses ge en selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (150) | Armlängdsprincipen utgör alltså nödvändigtvis en integrerad del av kommissionens bedömning, enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget, av de skatteåtgärder som beviljats företag i en koncern, oberoende av om en medlemsstat har införlivat denna princip i sitt nationella rättssystem och oavsett hur. Armlängdsprincipen tillämpas för att fastställa om den skattepliktiga vinsten för ett företag som tillhör en koncern vid beräkningen av bolagsskatten har beräknats med hjälp av en metod som liknar marknadsvillkor, så att detta företag, enligt det gemensamma bolagsskattesystemet, inte får en mer förmånlig behandling än oberoende företag vars skattepliktiga vinst avgörs av marknaden. För att undvika missförstånd är den armlängdsprincip som kommissionen tillämpar vid bedömningen av statligt stöd alltså inte den princip som framgår av artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter och OECD:s riktlinjer för internprissättning, vilka är icke-bindande instrument, utan en allmän princip om likabehandling när det gäller beskattning omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget, som är bindande för medlemsstaterna och omfattar de nationella skattereglerna (89). |
| --- | --- |

(150)

Armlängdsprincipen utgör alltså nödvändigtvis en integrerad del av kommissionens bedömning, enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget, av de skatteåtgärder som beviljats företag i en koncern, oberoende av om en medlemsstat har införlivat denna princip i sitt nationella rättssystem och oavsett hur. Armlängdsprincipen tillämpas för att fastställa om den skattepliktiga vinsten för ett företag som tillhör en koncern vid beräkningen av bolagsskatten har beräknats med hjälp av en metod som liknar marknadsvillkor, så att detta företag, enligt det gemensamma bolagsskattesystemet, inte får en mer förmånlig behandling än oberoende företag vars skattepliktiga vinst avgörs av marknaden. För att undvika missförstånd är den armlängdsprincip som kommissionen tillämpar vid bedömningen av statligt stöd alltså inte den princip som framgår av artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter och OECD:s riktlinjer för internprissättning, vilka är icke-bindande instrument, utan en allmän princip om likabehandling när det gäller beskattning omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget, som är bindande för medlemsstaterna och omfattar de nationella skattereglerna (89).

89

| (151) | I det aktuella fallet anser kommissionen att metoden för att fastställa den justerade marknadsmässiga vinsten i den ifrågavarande ordningens andra steg, enligt beskrivningen i skäl (15), avviker från armlängdsprincipen, vilket medför att en selektiv fördel beviljas de företag som omfattas av denna ordning. Enligt den beskrivning som de belgiska myndigheterna lämnar av den ifrågavarande ordningen och mot bakgrund av de uppgifter som framträder i det urval av individuella förhandsbesked som har granskats av kommissionen (90) anses de belgiska dotterbolag som omfattas av skattelättnader för sin överskjutande vinst förvalta och åta sig de mer komplicerade funktionerna inom sin multinationella koncern (oavsett om det gäller samtliga funktioner eller enbart de som är kopplade till ett affärsområde eller ett geografiskt område). Såsom förklaras i följande underavsnitt anser kommissionen därför att den totala kvarstående vinsten från koncerninterna transaktioner som ingåtts mellan dessa bolag och deras närstående bolag inom koncernen bör tillskrivas de belgiska dotterbolagen som deras marknadsmässiga vinst (inom ramen för det första steget). Tillämpningen av armlängdsprincipen lämnar inget utrymme för ett separat allmänt erkännande och en separat tilldelning av vinsten från synergieffekter och stordriftsfördelar i samband med en uppskattning av internpriserna (inom ramen för det andra steget). |
| --- | --- |

(151)

I det aktuella fallet anser kommissionen att metoden för att fastställa den justerade marknadsmässiga vinsten i den ifrågavarande ordningens andra steg, enligt beskrivningen i skäl (15), avviker från armlängdsprincipen, vilket medför att en selektiv fördel beviljas de företag som omfattas av denna ordning. Enligt den beskrivning som de belgiska myndigheterna lämnar av den ifrågavarande ordningen och mot bakgrund av de uppgifter som framträder i det urval av individuella förhandsbesked som har granskats av kommissionen (90) anses de belgiska dotterbolag som omfattas av skattelättnader för sin överskjutande vinst förvalta och åta sig de mer komplicerade funktionerna inom sin multinationella koncern (oavsett om det gäller samtliga funktioner eller enbart de som är kopplade till ett affärsområde eller ett geografiskt område). Såsom förklaras i följande underavsnitt anser kommissionen därför att den totala kvarstående vinsten från koncerninterna transaktioner som ingåtts mellan dessa bolag och deras närstående bolag inom koncernen bör tillskrivas de belgiska dotterbolagen som deras marknadsmässiga vinst (inom ramen för det första steget). Tillämpningen av armlängdsprincipen lämnar inget utrymme för ett separat allmänt erkännande och en separat tilldelning av vinsten från synergieffekter och stordriftsfördelar i samband med en uppskattning av internpriserna (inom ramen för det andra steget).

90

b)   Den kvarstående vinsten är den marknadsmässiga vinsten för det belgiska dotterbolag inom koncernen som agerar i egenskap av huvudentreprenör

| (152) | Enligt de belgiska myndigheternas beskrivning grundar sig den ifrågavarande ordningen på idén om att de belgiska dotterbolagen agerar i egenskap av så kallade huvudentreprenörer (91). Enligt dem konsolideras de huvudsakliga ansvarsområdena när det gäller den strategiska och taktiska beslutsprocessen och de mer komplicerade funktionerna inom koncernen – oavsett om det gäller samtliga funktioner eller enbart de som är kopplade till ett affärsområde eller ett geografiskt område – inom dessa belgiska dotterbolag. De närstående enheter i koncernen som handlar med dessa belgiska dotterbolag bör då vara underleverantörer eller utförare av beställningsarbete, tillhandahållare av analystjänster, lågriskdistributörer eller ombud/agenter (92), eller andra enheter som utför så kallade automatiska funktioner och har ett begränsat ansvar. |
| --- | --- |

(152)

Enligt de belgiska myndigheternas beskrivning grundar sig den ifrågavarande ordningen på idén om att de belgiska dotterbolagen agerar i egenskap av så kallade huvudentreprenörer (91). Enligt dem konsolideras de huvudsakliga ansvarsområdena när det gäller den strategiska och taktiska beslutsprocessen och de mer komplicerade funktionerna inom koncernen – oavsett om det gäller samtliga funktioner eller enbart de som är kopplade till ett affärsområde eller ett geografiskt område – inom dessa belgiska dotterbolag. De närstående enheter i koncernen som handlar med dessa belgiska dotterbolag bör då vara underleverantörer eller utförare av beställningsarbete, tillhandahållare av analystjänster, lågriskdistributörer eller ombud/agenter (92), eller andra enheter som utför så kallade automatiska funktioner och har ett begränsat ansvar.

91

92

| (153) | Såsom anges i skäl (15) beviljas skattelättnader vid överskjutande vinst genom ett tillvägagångssätt som består av två steg. I det första steget i detta tillvägagångssätt betraktar det belgiska dotterbolaget sin marknadsmässiga vinst som om den vore en kvarstående vinst, vilket förutsätter att man använder en ensidig metod för internprissättning, såsom nettomarginalmetoden, som i praktiken är den mest använda metoden (93). Denna metod betraktas ibland som en lämplig metod för internprissättning vid fastställande av priser och villkor för en kontrollerad transaktion mellan enheter med komplexa funktioner och enheter med mindre komplexa funktioner. Den part som testas vid tillämpningen av nettomarginalmetoden är i regel den part i transaktionen på vilken metoden kan tillämpas på det mest tillförlitliga sättet och för vilken de mest tillförlitliga jämförelsetalen kan hittas, vilket oftast är den part som har den minst komplexa funktionen (94). Vid tillämpningen av nettomarginalmetoden granskas den testade partens nettovinst mot en lämplig grund, såsom kostnader, försäljning eller tillgångar (95). Den kvarstående vinst (eller eventuellt den kvarstående förlust) som följer av raden av kontrollerade transaktioner vid tillämpningen av nettomarginalmetoden tillfaller däremot den part som inte har testats, det vill säga i allmänhet den enhet som har den mest komplexa profilen. |
| --- | --- |

(153)

Såsom anges i skäl (15) beviljas skattelättnader vid överskjutande vinst genom ett tillvägagångssätt som består av två steg. I det första steget i detta tillvägagångssätt betraktar det belgiska dotterbolaget sin marknadsmässiga vinst som om den vore en kvarstående vinst, vilket förutsätter att man använder en ensidig metod för internprissättning, såsom nettomarginalmetoden, som i praktiken är den mest använda metoden (93). Denna metod betraktas ibland som en lämplig metod för internprissättning vid fastställande av priser och villkor för en kontrollerad transaktion mellan enheter med komplexa funktioner och enheter med mindre komplexa funktioner. Den part som testas vid tillämpningen av nettomarginalmetoden är i regel den part i transaktionen på vilken metoden kan tillämpas på det mest tillförlitliga sättet och för vilken de mest tillförlitliga jämförelsetalen kan hittas, vilket oftast är den part som har den minst komplexa funktionen (94). Vid tillämpningen av nettomarginalmetoden granskas den testade partens nettovinst mot en lämplig grund, såsom kostnader, försäljning eller tillgångar (95). Den kvarstående vinst (eller eventuellt den kvarstående förlust) som följer av raden av kontrollerade transaktioner vid tillämpningen av nettomarginalmetoden tillfaller däremot den part som inte har testats, det vill säga i allmänhet den enhet som har den mest komplexa profilen.

93

94

95

| (154) | Utan att föregripa möjligheten att tillämpa en ensidig metod för internprissättning för att fastställa det belgiska dotterbolagets marknadsmässiga vinst i det första steget för varje särskilt fall där ett förhandsbesked har beviljats inom ramen för den ifrågavarande ordningen (96) anser kommissionen att det belgiska dotterbolaget, i egenskap av huvudentreprenör med ansvar för att fatta strategiska och taktiska beslut inom koncernen samt sköta och utföra de mest komplexa funktionerna inom den multinationella koncernen, i gengäld bör få en ökad förväntad avkastning för att säkerställa ett resultat som överensstämmer med marknadsvillkoren (97). Dess närstående motparter inom koncernen som utsätts för låg risk skulle däremot endast erhålla en begränsad ersättning i utbyte mot att de skyddas mot affärsrisker och relaterade förluster (98). Så snart det förfarande för internprissättning som genomförs i det första steget avslutats kommer det belgiska dotterbolaget, i egenskap av huvudentreprenör, alltså att tillskrivas den kvarstående vinst som härrör från de koncerninterna transaktionerna. Denna kvarstående vinst motsvarar alltså det belgiska dotterbolagets marknadsmässiga vinst med avseende på bolagsskattesystemet i Belgien och när det gäller systemet för skattelättnader vid överskjutande vinst motsvarar den även bolagets redovisade vinst. |
| --- | --- |

(154)

Utan att föregripa möjligheten att tillämpa en ensidig metod för internprissättning för att fastställa det belgiska dotterbolagets marknadsmässiga vinst i det första steget för varje särskilt fall där ett förhandsbesked har beviljats inom ramen för den ifrågavarande ordningen (96) anser kommissionen att det belgiska dotterbolaget, i egenskap av huvudentreprenör med ansvar för att fatta strategiska och taktiska beslut inom koncernen samt sköta och utföra de mest komplexa funktionerna inom den multinationella koncernen, i gengäld bör få en ökad förväntad avkastning för att säkerställa ett resultat som överensstämmer med marknadsvillkoren (97). Dess närstående motparter inom koncernen som utsätts för låg risk skulle däremot endast erhålla en begränsad ersättning i utbyte mot att de skyddas mot affärsrisker och relaterade förluster (98). Så snart det förfarande för internprissättning som genomförs i det första steget avslutats kommer det belgiska dotterbolaget, i egenskap av huvudentreprenör, alltså att tillskrivas den kvarstående vinst som härrör från de koncerninterna transaktionerna. Denna kvarstående vinst motsvarar alltså det belgiska dotterbolagets marknadsmässiga vinst med avseende på bolagsskattesystemet i Belgien och när det gäller systemet för skattelättnader vid överskjutande vinst motsvarar den även bolagets redovisade vinst.

96

97

98

| (155) | I det andra steget i det förfarande som beskrivs i skäl 15 uppskattar det belgiska dotterbolaget emellertid den vinst som ett jämförbart fristående företag skulle ha gjort under jämförbara omständigheter för att komma fram till en justerad marknadsmässig vinst genom att tillämpa nettomarginalmetoden – och denna gång är det belgiska dotterbolaget den part som testas. Skillnaden mellan den vinst som erhålls genom att tillämpa förfarandet i det första steget och den vinst som erhålls i det andra steget (kvarstående vinst minus den justerade marknadsmässiga vinst som beräknas i steg 2) utgör den så kallade överskjutande vinst som skattebefrias i enlighet med den ifrågavarande ordningen (99). Enligt Belgien är det andra steget i förfarandet motiverat eftersom belgiska dotterbolag till en multinationell koncern endast bör beskattas för den justerade marknadsmässiga vinsten, och den redovisade vinst som överstiger denna justerade marknadsmässiga vinst kan följaktligen ignoreras när det gäller beskattning eftersom den utgör en så kallad överskjutande vinst. |
| --- | --- |

(155)

I det andra steget i det förfarande som beskrivs i skäl 15 uppskattar det belgiska dotterbolaget emellertid den vinst som ett jämförbart fristående företag skulle ha gjort under jämförbara omständigheter för att komma fram till en justerad marknadsmässig vinst genom att tillämpa nettomarginalmetoden – och denna gång är det belgiska dotterbolaget den part som testas. Skillnaden mellan den vinst som erhålls genom att tillämpa förfarandet i det första steget och den vinst som erhålls i det andra steget (kvarstående vinst minus den justerade marknadsmässiga vinst som beräknas i steg 2) utgör den så kallade överskjutande vinst som skattebefrias i enlighet med den ifrågavarande ordningen (99). Enligt Belgien är det andra steget i förfarandet motiverat eftersom belgiska dotterbolag till en multinationell koncern endast bör beskattas för den justerade marknadsmässiga vinsten, och den redovisade vinst som överstiger denna justerade marknadsmässiga vinst kan följaktligen ignoreras när det gäller beskattning eftersom den utgör en så kallad överskjutande vinst.

99

| (156) | Kommissionen anser inte att det andra steget överensstämmer med armlängdsprincipen. Såsom anges i skäl 153 bör den kvarstående vinsten från koncerninterna transaktioner, i regel, i sin helhet betraktas som huvudentreprenörens marknadsmässiga vinst, med hänsyn till affärsrisker och sammanhängande kostnader som måste bäras av huvudentreprenören (det vill säga eventuella kostnader för förvaltning eller riskminskning, eller kostnader som kan uppkomma vid försäkringsfallets inträffande) i egenskap av huvudentreprenör i koncernens struktur. Den del av vinsten som Belgien anser vara överskjutande är alltså i själva verket endast en komponent av den kvarstående vinst som tillskrivs det belgiska dotterbolaget i egenskap av huvudentreprenör inom dess multinationella koncern. Underlåtenhet att beakta all eventuell vinst av denna typ i huvudentreprenörens skattebas utgör följaktligen ett omotiverat undantag från en marknadsbaserad mekanism, vilket strider mot armlängdsprincipen och innebär att man beviljar en selektiv fördel till de företag som omfattas av den ifrågavarande ordningen eftersom det leder till en minskning av deras skattebas i enlighet med bolagsskattesystemet i Belgien. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen anser inte att det andra steget överensstämmer med armlängdsprincipen. Såsom anges i skäl 153 bör den kvarstående vinsten från koncerninterna transaktioner, i regel, i sin helhet betraktas som huvudentreprenörens marknadsmässiga vinst, med hänsyn till affärsrisker och sammanhängande kostnader som måste bäras av huvudentreprenören (det vill säga eventuella kostnader för förvaltning eller riskminskning, eller kostnader som kan uppkomma vid försäkringsfallets inträffande) i egenskap av huvudentreprenör i koncernens struktur. Den del av vinsten som Belgien anser vara överskjutande är alltså i själva verket endast en komponent av den kvarstående vinst som tillskrivs det belgiska dotterbolaget i egenskap av huvudentreprenör inom dess multinationella koncern. Underlåtenhet att beakta all eventuell vinst av denna typ i huvudentreprenörens skattebas utgör följaktligen ett omotiverat undantag från en marknadsbaserad mekanism, vilket strider mot armlängdsprincipen och innebär att man beviljar en selektiv fördel till de företag som omfattas av den ifrågavarande ordningen eftersom det leder till en minskning av deras skattebas i enlighet med bolagsskattesystemet i Belgien.

| (157) | Belgien hävdar att de belgiska dotterbolagen inte redovisar en del av den kvarstående vinsten på grund av sina egna ämbeten, risker och tillgångar, utan då de tillhör en multinationell koncern. Belgien kvalificerar denna del av vinsten som vinst från synergieffekter eller stordriftsfördelar och hävdar att den inte bör tillskrivas den belgiska huvudentreprenören i enlighet med armlängdsprincipen. Kommissionen godtar inte detta resonemang. |
| --- | --- |

(157)

Belgien hävdar att de belgiska dotterbolagen inte redovisar en del av den kvarstående vinsten på grund av sina egna ämbeten, risker och tillgångar, utan då de tillhör en multinationell koncern. Belgien kvalificerar denna del av vinsten som vinst från synergieffekter eller stordriftsfördelar och hävdar att den inte bör tillskrivas den belgiska huvudentreprenören i enlighet med armlängdsprincipen. Kommissionen godtar inte detta resonemang.

| (158) | För det första tillåter armlängdsprincipen inte en allmän negativ justering av vinsten med koppling till synergieffekter eller stordriftsfördelar. Tvärtom kräver den att hela den kvarstående vinsten från transaktioner mellan närstående bolag i koncernen ska tillskrivas ett bolag i koncernen som är huvudentreprenör, med hänsyn till dess unika bidrag till nämnda koncern, vilket bevisas av de funktioner som utförs, risker som bärs och tillgångar som utnyttjas (100). Det är fördelningen av funktioner, risker och tillgångar mellan närstående parter i kontrollerade transaktioner som avgör vilken enhet som tillskrivs en kvarstående vinst, och i vilken utsträckning, i enlighet med armlängdsprincipen, även när det gäller den vinst som härrör från synergieffekter eller stordriftsfördelar i förekommande fall. |
| --- | --- |

(158)

För det första tillåter armlängdsprincipen inte en allmän negativ justering av vinsten med koppling till synergieffekter eller stordriftsfördelar. Tvärtom kräver den att hela den kvarstående vinsten från transaktioner mellan närstående bolag i koncernen ska tillskrivas ett bolag i koncernen som är huvudentreprenör, med hänsyn till dess unika bidrag till nämnda koncern, vilket bevisas av de funktioner som utförs, risker som bärs och tillgångar som utnyttjas (100). Det är fördelningen av funktioner, risker och tillgångar mellan närstående parter i kontrollerade transaktioner som avgör vilken enhet som tillskrivs en kvarstående vinst, och i vilken utsträckning, i enlighet med armlängdsprincipen, även när det gäller den vinst som härrör från synergieffekter eller stordriftsfördelar i förekommande fall.

100

| (159) | Kommissionen anser i detta avseende att den vinst som Belgien kvalificerar som överskjutande vinst, trots att den (delvis) är kopplad till synergieffekter och stordriftsfördelar, inte bör omfördelas, utan beskattas där den har genererats (101). Den vinst som har anknytning till synergieffekter eller stordriftsfördelar ska inte fastställas, ersättas eller tilldelas på ett separat sätt i enlighet med armlängdsprincipen. Fördelningen av denna vinst följer automatiskt av de internpriser och villkor som överenskommits mellan närstående företag för alla transaktioner och avtal mellan företag. Om villkoren och priserna överensstämmer med armlängdsprincipen kommer vinsten från synergieffekter och stordriftsfördelar och hur den fördelas mellan enheterna i koncernen att vara en automatisk följd av dessa villkor och priser. Den bör således beskattas där den har genererats. |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen anser i detta avseende att den vinst som Belgien kvalificerar som överskjutande vinst, trots att den (delvis) är kopplad till synergieffekter och stordriftsfördelar, inte bör omfördelas, utan beskattas där den har genererats (101). Den vinst som har anknytning till synergieffekter eller stordriftsfördelar ska inte fastställas, ersättas eller tilldelas på ett separat sätt i enlighet med armlängdsprincipen. Fördelningen av denna vinst följer automatiskt av de internpriser och villkor som överenskommits mellan närstående företag för alla transaktioner och avtal mellan företag. Om villkoren och priserna överensstämmer med armlängdsprincipen kommer vinsten från synergieffekter och stordriftsfördelar och hur den fördelas mellan enheterna i koncernen att vara en automatisk följd av dessa villkor och priser. Den bör således beskattas där den har genererats.

101

| (160) | Även när den fördel som härrör från synergieffekter och stordriftsfördelar i koncernerna kan anses vara relevant bör den inte ersättas separat eller (om)fördelas specifikt till medlemmarna i den multinationella koncernen. Den delas automatiskt av de närstående parterna till följd av tillämpningen av armlängdsprincipen på de internpriser som fastställts för transaktioner och tjänster mellan företag (102). |
| --- | --- |

(160)

Även när den fördel som härrör från synergieffekter och stordriftsfördelar i koncernerna kan anses vara relevant bör den inte ersättas separat eller (om)fördelas specifikt till medlemmarna i den multinationella koncernen. Den delas automatiskt av de närstående parterna till följd av tillämpningen av armlängdsprincipen på de internpriser som fastställts för transaktioner och tjänster mellan företag (102).

102

| (161) | För det andra står tillvägagångssättet för att komma fram till den justerade marknadsmässiga vinst i det andra steget i förfarandet som beskrivs i skäl 15, till sin natur, i strid med alla eventuella metoder för internprissättning som används för att komma fram till den ursprungliga marknadsmässiga vinsten i det första steget av detta förfarande. Då endast de enheter som agerar i egenskap av huvudentreprenör kan omfattas av skattelättnaderna vid överskjutande vinst måste alla eventuella metoder för internprissättning som tillämpas i det första steget betrakta dessa enheter som de mest komplexa och riskutsatta parterna i en rad kontrollerade transaktioner. I det andra steget ska samma enheter dock fortfarande anses vara de testade parterna och betraktas som den minst komplexa delen i transaktionen vid tillämpningen av nettomarginalmetoden. |
| --- | --- |

(161)

För det andra står tillvägagångssättet för att komma fram till den justerade marknadsmässiga vinst i det andra steget i förfarandet som beskrivs i skäl 15, till sin natur, i strid med alla eventuella metoder för internprissättning som används för att komma fram till den ursprungliga marknadsmässiga vinsten i det första steget av detta förfarande. Då endast de enheter som agerar i egenskap av huvudentreprenör kan omfattas av skattelättnaderna vid överskjutande vinst måste alla eventuella metoder för internprissättning som tillämpas i det första steget betrakta dessa enheter som de mest komplexa och riskutsatta parterna i en rad kontrollerade transaktioner. I det andra steget ska samma enheter dock fortfarande anses vara de testade parterna och betraktas som den minst komplexa delen i transaktionen vid tillämpningen av nettomarginalmetoden.

| (162) | Nettomarginalmetoden anses dock endast vara tillförlitlig för att göra en uppskattning av den marknadsmässiga ersättningen för den part som utför de enkla och mindre komplexa funktionerna och som inte bär några större risker i en transaktion eller en rad transaktioner med ett närstående företag som utför de komplexa funktionerna och bär affärsriskerna (103). Om det belgiska dotterbolaget är huvudentreprenören är de mindre komplexa parterna inom den multinationella koncernen detta dotterbolags utländska närstående bolag. Eftersom dessa företag bör kompenseras genom en standardavkastning för de standardfunktioner som de utför bör det belgiska dotterbolaget, i enlighet med marknadsvillkoren, tillskrivas en kvarstående vinst, och inte en standardvinst, för de komplexa funktioner som det utför inom koncernen. Genom att testa de två parterna i kontrollerade transaktioner med hjälp av en ensidig metod för internprissättning som exempelvis nettomarginalmetoden vid olika steg i uppskattningen av internpriset, såsom i den ifrågavarande ordningen, kan man konstatera att den kombinerade vinsten från transaktioner mellan de närstående parterna inte motsvarar det vinstbelopp som erhållits genom att tillämpa nettomarginalmetoden på de två parterna, vilket genererar en obeskattad del av inkomsten, vilket strider mot armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(162)

Nettomarginalmetoden anses dock endast vara tillförlitlig för att göra en uppskattning av den marknadsmässiga ersättningen för den part som utför de enkla och mindre komplexa funktionerna och som inte bär några större risker i en transaktion eller en rad transaktioner med ett närstående företag som utför de komplexa funktionerna och bär affärsriskerna (103). Om det belgiska dotterbolaget är huvudentreprenören är de mindre komplexa parterna inom den multinationella koncernen detta dotterbolags utländska närstående bolag. Eftersom dessa företag bör kompenseras genom en standardavkastning för de standardfunktioner som de utför bör det belgiska dotterbolaget, i enlighet med marknadsvillkoren, tillskrivas en kvarstående vinst, och inte en standardvinst, för de komplexa funktioner som det utför inom koncernen. Genom att testa de två parterna i kontrollerade transaktioner med hjälp av en ensidig metod för internprissättning som exempelvis nettomarginalmetoden vid olika steg i uppskattningen av internpriset, såsom i den ifrågavarande ordningen, kan man konstatera att den kombinerade vinsten från transaktioner mellan de närstående parterna inte motsvarar det vinstbelopp som erhållits genom att tillämpa nettomarginalmetoden på de två parterna, vilket genererar en obeskattad del av inkomsten, vilket strider mot armlängdsprincipen.

103

| (163) | Om armlängdsprincipen hade tillämpats korrekt efter det första steget bör de villkor och priser som styr transaktionen mellan de belgiska dotterbolagen och de närstående bolagen i koncernen med andra ord återspeglas i den redovisade vinsten. Vid en korrekt tillämpning av denna princip ska standardvinsten tillskrivas utländska närstående bolag och redovisas av desamma, medan den kvarstående vinsten ska tillskrivas huvudentreprenören och redovisas av de belgiska dotterbolagen. |
| --- | --- |

(163)

Om armlängdsprincipen hade tillämpats korrekt efter det första steget bör de villkor och priser som styr transaktionen mellan de belgiska dotterbolagen och de närstående bolagen i koncernen med andra ord återspeglas i den redovisade vinsten. Vid en korrekt tillämpning av denna princip ska standardvinsten tillskrivas utländska närstående bolag och redovisas av desamma, medan den kvarstående vinsten ska tillskrivas huvudentreprenören och redovisas av de belgiska dotterbolagen.

| (164) | Enligt punkt 1.10 i OECD:s riktlinjer (104), som Belgien grundar sig på för att motivera skattelättnaderna vid överskjutande vinst, är det inte tillåtet att vare sig ignorera eller skattebefria vinster från synergieffekter eller stordriftsfördelar utan att omfördela dem till en eller flera medlemmar i koncernen (105). Trots att svårigheterna och bristen på samförstånd när det gäller fördelningen av den vinst som härrör från synergieffekter eller stordriftsfördelar till separata enheter i en multinationell koncern nämns i denna punkt innehåller den inte några som helst rekommendationer hur denna vinst ska fördelas eller beskattas, i de undantagsfall där synergieffekter kan fastställas. |
| --- | --- |

(164)

Enligt punkt 1.10 i OECD:s riktlinjer (104), som Belgien grundar sig på för att motivera skattelättnaderna vid överskjutande vinst, är det inte tillåtet att vare sig ignorera eller skattebefria vinster från synergieffekter eller stordriftsfördelar utan att omfördela dem till en eller flera medlemmar i koncernen (105). Trots att svårigheterna och bristen på samförstånd när det gäller fördelningen av den vinst som härrör från synergieffekter eller stordriftsfördelar till separata enheter i en multinationell koncern nämns i denna punkt innehåller den inte några som helst rekommendationer hur denna vinst ska fördelas eller beskattas, i de undantagsfall där synergieffekter kan fastställas.

104

105

| (165) | Detsamma gäller för den ensidiga och abstrakta skattejustering som föreskrivs enligt den ifrågavarande ordningen och som stöds av OECD:s modellavtal för skatter, vilket utgör grunden för åtskilliga dubbelbeskattningsavtal mellan OECD:s medlemmar och icke-medlemmar. Den ensidiga justering som utförts av Belgien på den vinst som redovisats av dotterbolaget innebär nämligen att den överskjutande vinst som skattebefriats enligt denna ordning inte kan, och inte kommer att, beskattas av en annan skattejurisdiktion av den anledningen att dessa andra stater inte erkänner den rätt att beskatta vinst som härrör specifikt från synergieffekter eller stordriftsfördelar eftersom de endast berör Belgien, som är den stat där vinsten redovisats. |
| --- | --- |

(165)

Detsamma gäller för den ensidiga och abstrakta skattejustering som föreskrivs enligt den ifrågavarande ordningen och som stöds av OECD:s modellavtal för skatter, vilket utgör grunden för åtskilliga dubbelbeskattningsavtal mellan OECD:s medlemmar och icke-medlemmar. Den ensidiga justering som utförts av Belgien på den vinst som redovisats av dotterbolaget innebär nämligen att den överskjutande vinst som skattebefriats enligt denna ordning inte kan, och inte kommer att, beskattas av en annan skattejurisdiktion av den anledningen att dessa andra stater inte erkänner den rätt att beskatta vinst som härrör specifikt från synergieffekter eller stordriftsfördelar eftersom de endast berör Belgien, som är den stat där vinsten redovisats.

| (166) | För att omfattas av skattelättnaderna vid överskjutande vinst enligt den ifrågavarande ordningen är det varken nödvändigt att påvisa förekomsten av synergieffekter eller stordriftsfördelar eller att kvantifiera dem i det andra steget. Istället antas synergieffekter eller stordriftsfördelar förekomma på ett abstrakt sätt och mäts som skillnaden mellan den marknadsmässiga vinst som gjorts av det belgiska bolaget, efter det första steget i det förfarande som beskrivs i skäl 15 (såsom den återspeglas i bolagets redovisade vinst), och en justerad marknadsmässig vinst som beräknats i slutet av det andra steget. |
| --- | --- |

(166)

För att omfattas av skattelättnaderna vid överskjutande vinst enligt den ifrågavarande ordningen är det varken nödvändigt att påvisa förekomsten av synergieffekter eller stordriftsfördelar eller att kvantifiera dem i det andra steget. Istället antas synergieffekter eller stordriftsfördelar förekomma på ett abstrakt sätt och mäts som skillnaden mellan den marknadsmässiga vinst som gjorts av det belgiska bolaget, efter det första steget i det förfarande som beskrivs i skäl 15 (såsom den återspeglas i bolagets redovisade vinst), och en justerad marknadsmässig vinst som beräknats i slutet av det andra steget.

| (167) | Belgien kräver inte att de belgiska dotterbolagen att ska styrka förekomsten och/eller uppkomsten av vinst från synergieffekter eller stordriftsfördelar för att kunna omfattas av den ifrågavarande ordningen. Det finns dock en möjlighet att synergieffekterna av en företagsomstrukturering, som man hoppas ska leda till en ökning av den multinationella koncernens vinst, inte konkretiseras. Det kan hända att genomförandet av en heltäckande affärsmodell som utformats för att öka koncernens synergieffekter i realiteten medför ytterligare kostnader och effektivitetsförluster (106). I sådana fall leder tillämpningen av den ifrågavarande ordningen likväl till att den överskjutande vinsten dras av från den vinst som redovisats av det belgiska dotterbolaget. |
| --- | --- |

(167)

Belgien kräver inte att de belgiska dotterbolagen att ska styrka förekomsten och/eller uppkomsten av vinst från synergieffekter eller stordriftsfördelar för att kunna omfattas av den ifrågavarande ordningen. Det finns dock en möjlighet att synergieffekterna av en företagsomstrukturering, som man hoppas ska leda till en ökning av den multinationella koncernens vinst, inte konkretiseras. Det kan hända att genomförandet av en heltäckande affärsmodell som utformats för att öka koncernens synergieffekter i realiteten medför ytterligare kostnader och effektivitetsförluster (106). I sådana fall leder tillämpningen av den ifrågavarande ordningen likväl till att den överskjutande vinsten dras av från den vinst som redovisats av det belgiska dotterbolaget.

106

| (168) | I strid med OECD:s rekommendationer (107) accepterar de belgiska myndigheterna automatiskt att den överskjutande vinst som utgör en del av hela den kvarstående vinst som genererats av kombinerade transaktioner kommer från synergieffekter, stordriftsfördelar eller odefinierade aspekter/faktorer med koppling till koncernen. Denna överskjutande vinst är alltså helt åtskild från analysen av funktioner, risker och tillgångar med avseende på parterna i de kontrollerade transaktionerna, som ligger till grund för all internprissättning. Den har följaktligen uteslutits från vinstdispositionen, vilken utgör grunden för armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(168)

I strid med OECD:s rekommendationer (107) accepterar de belgiska myndigheterna automatiskt att den överskjutande vinst som utgör en del av hela den kvarstående vinst som genererats av kombinerade transaktioner kommer från synergieffekter, stordriftsfördelar eller odefinierade aspekter/faktorer med koppling till koncernen. Denna överskjutande vinst är alltså helt åtskild från analysen av funktioner, risker och tillgångar med avseende på parterna i de kontrollerade transaktionerna, som ligger till grund för all internprissättning. Den har följaktligen uteslutits från vinstdispositionen, vilken utgör grunden för armlängdsprincipen.

107

c)   Slutsats om förekomsten av en selektiv fördel

| (169) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att metoden för att fastställa belgiska dotterbolags skattepliktiga vinst i enlighet med denna ordning avviker från en metod som leder till en tillförlitlig uppskattning av ett resultat som är baserat på marknaden och därmed också från armlängdsprincipen. Med tanke på att tillämpningen av denna metod medför en minskning av dessa bolags redovisade vinst, vilken bör vara utgångspunkten för beräkningen av deras totala skattepliktiga vinst enligt bolagsskattesystemet i Belgien (108), bör denna ordning betraktas som en selektiv fördel för dessa bolag för tillämpningen av artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(169)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att metoden för att fastställa belgiska dotterbolags skattepliktiga vinst i enlighet med denna ordning avviker från en metod som leder till en tillförlitlig uppskattning av ett resultat som är baserat på marknaden och därmed också från armlängdsprincipen. Med tanke på att tillämpningen av denna metod medför en minskning av dessa bolags redovisade vinst, vilken bör vara utgångspunkten för beräkningen av deras totala skattepliktiga vinst enligt bolagsskattesystemet i Belgien (108), bör denna ordning betraktas som en selektiv fördel för dessa bolag för tillämpningen av artikel 107.1 i EUF-fördraget.

108

| (170) | Genom att avvika från armlängdsprincipen minskar den ifrågavarande ordningen den skatt som ska betalas av stödmottagarna i enlighet med bolagsskattesystemet i Belgien i förhållande till fristående företag vars skattepliktiga vinst avgörs av marknaden. Detta undantag från armlängdsprincipen ger även dessa stödmottagare en selektiv fördel i förhållande till företag som ingår i en inhemsk koncern och företag som ingår i en multinationell koncern som fortsätter att tillämpa befintliga företagsmodeller i Belgien (109), varav inget kan begära det förhandsbesked som krävs för att omfattas av denna ordning eftersom alla dessa företag beskattas på grundval av sin redovisade vinst. Slutligen ger detta undantag stödmottagarna en selektiv fördel jämfört med företag som ingår i en liten multinationell koncern eftersom de sistnämnda även kommer att beskattas på grundval av sin redovisade vinst (110). |
| --- | --- |

(170)

Genom att avvika från armlängdsprincipen minskar den ifrågavarande ordningen den skatt som ska betalas av stödmottagarna i enlighet med bolagsskattesystemet i Belgien i förhållande till fristående företag vars skattepliktiga vinst avgörs av marknaden. Detta undantag från armlängdsprincipen ger även dessa stödmottagare en selektiv fördel i förhållande till företag som ingår i en inhemsk koncern och företag som ingår i en multinationell koncern som fortsätter att tillämpa befintliga företagsmodeller i Belgien (109), varav inget kan begära det förhandsbesked som krävs för att omfattas av denna ordning eftersom alla dessa företag beskattas på grundval av sin redovisade vinst. Slutligen ger detta undantag stödmottagarna en selektiv fördel jämfört med företag som ingår i en liten multinationell koncern eftersom de sistnämnda även kommer att beskattas på grundval av sin redovisade vinst (110).

109

110

6.3.3   Avsaknad av motivering på grundval av skattesystemets karaktär och allmänna systematik

Avsaknad av motivering på grundval av skattesystemets karaktär och allmänna systematik

| (171) | En åtgärd som avviker från referenssystemet kan emellertid anses vara icke-selektiv om den kan motiveras med hänsyn till systemets karaktär och allmänna systematik. Så är fallet om en åtgärd är en omedelbar konsekvens av referenssystemets inneboende grundläggande principer eller riktlinjer eller av mekanismer som har samband med systemets funktion och effektivitet (111). |
| --- | --- |

(171)

En åtgärd som avviker från referenssystemet kan emellertid anses vara icke-selektiv om den kan motiveras med hänsyn till systemets karaktär och allmänna systematik. Så är fallet om en åtgärd är en omedelbar konsekvens av referenssystemets inneboende grundläggande principer eller riktlinjer eller av mekanismer som har samband med systemets funktion och effektivitet (111).

111

| (172) | Belgien anser att den ifrågavarande ordningen är motiverad för att undvika en potentiell dubbelbeskattning. Dubbelbeskattning betecknar situationer där samma vinst beskattas två gånger för samma skattebetalare (juridisk dubbelbeskattning) eller för två olika skattebetalare (ekonomisk dubbelbeskattning). Behovet av att undvika en dubbelbeskattning kan visserligen åberopas för att eventuellt motivera ett undantag från det gemensamma bolagsskattesystemet (112), men Belgien har inte visat att den ifrågavarande ordningen verkligen hade denna målsättning. Belgien har till och med medgivit att systemet inte var avsett att minska eller eliminera reell dubbelbeskattning, utan endast potentiell dubbelbeskattning (113). Skattelättnaderna vid överskjutande vinst kan därmed inte anses vara en omedelbar konsekvens av referenssystemets inneboende grundläggande principer eller riktlinjer eller ett resultat av inneboende mekanismer som är nödvändiga för systemets funktion och effektivitet. |
| --- | --- |

(172)

Belgien anser att den ifrågavarande ordningen är motiverad för att undvika en potentiell dubbelbeskattning. Dubbelbeskattning betecknar situationer där samma vinst beskattas två gånger för samma skattebetalare (juridisk dubbelbeskattning) eller för två olika skattebetalare (ekonomisk dubbelbeskattning). Behovet av att undvika en dubbelbeskattning kan visserligen åberopas för att eventuellt motivera ett undantag från det gemensamma bolagsskattesystemet (112), men Belgien har inte visat att den ifrågavarande ordningen verkligen hade denna målsättning. Belgien har till och med medgivit att systemet inte var avsett att minska eller eliminera reell dubbelbeskattning, utan endast potentiell dubbelbeskattning (113). Skattelättnaderna vid överskjutande vinst kan därmed inte anses vara en omedelbar konsekvens av referenssystemets inneboende grundläggande principer eller riktlinjer eller ett resultat av inneboende mekanismer som är nödvändiga för systemets funktion och effektivitet.

112

113

| (173) | Medan denna bestämmelse enligt artikel 185.2 b i CIR 92 ska tillämpas på situationer som omfattar två företag (som är identifierade eller identifierbara) och skattemyndigheten får tillämpa en negativ (motsvarande) justering på ett belgiskt bolags skattepliktiga vinst om samma vinst även är inkluderad i ett utländskt närstående bolags skattepliktiga vinst visar finansministerns svar på parlamentsfrågorna avseende tillämpningen av denna bestämmelse tydligt på den utbredda tillämpningen av skattelättnader vid överskjutande vinst, bortom räckvidden för denna bestämmelse, på vinst som varken har redovisats eller inkluderats i skattebasen för ett utländskt närstående bolag inom koncernen i ett annat skatteområde. Även om begränsningen av en motsvarande negativ justering till företag som ingår i en multinationell koncern, i enlighet med artikel 185.2 b i CIR 92, kan motiveras med hänsyn till systemets karaktär och allmänna systematik gäller inte detta för skattelättnader vid överskjutande vinst. |
| --- | --- |

(173)

Medan denna bestämmelse enligt artikel 185.2 b i CIR 92 ska tillämpas på situationer som omfattar två företag (som är identifierade eller identifierbara) och skattemyndigheten får tillämpa en negativ (motsvarande) justering på ett belgiskt bolags skattepliktiga vinst om samma vinst även är inkluderad i ett utländskt närstående bolags skattepliktiga vinst visar finansministerns svar på parlamentsfrågorna avseende tillämpningen av denna bestämmelse tydligt på den utbredda tillämpningen av skattelättnader vid överskjutande vinst, bortom räckvidden för denna bestämmelse, på vinst som varken har redovisats eller inkluderats i skattebasen för ett utländskt närstående bolag inom koncernen i ett annat skatteområde. Även om begränsningen av en motsvarande negativ justering till företag som ingår i en multinationell koncern, i enlighet med artikel 185.2 b i CIR 92, kan motiveras med hänsyn till systemets karaktär och allmänna systematik gäller inte detta för skattelättnader vid överskjutande vinst.

| (174) | Avsaknaden av en skyldighet att bevisa att samma vinst är inkluderad i skattebasen för två närstående företag (det ena i utlandet och det andra i Belgien) är en viktig aspekt som skiljer förhandsbesked om beviljande av skattelättnade vid överskjutande vinst från andra förhandsbesked i fråga om internpriser som tillåter en motsvarande negativ justering av internpriserna i enlighet med 185.2 b i CIR 92. För denna senare typ av förhandsbesked svarar den negativa justeringen mot en situation där den vinst som redovisats i Belgien och skattebefriats även har redovisats som skattepliktig vinst av ett närstående företag inom koncernen i en annan skattejurisdiktion, eller om en ursprunglig positiv ändring har gjorts av en utländsk skattemyndighet av detta utländska närstående företags skattepliktiga vinst (114). Genom skattelättnaderna vid överskjutande vinst beviljas däremot en ensidig skattebefrielse på förhand som varken kräver att den vinst som befriats från skatt ska ha inkluderats eller inkluderas i skattebasen för ett närstående företag i en utländsk koncern i ett annat skatteområde eller att denna vinst verkligen beskattats i detta område. |
| --- | --- |

(174)

Avsaknaden av en skyldighet att bevisa att samma vinst är inkluderad i skattebasen för två närstående företag (det ena i utlandet och det andra i Belgien) är en viktig aspekt som skiljer förhandsbesked om beviljande av skattelättnade vid överskjutande vinst från andra förhandsbesked i fråga om internpriser som tillåter en motsvarande negativ justering av internpriserna i enlighet med 185.2 b i CIR 92. För denna senare typ av förhandsbesked svarar den negativa justeringen mot en situation där den vinst som redovisats i Belgien och skattebefriats även har redovisats som skattepliktig vinst av ett närstående företag inom koncernen i en annan skattejurisdiktion, eller om en ursprunglig positiv ändring har gjorts av en utländsk skattemyndighet av detta utländska närstående företags skattepliktiga vinst (114). Genom skattelättnaderna vid överskjutande vinst beviljas däremot en ensidig skattebefrielse på förhand som varken kräver att den vinst som befriats från skatt ska ha inkluderats eller inkluderas i skattebasen för ett närstående företag i en utländsk koncern i ett annat skatteområde eller att denna vinst verkligen beskattats i detta område.

114

| (175) | Skattelättnader vid överskjutande vinst kan alltså inte heller anses svara mot situationer med dubbelbeskattning på ett nödvändigt och proportionerligt sätt (115). Den ifrågavarande ordningen går alltså klart utöver vad som är nödvändigt och proportionerligt för att uppfylla målet om att förebygga dubbelbeskattning och kan därmed inte motiveras med hänsyn till systemets karaktär och allmänna systematik. |
| --- | --- |

(175)

Skattelättnader vid överskjutande vinst kan alltså inte heller anses svara mot situationer med dubbelbeskattning på ett nödvändigt och proportionerligt sätt (115). Den ifrågavarande ordningen går alltså klart utöver vad som är nödvändigt och proportionerligt för att uppfylla målet om att förebygga dubbelbeskattning och kan därmed inte motiveras med hänsyn till systemets karaktär och allmänna systematik.

115

| (176) | Kommissionen anser dessutom inte att armlängdsprincipen, och i synnerhet artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter, som återspeglar denna princip när det gäller dubbelbeskattning, motiverar den ensidiga negativa justering av en skattebetalares skattebas som beviljats i enlighet med ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen anser dessutom inte att armlängdsprincipen, och i synnerhet artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter, som återspeglar denna princip när det gäller dubbelbeskattning, motiverar den ensidiga negativa justering av en skattebetalares skattebas som beviljats i enlighet med ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst.

| (177) | Kommissionen påminner om att skattemyndigheternas tillämpning av armlängdsprincipen huvudsakligen syftar till att hindra att företag som ingår i en multinationell koncern kan påverka internpriserna och därmed fördelningen av vinsten dem emellan, alltså en möjlighet som fristående företag inte har. Den normala tillämpningen av armlängdsprincipen ger alltså skattemyndigheterna rätt att höja skattebasen för företag som utför transaktioner inom koncernen för att säkerställa att de skattebetalare som enbart utför transaktioner enligt marknadsvillkor behandlas på samma sätt. |
| --- | --- |

(177)

Kommissionen påminner om att skattemyndigheternas tillämpning av armlängdsprincipen huvudsakligen syftar till att hindra att företag som ingår i en multinationell koncern kan påverka internpriserna och därmed fördelningen av vinsten dem emellan, alltså en möjlighet som fristående företag inte har. Den normala tillämpningen av armlängdsprincipen ger alltså skattemyndigheterna rätt att höja skattebasen för företag som utför transaktioner inom koncernen för att säkerställa att de skattebetalare som enbart utför transaktioner enligt marknadsvillkor behandlas på samma sätt.

| (178) | Medan armlängdsprincipen gör det möjligt för skattemyndigheterna att utföra ensidiga positiva justeringar av skattebasen för företag i koncernen som inte iakttar denna princip när de fastställer internpriserna föreskrivs en negativ justering av internpriser som medför en skatteminskning (utan att vara obligatorisk) i enlighet med armlängdsprincipen endast i en exceptionell situation där en motsvarande justering tillämpats efter en primär justering som utförts av en annan skattejurisdiktion, det vill säga på ett symmetriskt sätt. Såsom förklaras i avsnitt 6.3.2.2 är en ensidig negativ justering av den redovisade vinsten som en förebyggande åtgärd inte ett resultat av en korrekt tillämpning av armlängdsprincipen, varken i allmänhet eller i det specifika fallet med skattelättnader vid överskjutande vinst. |
| --- | --- |

(178)

Medan armlängdsprincipen gör det möjligt för skattemyndigheterna att utföra ensidiga positiva justeringar av skattebasen för företag i koncernen som inte iakttar denna princip när de fastställer internpriserna föreskrivs en negativ justering av internpriser som medför en skatteminskning (utan att vara obligatorisk) i enlighet med armlängdsprincipen endast i en exceptionell situation där en motsvarande justering tillämpats efter en primär justering som utförts av en annan skattejurisdiktion, det vill säga på ett symmetriskt sätt. Såsom förklaras i avsnitt 6.3.2.2 är en ensidig negativ justering av den redovisade vinsten som en förebyggande åtgärd inte ett resultat av en korrekt tillämpning av armlängdsprincipen, varken i allmänhet eller i det specifika fallet med skattelättnader vid överskjutande vinst.

| (179) | Artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter gäller nämligen enbart om det har fastställts att samma vinst har inkluderats i skattebasen för två separata företag som är etablerade i olika skatteområden och som har beskattats eller riskerar att beskattas ”i överensstämmelse därmed” i de två områdena. |
| --- | --- |

(179)

Artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter gäller nämligen enbart om det har fastställts att samma vinst har inkluderats i skattebasen för två separata företag som är etablerade i olika skatteområden och som har beskattats eller riskerar att beskattas ”i överensstämmelse därmed” i de två områdena.

| (180) | Slutligen har farhågor vad gäller dubbel icke-beskattning i samband med justeringar av internpriser även uttryckts av det gemensamma forumet för internprissättning i EU (116), som under 2014 antog en rapport för att ta itu med praktiska problem med anknytning till att internpriser som fastställts vid tidpunkten för en transaktion justeras vid en senare tidpunkt, en så kallad kompenserande justering (117). I rapporten betonas vikten av att beräkna vinsten för företag i intressegemenskap på ett symmetriskt sätt när det gäller deras handelsförbindelser eller finansiella förbindelser. De företag som är parter i en transaktion bör använda samma pris för varje transaktion. Medlemsstaterna har således uppmanats att godta kompenserande justeringar endast i den mån som justeringen har utförts på ett symmetriskt sätt i räkenskaperna för de två företag som är parter i transaktionen, eller om justeringen har utförts innan självdeklarationen lämnades in, i syfte att undvika dubbelbeskattning. |
| --- | --- |

(180)

Slutligen har farhågor vad gäller dubbel icke-beskattning i samband med justeringar av internpriser även uttryckts av det gemensamma forumet för internprissättning i EU (116), som under 2014 antog en rapport för att ta itu med praktiska problem med anknytning till att internpriser som fastställts vid tidpunkten för en transaktion justeras vid en senare tidpunkt, en så kallad kompenserande justering (117). I rapporten betonas vikten av att beräkna vinsten för företag i intressegemenskap på ett symmetriskt sätt när det gäller deras handelsförbindelser eller finansiella förbindelser. De företag som är parter i en transaktion bör använda samma pris för varje transaktion. Medlemsstaterna har således uppmanats att godta kompenserande justeringar endast i den mån som justeringen har utförts på ett symmetriskt sätt i räkenskaperna för de två företag som är parter i transaktionen, eller om justeringen har utförts innan självdeklarationen lämnades in, i syfte att undvika dubbelbeskattning.

116

117

| (181) | Sammanfattningsvis anser kommissionen att skattelättnaderna vid överskjutande vinst inte kan anses vara en omedelbar konsekvens av referenssystemets inneboende grundläggande principer eller riktlinjer eller ett resultat av inneboende mekanismer som är nödvändiga för att systemet ska fungera effektivt. Kommissionen drar även slutsatsen att den ifrågavarande ordningen alltså går klart utöver vad som är nödvändigt och proportionerligt för att uppfylla målet om att förebygga dubbelbeskattning och därmed inte kan motiveras med hänsyn till systemets karaktär och allmänna systematik. |
| --- | --- |

(181)

Sammanfattningsvis anser kommissionen att skattelättnaderna vid överskjutande vinst inte kan anses vara en omedelbar konsekvens av referenssystemets inneboende grundläggande principer eller riktlinjer eller ett resultat av inneboende mekanismer som är nödvändiga för att systemet ska fungera effektivt. Kommissionen drar även slutsatsen att den ifrågavarande ordningen alltså går klart utöver vad som är nödvändigt och proportionerligt för att uppfylla målet om att förebygga dubbelbeskattning och därmed inte kan motiveras med hänsyn till systemets karaktär och allmänna systematik.

6.3.4   Slutsats om förekomsten av en selektiv fördel

Slutsats om förekomsten av en selektiv fördel

| (182) | Av ovannämnda skäl drar kommissionen slutsatsen att den ifrågavarande ordningen ger en selektiv fördel till belgiska bolag som ingår i en multinationell koncern genom att tillämpa en ensidig negativ justering av deras skattebas, eftersom denna justering leder till en sänkning av deras aktuella skatt i Belgien jämfört med den skatt som dessa företag skulle ha behövt betala med stöd av det gemensamma systemet för beskattning av bolagsvinster i enlighet med bolagsskattesystemet i Belgien. |
| --- | --- |

(182)

Av ovannämnda skäl drar kommissionen slutsatsen att den ifrågavarande ordningen ger en selektiv fördel till belgiska bolag som ingår i en multinationell koncern genom att tillämpa en ensidig negativ justering av deras skattebas, eftersom denna justering leder till en sänkning av deras aktuella skatt i Belgien jämfört med den skatt som dessa företag skulle ha behövt betala med stöd av det gemensamma systemet för beskattning av bolagsvinster i enlighet med bolagsskattesystemet i Belgien.

6.3.5   Stödmottagare inom ramen för den ifrågavarande ordningen

Stödmottagare inom ramen för den ifrågavarande ordningen

| (183) | Stödmottagarna inom ramen för den ifrågavarande ordningen är belgiska bolag som ingår i en multinationell koncern och som har begärt och beviljats ett förhandsbesked på grundval av artikel 185.2 b i CIR 92 och för vilka en ensidig negativ justering har tillämpats på den vinst som redovisats i deras räkenskaper vid fastställandet av deras skattepliktiga vinst enligt det allmänna bolagsskattesystemet i Belgien. Kommissionen noterar att dessa bolag ingår i en multinationell koncern och att skattelättnaderna för den överskjutande vinst som genererats till följd av att de tillhör en multinationell koncern utgör det uttalade målet med systemet. |
| --- | --- |

(183)

Stödmottagarna inom ramen för den ifrågavarande ordningen är belgiska bolag som ingår i en multinationell koncern och som har begärt och beviljats ett förhandsbesked på grundval av artikel 185.2 b i CIR 92 och för vilka en ensidig negativ justering har tillämpats på den vinst som redovisats i deras räkenskaper vid fastställandet av deras skattepliktiga vinst enligt det allmänna bolagsskattesystemet i Belgien. Kommissionen noterar att dessa bolag ingår i en multinationell koncern och att skattelättnaderna för den överskjutande vinst som genererats till följd av att de tillhör en multinationell koncern utgör det uttalade målet med systemet.

| (184) | Vid tillämpningen av reglerna om statligt stöd kan separata rättsliga enheter betraktas som en enda ekonomisk enhet. Denna ekonomiska enhet betraktas då som det berörda företag som gynnas av stödåtgärden. Domstolen har tidigare hävdat att ”begreppet företag placerat i ett konkurrensrättsligt sammanhang måste förstås som angivande av en ekonomisk enhet [...] även om enheten i juridisk mening består av flera fysiska eller juridiska personer” (118). För att fastställa huruvida flera enheter utgör en ekonomisk enhet undersöker domstolen om det finns något kontrollerande innehav eller några organisatoriska, ekonomiska eller funktionella kopplingar (119). I det aktuella fallet betraktas de belgiska bolag som omfattas av den ifrågavarande ordningen som de huvudentreprenörer som förvaltar och kontrollerar en företagsgrupp (eller en separat företagsverksamhet inom en koncern). Dessa enheter kontrollerar således ofta närstående företag i koncernen och kontrolleras, i sin tur, av den enhet som förvaltar hela koncernen. Den multinationella koncernen i sin helhet bör därmed betraktas som det företag som gynnas av stödåtgärden. |
| --- | --- |

(184)

Vid tillämpningen av reglerna om statligt stöd kan separata rättsliga enheter betraktas som en enda ekonomisk enhet. Denna ekonomiska enhet betraktas då som det berörda företag som gynnas av stödåtgärden. Domstolen har tidigare hävdat att ”begreppet företag placerat i ett konkurrensrättsligt sammanhang måste förstås som angivande av en ekonomisk enhet [...] även om enheten i juridisk mening består av flera fysiska eller juridiska personer” (118). För att fastställa huruvida flera enheter utgör en ekonomisk enhet undersöker domstolen om det finns något kontrollerande innehav eller några organisatoriska, ekonomiska eller funktionella kopplingar (119). I det aktuella fallet betraktas de belgiska bolag som omfattas av den ifrågavarande ordningen som de huvudentreprenörer som förvaltar och kontrollerar en företagsgrupp (eller en separat företagsverksamhet inom en koncern). Dessa enheter kontrollerar således ofta närstående företag i koncernen och kontrolleras, i sin tur, av den enhet som förvaltar hela koncernen. Den multinationella koncernen i sin helhet bör därmed betraktas som det företag som gynnas av stödåtgärden.

118

119

| (185) | Dessutom är det den multinationella koncernen i sin helhet som ska ha beslutat att flytta en del av sin verksamhet till Belgien eller göra betydande investeringar i Belgien, vilket är ett krav för att kunna omfattas av den ifrågavarande ordningen. Om internprissättning krävs för att fastställa priserna på produkter och tjänster mellan olika rättsliga enheter i en och samma koncern påverkar denna prissättning genom sin beskaffenhet mer än ett företag i koncernen (en höjning av ett företags pris påverkar vinsten hos ett annat). |
| --- | --- |

(185)

Dessutom är det den multinationella koncernen i sin helhet som ska ha beslutat att flytta en del av sin verksamhet till Belgien eller göra betydande investeringar i Belgien, vilket är ett krav för att kunna omfattas av den ifrågavarande ordningen. Om internprissättning krävs för att fastställa priserna på produkter och tjänster mellan olika rättsliga enheter i en och samma koncern påverkar denna prissättning genom sin beskaffenhet mer än ett företag i koncernen (en höjning av ett företags pris påverkar vinsten hos ett annat).

| (186) | Oavsett om koncernerna är organiserade i olika juridiska personer eller inte bör de företag som ingår i en sådan koncern följaktligen betraktas som en enda koncern som omfattas av den ifrågavarande ordningen (120). Utöver de belgiska bolag som omfattas av den ifrågavarande ordningen anser kommissionen att de multinationella koncerner som dessa bolag ingår i enligt denna ordning också får statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(186)

Oavsett om koncernerna är organiserade i olika juridiska personer eller inte bör de företag som ingår i en sådan koncern följaktligen betraktas som en enda koncern som omfattas av den ifrågavarande ordningen (120). Utöver de belgiska bolag som omfattas av den ifrågavarande ordningen anser kommissionen att de multinationella koncerner som dessa bolag ingår i enligt denna ordning också får statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

120

6.4   Slutsats om förekomsten av stöd

Slutsats om förekomsten av stöd

| (187) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst, som grundar sig på artikel 185.2 b i CIR 92 och som infördes genom lagen av den 21 juni 2004, ger en selektiv fördel till de företag som omfattas av ordningen samt till de multinationella koncerner som dessa företag ingår i, kan tillskrivas Belgien, har finansierats med hjälp av statliga medel, snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och kan påverka handeln inom unionen. Den ifrågavarande ordningen utgör således statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(187)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst, som grundar sig på artikel 185.2 b i CIR 92 och som infördes genom lagen av den 21 juni 2004, ger en selektiv fördel till de företag som omfattas av ordningen samt till de multinationella koncerner som dessa företag ingår i, kan tillskrivas Belgien, har finansierats med hjälp av statliga medel, snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och kan påverka handeln inom unionen. Den ifrågavarande ordningen utgör således statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (188) | Eftersom den ifrågavarande ordningen leder till en minskning av de kostnader som normalt belastar stödmottagarna inom ramen för deras årliga verksamhet bör detta betraktas som ett driftsstöd till förmån för stödmottagarna och de multinationella koncerner som dessa ingår i. |
| --- | --- |

(188)

Eftersom den ifrågavarande ordningen leder till en minskning av de kostnader som normalt belastar stödmottagarna inom ramen för deras årliga verksamhet bör detta betraktas som ett driftsstöd till förmån för stödmottagarna och de multinationella koncerner som dessa ingår i.

6.5   Stödets förenlighet

Stödets förenlighet

| (189) | Ett statligt stöd anses vara förenligt med den inre marknaden om det tillhör någon av de kategorier som anges i artikel 107.2 i EUF-fördraget (121). Det kan anses vara förenligt med den inre marknaden om kommissionen konstaterar att det ingår i någon av de kategorier som anges i artikel 107.3 i EUF-fördraget. Det ankommer dock på den medlemsstat som beviljar stödet att bevisa att det är förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.2 eller 107.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(189)

Ett statligt stöd anses vara förenligt med den inre marknaden om det tillhör någon av de kategorier som anges i artikel 107.2 i EUF-fördraget (121). Det kan anses vara förenligt med den inre marknaden om kommissionen konstaterar att det ingår i någon av de kategorier som anges i artikel 107.3 i EUF-fördraget. Det ankommer dock på den medlemsstat som beviljar stödet att bevisa att det är förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.2 eller 107.3 i EUF-fördraget.

121

| (190) | De belgiska myndigheterna har inte säkerställt att något av villkoren för att fastställa stödordningens förenlighet med den inre marknaden har uppfyllts. |
| --- | --- |

(190)

De belgiska myndigheterna har inte säkerställt att något av villkoren för att fastställa stödordningens förenlighet med den inre marknaden har uppfyllts.

| (191) | Såsom förklaras i skäl 188 bör den ifrågavarande ordningen dessutom betraktas som ett driftsstöd. Som huvudregel kan stöd av denna typ i princip inte anses förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 i EUF-fördraget, eftersom det inte främjar utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa ekonomiska regioner och skatteincitamenten i fråga inte är tidsbegränsade, avtagande eller i proportion till vad som krävs för att undanröja en viss ekonomisk nackdel i de berörda regionerna. |
| --- | --- |

(191)

Såsom förklaras i skäl 188 bör den ifrågavarande ordningen dessutom betraktas som ett driftsstöd. Som huvudregel kan stöd av denna typ i princip inte anses förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 i EUF-fördraget, eftersom det inte främjar utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa ekonomiska regioner och skatteincitamenten i fråga inte är tidsbegränsade, avtagande eller i proportion till vad som krävs för att undanröja en viss ekonomisk nackdel i de berörda regionerna.

| (192) | Ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst är således inte förenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(192)

Ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst är således inte förenlig med den inre marknaden.

6.6   Stödets olaglighet

Stödets olaglighet

| (193) | I enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget är medlemsstaterna skyldiga att informera kommissionen om alla eventuella planer på att bevilja stöd (skyldighet att anmäla åtgärden) och får inte genomföra planerade stödåtgärder innan ett slutgiltigt beslut har fattats av kommissionen (skyldighet att avbryta åtgärden). |
| --- | --- |

(193)

I enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget är medlemsstaterna skyldiga att informera kommissionen om alla eventuella planer på att bevilja stöd (skyldighet att anmäla åtgärden) och får inte genomföra planerade stödåtgärder innan ett slutgiltigt beslut har fattats av kommissionen (skyldighet att avbryta åtgärden).

| (194) | Kommissionen noterar att Belgien inte har underrättat den om sin avsikt att bevilja stöd inom ramen för den ifrågavarande ordningen och inte har uppfyllt den skyldighet att avbryta åtgärden som man ålagts i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget. I enlighet med artikel 1 f i förordning (EU) 2015/1589 utgör systemet för skattelättnader vid överskjutande vinst därmed en olaglig stödordning som genomförts i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(194)

Kommissionen noterar att Belgien inte har underrättat den om sin avsikt att bevilja stöd inom ramen för den ifrågavarande ordningen och inte har uppfyllt den skyldighet att avbryta åtgärden som man ålagts i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget. I enlighet med artikel 1 f i förordning (EU) 2015/1589 utgör systemet för skattelättnader vid överskjutande vinst därmed en olaglig stödordning som genomförts i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget.

7.   ÅTERKRAV

ÅTERKRAV

| (195) | I enlighet med artikel 16.1 i förordning (EU) 2015/1589 är kommissionen skyldig att kräva återbetalning av det olagliga och oförenliga stödet och den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva det olagliga stöd som förklarats oförenligt med den inre marknaden. I artikel 16.2 i samma förordning fastställs att stödet ska återkrävas med ränta från det datum då det olagliga stödet stod till stödmottagarens förfogande till det datum då det har återbetalats. I kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 beskrivs metoderna för att beräkna räntan på det återkrävda stödet (122). I artikel 16.3 i förordning (EU) 2015/1589 anges att ”återkravet [ska] verkställas utan dröjsmål och enligt den berörda medlemsstatens förfaranden enligt nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa kommissionens beslut”. |
| --- | --- |

(195)

I enlighet med artikel 16.1 i förordning (EU) 2015/1589 är kommissionen skyldig att kräva återbetalning av det olagliga och oförenliga stödet och den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva det olagliga stöd som förklarats oförenligt med den inre marknaden. I artikel 16.2 i samma förordning fastställs att stödet ska återkrävas med ränta från det datum då det olagliga stödet stod till stödmottagarens förfogande till det datum då det har återbetalats. I kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 beskrivs metoderna för att beräkna räntan på det återkrävda stödet (122). I artikel 16.3 i förordning (EU) 2015/1589 anges att ”återkravet [ska] verkställas utan dröjsmål och enligt den berörda medlemsstatens förfaranden enligt nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa kommissionens beslut”.

122

7.1   Berättigade förväntningar och rättssäkerhet

Berättigade förväntningar och rättssäkerhet

| (196) | I artikel 16.1 i förordning (EU) 2015/1589 sägs även att kommissionen inte ska återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän princip i unionsrätten. |
| --- | --- |

(196)

I artikel 16.1 i förordning (EU) 2015/1589 sägs även att kommissionen inte ska återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän princip i unionsrätten.

| (197) | Belgien hävdar i första hand att principerna om berättigade förväntningar och rättssäkerhet bör förhindra att stödet återkrävs. Kommissionens tidigare beslut i fråga om internpriser och statligt stöd skulle nämligen ha lett till att den drog slutsatsen att en särskild skatteåtgärd inte kan utgöra ett statligt stöd om medlemsstaten iakttar armlängdsprincipen. Belgien framhåller dessutom att det faktum att stödbeloppet är svårt att kvantifiera och att återkravet kan leda till en dubbelbeskattning bör förhindra ett sådant återkrav. |
| --- | --- |

(197)

Belgien hävdar i första hand att principerna om berättigade förväntningar och rättssäkerhet bör förhindra att stödet återkrävs. Kommissionens tidigare beslut i fråga om internpriser och statligt stöd skulle nämligen ha lett till att den drog slutsatsen att en särskild skatteåtgärd inte kan utgöra ett statligt stöd om medlemsstaten iakttar armlängdsprincipen. Belgien framhåller dessutom att det faktum att stödbeloppet är svårt att kvantifiera och att återkravet kan leda till en dubbelbeskattning bör förhindra ett sådant återkrav.

| (198) | Vad gäller de belgiska myndigheternas åberopande av principen om berättigade förväntningar vill kommissionen, i enlighet med unionens rättspraxis (123), påminna om att en medlemsstat vars myndigheter har beviljat ett stöd i strid med förfarandereglerna i artikel 108.3 i EUF-fördraget inte kan åberopa stödmottagarnas berättigade förväntningar för att berättiga sin underlåtenhet att iaktta skyldigheten att vidta de åtgärder som krävs för att verkställa ett beslut från kommissionens sida om återkrav av stödet. Att medge en sådan möjlighet skulle nämligen innebära att bestämmelserna i artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget fråntas all ändamålsenlig verkan i den mån som de nationella myndigheterna på så sätt skulle kunna stödja sig på sitt eget rättsstridiga beteende för att frånta de beslut som kommissionen har antagit i enlighet med dessa bestämmelser i EUF-fördraget all verkan. Det ankommer således inte på den berörda medlemsstaten utan på det företag som mottagit stödet att åberopa särskilda omständigheter som givit upphov till berättigade förväntningar i syfte att invända mot återbetalningen av ett olagligt stöd (124). Eftersom ingen av stödmottagarna enligt den ifrågavarande ordningen har framhållit berättigade förväntningar rörande lagenligheten hos nämnda ordning anser kommissionen att Belgiens åberopande av denna princip är verkningslöst när det gäller återkravet i detta beslut. |
| --- | --- |

(198)

Vad gäller de belgiska myndigheternas åberopande av principen om berättigade förväntningar vill kommissionen, i enlighet med unionens rättspraxis (123), påminna om att en medlemsstat vars myndigheter har beviljat ett stöd i strid med förfarandereglerna i artikel 108.3 i EUF-fördraget inte kan åberopa stödmottagarnas berättigade förväntningar för att berättiga sin underlåtenhet att iaktta skyldigheten att vidta de åtgärder som krävs för att verkställa ett beslut från kommissionens sida om återkrav av stödet. Att medge en sådan möjlighet skulle nämligen innebära att bestämmelserna i artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget fråntas all ändamålsenlig verkan i den mån som de nationella myndigheterna på så sätt skulle kunna stödja sig på sitt eget rättsstridiga beteende för att frånta de beslut som kommissionen har antagit i enlighet med dessa bestämmelser i EUF-fördraget all verkan. Det ankommer således inte på den berörda medlemsstaten utan på det företag som mottagit stödet att åberopa särskilda omständigheter som givit upphov till berättigade förväntningar i syfte att invända mot återbetalningen av ett olagligt stöd (124). Eftersom ingen av stödmottagarna enligt den ifrågavarande ordningen har framhållit berättigade förväntningar rörande lagenligheten hos nämnda ordning anser kommissionen att Belgiens åberopande av denna princip är verkningslöst när det gäller återkravet i detta beslut.

123

124

| (199) | För att kunna dra fördel av principen om skydd för berättigade förväntningar måste den under alla omständigheter vara följden av en rättsakt från kommissionen som har väckt grundade förhoppningar (125). De belgiska myndigheterna kan inte hysa någon tydlig förhoppning när det gäller ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst. Utöver det faktum att den rapport från uppförandekodgruppen som ordförandeskapet grundade sina slutsatser av den 19 mars 2003 på inte har offentliggjorts bekräftade domstolen att slutsatserna från Europeiska unionens råd om godkännande av ett avtal som medlemsstaterna har ingått inom ramen för uppförandekodgruppens granskning av nationella skatteåtgärder inte utgjorde tydliga försäkringar (126). Domstolen bekräftade bland annat att ”dessa slutsatser av rådet uttrycker en politisk vilja och kan inte, till följd av sitt innehåll, ge rättsverkningar som personer i kontakt med rättvisan kan åberopa inför domstolen. Nämnda slutsatser kan för övrigt inte i något fall binda kommissionen vid utövandet av de egna befogenheter som den åtnjuter enligt fördraget i fråga om statliga stöd.” |
| --- | --- |

(199)

För att kunna dra fördel av principen om skydd för berättigade förväntningar måste den under alla omständigheter vara följden av en rättsakt från kommissionen som har väckt grundade förhoppningar (125). De belgiska myndigheterna kan inte hysa någon tydlig förhoppning när det gäller ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst. Utöver det faktum att den rapport från uppförandekodgruppen som ordförandeskapet grundade sina slutsatser av den 19 mars 2003 på inte har offentliggjorts bekräftade domstolen att slutsatserna från Europeiska unionens råd om godkännande av ett avtal som medlemsstaterna har ingått inom ramen för uppförandekodgruppens granskning av nationella skatteåtgärder inte utgjorde tydliga försäkringar (126). Domstolen bekräftade bland annat att ”dessa slutsatser av rådet uttrycker en politisk vilja och kan inte, till följd av sitt innehåll, ge rättsverkningar som personer i kontakt med rättvisan kan åberopa inför domstolen. Nämnda slutsatser kan för övrigt inte i något fall binda kommissionen vid utövandet av de egna befogenheter som den åtnjuter enligt fördraget i fråga om statliga stöd.”

125

126

| (200) | När det gäller Belgiens åberopande av rättssäkerhetsprincipen och i synnerhet kommissionens tidigare beslutspraxis om godkännande av armlängdsprincipen påminner kommissionen inledningsvis om att den inte är bunden av denna beslutspraxis. Alla eventuella stödåtgärder bör bedömas utifrån deras inneboende egenskaper med avseende på de objektiva kriterierna i artikel 107.1 i EUF-fördraget, så att ett eventuellt konstaterande av en motstridig beslutspraxis inte skulle påverka giltigheten hos de konstateranden som gjorts i detta beslut (127). |
| --- | --- |

(200)

När det gäller Belgiens åberopande av rättssäkerhetsprincipen och i synnerhet kommissionens tidigare beslutspraxis om godkännande av armlängdsprincipen påminner kommissionen inledningsvis om att den inte är bunden av denna beslutspraxis. Alla eventuella stödåtgärder bör bedömas utifrån deras inneboende egenskaper med avseende på de objektiva kriterierna i artikel 107.1 i EUF-fördraget, så att ett eventuellt konstaterande av en motstridig beslutspraxis inte skulle påverka giltigheten hos de konstateranden som gjorts i detta beslut (127).

127

| (201) | Kommissionen konstaterar dessutom att den, enligt de beslut som nämnts av de belgiska myndigheterna, tidigare har fastställt att en avvikelse från armlängdsprincipen vid fastställandet av en koncerns skattepliktiga vinst utgör ett statligt stöd eftersom det leder till en minskning av den skatt som denna enhet ska betala enligt det gemensamma systemet för beskattning av bolagsvinster (128). Kommissionen påminner dessutom om att den inom ramen för sin granskning av den stödordning till förmån för nya samordningscentrum som föreslagits av Belgien otvetydigt har fastslagit att den vinst som tillfaller ett belgiskt bolag och som överstiger en vinst som fastställts enligt den så kallade självkostnad-plus-vinstpålägg-metoden (kostnadsplusmetoden) bör beskattas i Belgien, även om denna metod har lett till en vinst som anses överensstämma med armlängdsprincipen (129). Denna slutsats har bekräftats av domstolen (130). Eftersom systemet för skattelättnader vid överskjutande vinst utgör en avvikelse från armlängdsprincipen, enligt vad som framgår av avsnitt 6.3.2.2, kan Belgien inte utgå från dessa beslut för att göra gällande att ett återkrav skulle strida mot den allmänna rättssäkerhetsprincipen. Tvärtom borde Belgien ha känt till att ett skattesystem som innebär en förmånlig behandling av stödmottagarna, som består av en artificiell minskning av deras skattebas, kunde leda till ett åsidosättande av reglerna om statligt stöd. Vid tvivel borde Belgien alltså ha underrättat kommissionen om den ifrågavarande ordningen innan den genomfördes. |
| --- | --- |

(201)

Kommissionen konstaterar dessutom att den, enligt de beslut som nämnts av de belgiska myndigheterna, tidigare har fastställt att en avvikelse från armlängdsprincipen vid fastställandet av en koncerns skattepliktiga vinst utgör ett statligt stöd eftersom det leder till en minskning av den skatt som denna enhet ska betala enligt det gemensamma systemet för beskattning av bolagsvinster (128). Kommissionen påminner dessutom om att den inom ramen för sin granskning av den stödordning till förmån för nya samordningscentrum som föreslagits av Belgien otvetydigt har fastslagit att den vinst som tillfaller ett belgiskt bolag och som överstiger en vinst som fastställts enligt den så kallade självkostnad-plus-vinstpålägg-metoden (kostnadsplusmetoden) bör beskattas i Belgien, även om denna metod har lett till en vinst som anses överensstämma med armlängdsprincipen (129). Denna slutsats har bekräftats av domstolen (130). Eftersom systemet för skattelättnader vid överskjutande vinst utgör en avvikelse från armlängdsprincipen, enligt vad som framgår av avsnitt 6.3.2.2, kan Belgien inte utgå från dessa beslut för att göra gällande att ett återkrav skulle strida mot den allmänna rättssäkerhetsprincipen. Tvärtom borde Belgien ha känt till att ett skattesystem som innebär en förmånlig behandling av stödmottagarna, som består av en artificiell minskning av deras skattebas, kunde leda till ett åsidosättande av reglerna om statligt stöd. Vid tvivel borde Belgien alltså ha underrättat kommissionen om den ifrågavarande ordningen innan den genomfördes.

128

129

130

| (202) | Vad gäller de påstådda svårigheterna med att kvantifiera stödbeloppet inom ramen för ordningen kan kommissionen inte se på vilket sätt en sådan kvantifiering skulle vara svår att genomföra. Eftersom skattelättnaderna vid överskjutande vinst motsvarar en procentandel av vinsten före skatt tillämpad på det belgiska dotterbolagets redovisade vinst räcker det för att undanröja den selektiva fördel som följer av åtgärden att återbetala skillnaden mellan den skatt som ska betalas på grundval av den redovisade vinsten och den skatt som faktiskt har betalats till följd av den ifrågavarande ordningen, ökat med den kumulativa räntan på detta belopp, vilken beräknas från det datum då stödet beviljades. |
| --- | --- |

(202)

Vad gäller de påstådda svårigheterna med att kvantifiera stödbeloppet inom ramen för ordningen kan kommissionen inte se på vilket sätt en sådan kvantifiering skulle vara svår att genomföra. Eftersom skattelättnaderna vid överskjutande vinst motsvarar en procentandel av vinsten före skatt tillämpad på det belgiska dotterbolagets redovisade vinst räcker det för att undanröja den selektiva fördel som följer av åtgärden att återbetala skillnaden mellan den skatt som ska betalas på grundval av den redovisade vinsten och den skatt som faktiskt har betalats till följd av den ifrågavarande ordningen, ökat med den kumulativa räntan på detta belopp, vilken beräknas från det datum då stödet beviljades.

| (203) | Vad gäller Belgiens argument om att återkravet kan leda till en dubbelbeskattning hänvisar kommissionen till avsnitt 6.3.3 och påminner om att en dubbelbeskattning endast kan ske om samma vinst ingår i både det belgiska dotterbolagets skattebas och ett utländskt närstående bolags skattebas. Skattelättnaderna vid överskjutande vinst avser dock en ensidig justering som inte beviljas på grund av en tidigare beskattning av samma vinst som har gjorts av ett annat skatteområde. Även om risken för dubbelbeskattning väcker berättigad oro skulle denna oro i vart fall kunna motverkas med hjälp av de normala problemlösningsmekanismer som införts i enlighet med bilaterala dubbelbeskattningsavtal, EU:s skiljemannakonvention eller en korrekt tillämpning av artikel 185.2 b i CIR 92. Såsom förklaras i skäl 172 kunde de negativa justeringar som utförts av den belgiska skattemyndigheten på grund av att samma vinst beskattats av en annan skattejurisdiktion (till följd av att den deklarerats av den beskattningsbara personen eller att en ursprunglig positiv justering gjorts av den utländska skattejurisdiktionen) motiveras med hänsyn till skattesystemets karaktär och allmänna systematik och utgör inte statligt stöd. |
| --- | --- |

(203)

Vad gäller Belgiens argument om att återkravet kan leda till en dubbelbeskattning hänvisar kommissionen till avsnitt 6.3.3 och påminner om att en dubbelbeskattning endast kan ske om samma vinst ingår i både det belgiska dotterbolagets skattebas och ett utländskt närstående bolags skattebas. Skattelättnaderna vid överskjutande vinst avser dock en ensidig justering som inte beviljas på grund av en tidigare beskattning av samma vinst som har gjorts av ett annat skatteområde. Även om risken för dubbelbeskattning väcker berättigad oro skulle denna oro i vart fall kunna motverkas med hjälp av de normala problemlösningsmekanismer som införts i enlighet med bilaterala dubbelbeskattningsavtal, EU:s skiljemannakonvention eller en korrekt tillämpning av artikel 185.2 b i CIR 92. Såsom förklaras i skäl 172 kunde de negativa justeringar som utförts av den belgiska skattemyndigheten på grund av att samma vinst beskattats av en annan skattejurisdiktion (till följd av att den deklarerats av den beskattningsbara personen eller att en ursprunglig positiv justering gjorts av den utländska skattejurisdiktionen) motiveras med hänsyn till skattesystemets karaktär och allmänna systematik och utgör inte statligt stöd.

| (204) | Sammanfattningsvis kan inget av de argument som framförts av Belgien för att förebygga eller begränsa återkravet av det stöd som beviljats till följd av tillämpningen av den ifrågavarande ordningen godtas. |
| --- | --- |

(204)

Sammanfattningsvis kan inget av de argument som framförts av Belgien för att förebygga eller begränsa återkravet av det stöd som beviljats till följd av tillämpningen av den ifrågavarande ordningen godtas.

7.2   Återkravsmetod

Återkravsmetod

| (205) | Om kommissionen har fastställt att ett stöd är oförenligt med den inre marknaden är den, enligt EUF-fördraget och domstolens fasta rättspraxis, behörig att besluta att den berörda medlemsstaten ska upphäva eller ändra stödet. Domstolen har också konsekvent hävdat att avsikten med en medlemsstats skyldighet att upphäva stöd som kommissionen har betraktat som oförenligt med den inre marknaden är att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades. Domstolen har fastställt att detta mål är uppnått när stödmottagaren har betalat tillbaka de belopp som betalats i form av olagligt stöd, så att denne förlorar den fördel som företaget åtnjöt på marknaden i förhållande till sina konkurrenter och den situation som rådde före utbetalningen av stödet är återställd. |
| --- | --- |

(205)

Om kommissionen har fastställt att ett stöd är oförenligt med den inre marknaden är den, enligt EUF-fördraget och domstolens fasta rättspraxis, behörig att besluta att den berörda medlemsstaten ska upphäva eller ändra stödet. Domstolen har också konsekvent hävdat att avsikten med en medlemsstats skyldighet att upphäva stöd som kommissionen har betraktat som oförenligt med den inre marknaden är att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades. Domstolen har fastställt att detta mål är uppnått när stödmottagaren har betalat tillbaka de belopp som betalats i form av olagligt stöd, så att denne förlorar den fördel som företaget åtnjöt på marknaden i förhållande till sina konkurrenter och den situation som rådde före utbetalningen av stödet är återställd.

| (206) | Det finns inga bestämmelser i unionsrätten som förpliktar kommissionen att kvantifiera det exakta stödbelopp som ska återkrävas när den beslutar om återkrav av det stöd som förklarats vara oförenligt med den inre marknaden. Det är tvärtom tillräckligt att kommissionens beslut innehåller uppgifter som gör det möjligt för beslutets adressat att själv utan alltför stora svårigheter fastställa detta belopp (131). |
| --- | --- |

(206)

Det finns inga bestämmelser i unionsrätten som förpliktar kommissionen att kvantifiera det exakta stödbelopp som ska återkrävas när den beslutar om återkrav av det stöd som förklarats vara oförenligt med den inre marknaden. Det är tvärtom tillräckligt att kommissionens beslut innehåller uppgifter som gör det möjligt för beslutets adressat att själv utan alltför stora svårigheter fastställa detta belopp (131).

131

| (207) | När det gäller olagligt statligt stöd bestående av skatteåtgärder anges i punkt 35 i meddelandet om företagsbeskattning att det belopp som ska återkrävas beräknas på grundval av en jämförelse mellan den skatt som faktiskt har betalats och den skatt som skulle ha betalats enligt den allmänt tillämpliga regeln. För att beräkna det skattebelopp som skulle ha betalats om de allmänt tillämpliga reglerna hade följts, det vill säga om skattelättnaderna vid överskjutande vinst inte hade beviljats, ska den belgiska skattemyndigheten omvärdera den skatt som ska betalas av de enheter som omfattas av den ifrågavarande ordningen för varje räkenskapsår som de omfattades av ordningen. De stödbelopp som ska återkrävas från varje stödmottagare (132) ska fastställas med beaktande av följande:






  — | Det skattebelopp som inte betalats till följd av samtliga förhandsbesked som antagits till förmån för stödmottagaren. |
| --- | --- | --- |

(207)

När det gäller olagligt statligt stöd bestående av skatteåtgärder anges i punkt 35 i meddelandet om företagsbeskattning att det belopp som ska återkrävas beräknas på grundval av en jämförelse mellan den skatt som faktiskt har betalats och den skatt som skulle ha betalats enligt den allmänt tillämpliga regeln. För att beräkna det skattebelopp som skulle ha betalats om de allmänt tillämpliga reglerna hade följts, det vill säga om skattelättnaderna vid överskjutande vinst inte hade beviljats, ska den belgiska skattemyndigheten omvärdera den skatt som ska betalas av de enheter som omfattas av den ifrågavarande ordningen för varje räkenskapsår som de omfattades av ordningen. De stödbelopp som ska återkrävas från varje stödmottagare (132) ska fastställas med beaktande av följande:

132

—

Det skattebelopp som inte betalats till följd av samtliga förhandsbesked som antagits till förmån för stödmottagaren.

| — | Den kumulativa räntan på detta belopp, beräknad från det datum då stödet beviljades. |
| --- | --- |

—

Den kumulativa räntan på detta belopp, beräknad från det datum då stödet beviljades.

Stödet anses ha beviljats den dag då det belopp som inte betalats skulle ha betalats, för varje beskattningsår, i avsaknad av ett förhandsbesked.

| (208) | Det skattebelopp som undantagits under ett visst räkenskapsår till följd av ett visst förhandsbesked motsvarar






  — | den vinst som har dragits av från en positiv skattebas |
| --- | --- | --- |

(208)

Det skattebelopp som undantagits under ett visst räkenskapsår till följd av ett visst förhandsbesked motsvarar

—

den vinst som har dragits av från en positiv skattebas

| — | multiplicerad med bolagsskattesatsen för det berörda beskattningsåret. |
| --- | --- |

—

multiplicerad med bolagsskattesatsen för det berörda beskattningsåret.

| (209) | I regel bör hänsyn tas till avdraget av den överskjutande vinst som den beskattningsbara personen har deklarerat i sin årliga självdeklaration, efter en eventuell korrigering som utförs av den belgiska skattemyndigheten vid en skattekontroll, vid beräkningen av det skattebelopp som undantagits. |
| --- | --- |

(209)

I regel bör hänsyn tas till avdraget av den överskjutande vinst som den beskattningsbara personen har deklarerat i sin årliga självdeklaration, efter en eventuell korrigering som utförs av den belgiska skattemyndigheten vid en skattekontroll, vid beräkningen av det skattebelopp som undantagits.

| (210) | Om det avdrag som stödmottagaren har rätt till för ett visst räkenskapsår inte kan utföras (fullt ut) under det räkenskapsåret på grund av en otillräcklig positiv skattebas och om det belopp som inte dragits av överförs till ett kommande räkenskapsår anses stödet ha beviljats under räkenskapsåret eller kommande räkenskapsår när beloppet för den överskjutande vinsten faktiskt kan dras av från en positiv skattebas. |
| --- | --- |

(210)

Om det avdrag som stödmottagaren har rätt till för ett visst räkenskapsår inte kan utföras (fullt ut) under det räkenskapsåret på grund av en otillräcklig positiv skattebas och om det belopp som inte dragits av överförs till ett kommande räkenskapsår anses stödet ha beviljats under räkenskapsåret eller kommande räkenskapsår när beloppet för den överskjutande vinsten faktiskt kan dras av från en positiv skattebas.

| (211) | Eftersom det genom återkravet bör säkerställas att den slutliga skatt som ska betalas av stödmottagaren är den skatt som denne skulle ha betalat i avsaknad av ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst får den metod som beskrivs i skälen (207) till (210) fortfarande specificeras tillsammans med de belgiska myndigheterna under återkravsförfarandet i syfte att fastställa det faktiska beloppet för den skatteförmån som stödmottagarna har fått beroende på deras individuella situation. Den skatt som skulle ha betalats i avsaknad av ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst bör beräknas på grundval av den allmänna ordning som var tillämplig i Belgien vid den tidpunkt då stödet beviljades och med hänsyn till stödmottagarens verkliga situation i faktiskt och rättsligt hänseende, och inte andra hypotetiska situationer baserade på andra operationella och juridiska omständigheter som stödmottagaren skulle ha kunnat välja i avsaknad av denna ordning för skattelättnader. |
| --- | --- |

(211)

Eftersom det genom återkravet bör säkerställas att den slutliga skatt som ska betalas av stödmottagaren är den skatt som denne skulle ha betalat i avsaknad av ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst får den metod som beskrivs i skälen (207) till (210) fortfarande specificeras tillsammans med de belgiska myndigheterna under återkravsförfarandet i syfte att fastställa det faktiska beloppet för den skatteförmån som stödmottagarna har fått beroende på deras individuella situation. Den skatt som skulle ha betalats i avsaknad av ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst bör beräknas på grundval av den allmänna ordning som var tillämplig i Belgien vid den tidpunkt då stödet beviljades och med hänsyn till stödmottagarens verkliga situation i faktiskt och rättsligt hänseende, och inte andra hypotetiska situationer baserade på andra operationella och juridiska omständigheter som stödmottagaren skulle ha kunnat välja i avsaknad av denna ordning för skattelättnader.

8.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (212) | Sammanfattningsvis anser kommissionen att Belgien har genomfört ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst olagligen, i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget. I enlighet med artikel 16 i förordning (EU) 2015/1589 ska Belgien återkräva allt stöd som beviljats stödmottagarna inom ramen för nämnda ordning. |
| --- | --- |

(212)

Sammanfattningsvis anser kommissionen att Belgien har genomfört ordningen för skattelättnader vid överskjutande vinst olagligen, i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget. I enlighet med artikel 16 i förordning (EU) 2015/1589 ska Belgien återkräva allt stöd som beviljats stödmottagarna inom ramen för nämnda ordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ordning för skattelättnader vid överskjutande vinst som grundar sig på artikel 185.2 b i 1992 års lag om inkomstskatt och som ligger till grund för Belgiens utfärdande av förhandsbesked till förmån för belgiska dotterbolag till multinationella företagskoncerner, varigenom Belgien beviljar dessa bolag ett undantag från bolagsskatten för en del av deras vinst, utgör stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget som är oförenligt med den inre marknaden, och har genomförts olagligen av Belgien i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget.

Artikel 2

1.   Belgien ska återkräva det oförenliga och olagliga stöd som avses i artikel 1 från mottagarna av detta stöd.

2.   Alla belopp som ännu inte återbetalats av stödmottagarna efter det återkrav som beskrivs i punkt 1 ska återkrävas från den företagskoncern som stödmottagaren ingår i.

3.   De stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta från och med den dag då stöden ställdes till stödmottagarnas förfogande till och med den dag då de har återbetalats.

4.   Räntan på de belopp som ska återkrävas ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004.

5.   Belgien ska avbryta den stödåtgärd som avses i artikel 1 och upphöra med alla kvarstående betalningar inom ramen för nämnda stödåtgärd från och med den dag då detta beslut antas.

6.   Belgien ska avvisa alla ansökningar om förhandsbesked som lämnas in till enheten för förhandsbesked och som rör det stöd som avses i artikel 1, eller som ännu är oavgjorda den dag då detta beslut antas.

Artikel 3

1.   Återkravet av det i artikel 1 nämnda beviljade stödet ska ske omedelbart och effektivt.

2.   Belgien ska säkerställa att detta beslut genomförs fullt ut inom fyra månader från delgivningen av beslutet.

Artikel 4

1.   Inom två månader efter den dag då detta beslut har delgivits ska Belgien lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | Förteckningen över de stödmottagare som avses i artikel 1 och det totala belopp som var och en av dessa har mottagit. |
| --- | --- |

a)

Förteckningen över de stödmottagare som avses i artikel 1 och det totala belopp som var och en av dessa har mottagit.

| b) | Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från varje stödmottagare. |
| --- | --- |

b)

Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från varje stödmottagare.

| c) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut |
| --- | --- |

c)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut

| d) | Handlingar som visar att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

d)

Handlingar som visar att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Belgien ska informera kommissionen om hur de nationella åtgärderna för att verkställa detta beslut fortskrider fram till dess att det beviljade stöd som avses i artikel 1 är helt återbetalt. På kommissionens begäran ska Belgien omedelbart överlämna all information om vilka åtgärder som har vidtagits och som planeras för att följa beslutet. Belgien ska även lämna detaljerade uppgifter om de stöd- och räntebelopp som redan återkrävts av stödmottagarna.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien.

Utfärdat i Bryssel den 11 januari 2016.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT C 188, 5.6.2015, s. 24.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Se punkt 30 i Belgiens synpunkter av den 29 maj 2015 avseende beslutet om att inleda förfarandet, enligt vilken termen fristående innebär att företaget inte ingår i en multinationell koncern med närstående företag.

3

fristående

(4)  Se särskilt Belgiens synpunkter av den 29 maj 2015 på beslutet om att inleda förfarandet, punkterna 39 och 40.

4

(5)  Se Belgiens synpunkter av den 29 maj 2015 på beslutet om att inleda förfarandet, punkt 30.

5

(6)  Se ordlistan till OECD:s riktlinjer för internprissättning: Två företag är oberoende av varandra om de inte är närstående.

6

(7)  I vissa fall har kommissionen noterat att de bolag som valts ut som jämförbara inom ramen för den jämförande studien inte är fristående företag som anses vara liknande, utan holdingbolag eller moderbolag som anses vara liknande, det vill säga en koncern som valts ut på grundval av konsoliderad information.

7

(8)  Avkastningen på försäljningen är den indikator för vinstnivån som vanligtvis används för att fastställa det belgiska dotterbolagets skattebas.

8

(9)  Earnings Before Interest and taxes, det vill säga vinst före skatt och finansieringskostnader.

9

(10)  Profit before tax, det vill säga vinst före skatt.

10

(11)  Lagen av den 24 december 2002 om ändring av ordningen för företag i fråga om inkomstskatt och införande av ett system för förhandsbesked i skattefrågor, Moniteur Belge nr 410, andra utgåvan, 31 december 2002, s. 58817.

11

(12)  Se skälen 44 och 45.

12

(13)  Lagen av den 21 juni 2004 om ändring av 1992 års lag om inkomstskatt och lagen av den 24 december 2002 om ändring av ordningen för företag i fråga om inkomstskatt och införande av ett system för förhandsbesked i skattefrågor, offentliggjord i Moniteur belge den 9 juli 2004: http://www.ejustice.just.fgov.be/cgi/article_body.pl?language=fr&caller=summary&pub_date=04-07-09&numac=2004003278. Lagen trädde i kraft den 19 juli 2004.

13

(14)  Se avsnitt 2.3.2.

14

(15)  
  EGT L 225, 20.8.1990, s. 10.

15

(16)  DOK 51, 1079/001, belgiska deputeradekammaren, den 30 april 2004: http://www.lachambre.be/FLWB/pdf/51/1079/51K1079001.pdf

16

(17)  Granskning artikel för artikel, artikel 2: Begreppet armlängdsprincip infördes i skatterätten genom att en andra punkt lades till i artikel 185 i CIR 92. Denna punkt är baserad på artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter på inkomst och förmögenhet.

17

(18)  Den föreslagna bestämmelsen gör det möjligt att anpassa den belgiska lagstiftningen efter den internationellt vedertagna standarden.

18

(19)  Cirkulär nr Ci.RH.421/569.019 (AOIF 25/2006) av den 4 juli 2007.

19

(20)  Se skäl 27.

20

(21)  I ordlistan till OECD:s riktlinjer för internprissättning definieras en motsvarande justering på följande sätt: Justering av den skatt som ska betalas av det närstående företaget med hemvist i ett annat land, som utförs av skattemyndigheten i detta land för att ta hänsyn till en primär justering som har utförts av skattemyndigheten i det första landet, i syfte att erhålla en konsekvent vinstdisposition mellan de två länderna.

21

(22)  Protokoll från finans- och budgetutskottets möte den 13 april 2005, CRABV 51 COM 559 – 19.

22

(23)  Protokoll från finans- och budgetutskottets möte den 11 april 2007, CRABV 51 COM 1271 – 06.

23

(24)  Protokoll från finans- och budgetutskottets möte den 6 januari 2015, CRABV 54 COM 043 – 02.

24

(25)  Se fotnot 11.

25

(26)  Se fotnot 13.

26

(27)  OECD:s riktlinjer för internprissättning för multinationella företag och skatteförvaltningar, OECD, juli 2010. OECD:s riktlinjer för internprissättning antogs i sin ursprungliga version den 27 juni 1995 av OECD:s kommitté för skattefrågor. 1995 års riktlinjer uppdaterades på ett betydande sätt i juli 2010. I detta beslut ska alla hänvisningar till OECD:s riktlinjer för internprissättning förstås som hänvisningar till 2010 års riktlinjer.

27

(28)  I Belgien införlivades armlängdsprincipen i lagen om bolagsskatt genom införandet av artikel 185.2 i CIR 92.

28

(29)  Skattemyndigheterna i OECD:s medlemsstater uppmuntras att följa OECD:s riktlinjer. Dock fungerar OECD:s riktlinjer för internprissättning i allmänhet som referenspunkter och har ett starkt inflytande på skattepraxis i OECD:s medlemsstater (och även i länder som inte är medlemmar).

29

(30)  Se punkt 6 i förordet till OECD:s riktlinjer för internprissättning.

30

(31)  Skattemyndigheterna och lagstiftarna är medvetna om problemet och skattelagstiftningen gör det i allmänhet möjligt för skattemyndigheterna att korrigera självdeklarationer från närstående bolag som inte tillämpar internpriser korrekt för att minska sin skattepliktiga inkomst, genom ersättningspriser som motsvarar ett tillförlitligt närmevärde för de priser som godkänts av oberoende företag som förhandlar enligt jämförbara normala marknadsmässiga villkor.

31

(32)  Se punkt 1.15 i OECD:s riktlinjer för internprissättning.

32

(33)  I artikel 9.1 stadgas följande: När det mellan de två närstående företagen i fråga om handelsförbindelser eller finansiella förbindelser avtalas eller föreskrivs villkor som avviker från dem som skulle ha avtalats mellan av varandra oberoende företag, får all inkomst, som utan sådana villkor skulle ha tillkommit det ena företaget men som på grund av villkoren i fråga inte tillkommit detta företag, inräknas i detta företags inkomst och beskattas i överensstämmelse därmed.

33

(34)  I artikel 9.2 stadgas följande: I fall då inkomst, för vilken ett företag i en avtalsslutande stat beskattas i denna stat, även inräknas i inkomsten för ett företag i den andra avtalsslutande staten och beskattats i överensstämmelse därmed i denna andra stat, och den sålunda inräknade inkomsten är en sådan som skulle ha tillkommit företaget i den förstnämnda staten om de villkor som avtalats mellan företagen hade varit sådana som skulle ha avtalats mellan av varandra oberoende företag, ska den andra staten genomföra en vederbörlig justering av det skattebelopp som påförts för inkomsten i denna stat. Vid sådan justering iakttas de övriga bestämmelserna i detta avtal och de behöriga myndigheterna i de avtalsslutande staterna överlägger vid behov med varandra.

34

(35)  Vid oenighet mellan de berörda parterna när det gäller den vederbörliga justeringens belopp och karaktär ska det förfarande för ömsesidig överenskommelse som föreskrivs i artikel 25 OECD:s modellavtal för skatter genomföras, även i avsaknad av en bestämmelse som artikel 9.2. De berörda behöriga myndigheterna är endast skyldiga att göra allt som står i deras makt, men inte att uppnå ett resultat, vilket innebär att problemet med dubbelbeskattning inte kan lösas om de avtalsslutande staterna inte kommit överens om en skiljeklausul i skatteavtalet.

35

(36)  I enlighet med punkt 2.9 i OECD:s riktlinjer för internprissättning. Dessa andra metoder får dock inte ersätta de metoder som godkänts av OECD om OECD:s metoder är mer lämpliga med hänsyn till omständigheterna i det aktuella fallet.

36

(37)  En indikator för nettovinsten definieras i ordlistan till OECD:s riktlinjer för internprissättning som nettovinsten i förhållande till en lämplig bas (t.ex. kostnader, omsättning, tillgångar). Indikatorer för nettovinsten kallas också ofta för indikatorer för vinstnivån.

37

indikator för nettovinsten

(38)  Se punkt 3.18 i OECD:s riktlinjer för internprissättning.

38

(39)  Se punkt 2.59 i OECD:s riktlinjer för internprissättning.

39

(40)  Upplysningarna uppdaterades den 31 maj 2015.

40

(41)  Se svaret av den 18 mars 2014 på fråga 1 i kommissionens andra förfrågan om information: Vi vill förtydliga att inga negativa besked har lämnats.

41

(*1)  Omfattas av tystnadsplikt.

*1

(42)  Med verkan från och med den 14 oktober 2015 upphävde och ersatte rådets förordning (EU) 2015/1589 av den 13 juli 2015 om genomförandebestämmelser för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (kodifiering), offentliggjord i EUT L 248, 24.9.2015, s. 9, rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1). Hänvisningar till förordning (EG) nr 659/1999 ska ses som hänvisningar till förordning (EU) 2015/1589 och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II till sistnämnda förordning.

42

(43)  Belgien hänvisar i detta avseende till exemplen om oavlönade tjänster inom en koncern som anges i punkterna 7.12 och 7.13 i OECD:s riktlinjer för internprissättning.

43

(44)  Se skäl 52.

44

(45)  Mål T-399/11, Banco Santander SA och Santusa Holding mot kommissionen, ECLI:EU:T:2014:938.

45

(46)  Se de förenade målen C-182/03 och C-217/03, Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen, ECLI:EU:C:2006:416, punkterna 69 och 147.

46

(47)  Se fotnot 46..

47

(48)  Se slutsatserna från ordförandeskapet i samband med Ekofinrådets möte den 19 mars 2003, som hänvisar till rapporten från uppförandekodgruppen med referensen 7018/1/03 FISC 31 REV 1 och som finns på följande webbplats: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7431-2003-INIT/sv/pdf.

48

(49)  Ordningen för avtal om informellt kapital, som även kallas ordning E002 i uppförandekoddokumenten.

49

(50)  [...] har till sina synpunkter bifogat det berörda förhandsbeskedet samt den undersökning av internpriserna som förhandsbeskedet grundar sig på.

50

(51)  Se bl.a. de förenade målen C-182/03 och C-217/03, Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen, ECLI:EU:C:2006:416 och mål C-519/07 P, kommissionen mot Koninklijke FrieslandCampina, ECLI:EU:C:2009:556.

51

(52)  Ett annat faktum som gör det möjligt att fastställa förekomsten av en stödordning är att enheten för förhandsbesked i sin årsrapport anger beskeden om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst som en särskild kategori av förhandsbesked samt det faktum att andra belgiska myndigheter främjar stödordningen. Se bl.a. huvudstadsregionen Bryssel, http://www.investinbrussels.com, ”Belgian R&D incentives unparalleled in Europe” (ej översatt till svenska), 18/1/13: ”Companies established in Belgium acting as the principal in a centralised business model can also apply an ”excess accounting profit” ruling, resulting in an average tax rate of between 7–9 %.”; federala finansministeriet, enheten för beskattning av utländska investeringar, presentationer med titlarna ”Incitants fiscaux en Belgique” (ej översatt till svenska), 2009, och ”Fiscalité belge”: ”Nouvelles mesures innovatrices” (ej översatt till svenska), Paris, den 9 oktober 2007, som finns på följande webbplats http://finances.belgium.be/fr/sur_le_spf/structure_et_services/services_du_president/Fiscaliteit_van_de_buitenlandse_investeringen/publications/presentations

52

(53)  Alla negativa justeringar som utförs i enlighet med artikel 185. 2 b i CIR 92 grundar sig inte på förekomsten av så kallad överskjutande vinst. Denna bestämmelse utgör även den rättsliga grunden för justeringar av internpriser som utförs om Belgien, på begäran av de belgiska skattebetalarna, går med på att minska den belgiska skattebasen som svar på en ursprunglig positiv justering som har utförts av ett annat skatteområde. Det faktum att artikel 185.2 b i CIR 92 också används som rättslig grund för andra negativa justeringar av skattebasen än de som är kopplade till skattelättnader vid överskjutande vinst hindrar inte att den utgör den rättsliga grunden för den omtvistade ordningen.

53

(54)  Om ett offentligt organ exempelvis har befogenhet att använda olika instrument för att främja den lokala ekonomin och genomför flera stödåtgärder i detta syfte innebär detta ett utövande av ett betydande utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller stödets belopp, karaktär eller villkor samt syftet med beviljandet av detta, och förekomsten av en stödordning kan därmed inte fastställas. Se kommissionens beslut 2012/252/EU av den 13 juli 2011 om det statliga stöd nr C 6/08 (f.d. NN 69/07) som Finland har genomfört till förmån för Ålands Industrihus Ab (EUT L 125, 12.5.2012, s. 33), skäl 110.

54

(55)  Om skattebetalaren i princip är skyldig att tillhandahålla en undersökning av internpriserna är skattelättnaderna vid överskjutande vinst principiellt tillämpliga, utan att man behöver påvisa att det förekommer dubbelbeskattning. Skattelättnaderna baseras dessutom alltid på antagandet att den överskjutande vinsten kan tillskrivas synergieffekter, stordriftsfördelar eller andra fördelar som härrör från att tillhöra en multinationell koncern.

55

(56)  Se även kommissionens beslut 2003/601/EG av den 17 februari 2003 om den stödordning till förmån för inkomster från utlandet som Irland har genomfört (EUT L 204, 13.8.2003, s. 51) (särskilt skäl 30 i detta beslut), kommissionens beslut 2003/755/EG av den 17 februari 2003 om den stödordning som Belgien har genomfört till förmån för samordningscenter som är etablerade i Belgien (EUT L 282, 30.10.2003, s. 25) (särskilt skäl 13 i detta beslut: För att kunna omfattas av den särskilda skatterättsliga ställning som beviljades genom ordningen bör samordningscentrumen först godkännas var för sig genom en kunglig förordning), kommissionens beslut 2003/515/EG av den 17 februari 2003 om den stödåtgärd som genomförts av Konungariket Nederländerna till förmån för internationell finansieringsverksamhet (EUT L 180, 18.7.2003, s. 52) (särskilt skäl 16 i detta beslut: Inrättandet av en reserv för risker som föranleder en skattebefrielse inom ramen för stödordningen bör godkännas av de nederländska skattemyndigheterna), kommissionens beslut 2003/501/EG av den 16 oktober 2002 om stödordning C 49/2001 (f.d. NN 46/2000) – Samordningscentraler – genomförda i Luxemburg (EUT L 170, 9.7.2003, s. 20) (särskilt skäl 9 i detta beslut: Ett administrativt förhandsgodkännande krävdes för att kunna omfattas av den särskilda skatterättsliga ställning som beviljades genom ordningen med samordningscentraler) och kommissionens beslut 2003/81/EG av den 22 augusti 2002 om den stödordning i form av statliga stöd som Spanien har tillämpat på ”Centros de coordinación de Biscaya” C 48/2001 (f.d. NN 43/2000) (EUT L 31, 6.2.2003, s. 26) (särskilt skäl 14 i detta beslut: För att kunna utnyttja samordningscentrumens skatteordning ska företagen i förväg få tillstånd från skattemyndigheterna, vilket gäller för en period på upp till fem år).

56

(57)  Se skäl 59.

57

(58)  Se de förenade målen C-182/03 och C-217/03, Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen, ECLI:EU:C:2006:416, punkt 82, mål 248/84, Tyskland mot kommissionen, ECLI:EU:C:1987:437, punkt 18, och mål C-75/97, Belgien mot kommissionen, ECLI:EU:C:1999:311, punkt 48.

58

(59)  Se mål C-399/08 P, kommissionen mot Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, punkt 38, och där angiven rättspraxis.

59

(60)  Se mål C-399/08 P, kommissionen mot Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, punkt 39, och där angiven rättspraxis.

60

(61)  Se de förenade målen C-106/09 P och C-107/09 P, kommissionen mot Government of Gibraltar och Förenade kungariket, ECLI:EU:C:2011:732, punkt 72, och där angiven rättspraxis.

61

(62)  Se mål 730/79, Philip Morris, ECLI:EU:C:1980:209, punkt 11 och de förenade målen T-298/97, T-312/97 osv., Alzetta, ECLI:EU:T:2000:151, punkt 80.

62

(63)  Mål C-172/03, Heiser ECLI:EU:C:2005:130, punkt 40.

63

(64)  Se de förenade målen C-78/08 till C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, punkterna 49 och 63.

64

(65)  Se de förenade målen C-78/08 till C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, punkt 65.

65

(66)  Se de förenade målen C-182/03 och C-217/03, Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen, ECLI:EU:C:2006:416, punkt 95.

66

(67)  Det vill säga företag som har säte, huvudsaklig etablering, ledning eller förvaltning i Belgien [artikel 2.1.5 i CIR 92].

67

(68)  Se artikel 185.1 i CIR 92.

68

(69)  Detta inbegriper intäkter från fast egendom som finns i Belgien, intäkter från belgiska tillgångar eller belgiskt kapital samt den vinst som gjorts genom ett fast etableringsställe i Belgien (artiklarna 227–229 i CIR 92).

69

(70)  Se skäl 25.

70

(71)  Se skälen 26-28.

71

(72)  Artikel 179 jämförd med artikel 2.1.5 i CIR 92.

72

(73)  Se mål C-6/12 P, Oy, ECLI:EU:2013:525, punkt 18 och de förenade målen C-106/09 P och C-107/09 P, kommissionen mot Government of Gibraltar och Förenade kungariket, ECLI:EU:C:2011:732, punkt 73.

73

(74)  Se avsnitt 6.3.2.1.

74

(75)  Se avsnitt 6.3.1.2.

75

(76)  Se avsnitt 6.3.2.2.

76

(77)  Se mål C-66/02, Italien mot kommissionen, ECLI:EU:C:2005:768, punkt 78, mål C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze m.fl., ECLI:EU:C:2006:8, punkt 132, mål C-522/13, Ministerio de Defensa och Navantia, ECLI:EU:C:2014:2262, punkterna 21–31. Se också punkt 9 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag, EGT C 384, 10.12.1998, s. 3. Se även beslut 2003/601/EG, skälen 33–35.

77

(78)  Se skäl 125.

78

(79)  Se skäl 44.

79

(80)  Se beslutet av den 26 februari 2013 i ärende 2011.569, § 42: Investeringsprogrammet för dessa projekt utgörs av följande: (...) upprättande av en tredje produktionslinje: investering på 2,2 miljoner US-dollar (...) upprättande av en fjärde och femte produktionslinje: investeringstillägg på minst 5 miljoner US-dollar (...). § 43: Vad gäller skapande av sysselsättning bör sådana investeringar leda till en ökning av antalet arbetstagare vid koncernen i Belgien med minst 30–40 heltidsekvivalenter. § 83: (...) (Den sökande) åtar sig att öka sin produktionskapacitet i Belgien. (...). § 91: (den sökande) kommer att uppnå en högre vinst i Belgien genom de stordriftsfördelar och synergieffekter som denne kommer att åtnjuta med anledning av den ökade produktionskapaciteten till följd av koncernens beslut om en ytterligare investering. Beslutet av den 30 januari 2007 i ärende 600.460, § 15: (...) the business intends to relocate the Central Entrepreneur company from (abroad) to Belgium in the course of 2007. §18: The Entrepreneur activities that are currently carried out (abroad) require the employment of 15 positions. All these positions will be transferred to Belgium. Beslutet av den 15 december 2005 i ärende 500.249, § 6: De totale investering bedroeg circa EUR 109,5 miljoen. De geraamde extra banentoename als gevolg van deze nieuwe investering (...) wordt geraamd op 25 mensen. Beslutet av den 10 december 2013 i ärende 2013.540, avsnitt 2: Inverkan på sysselsättningsnivån i Belgien (...). § 68: Genom att inrätta en inköpscentral och en kvalitetsbyrå i Belgien kommer 20 nya arbetstillfällen att kunna skapas eller säkras i Belgien. Man planerar även att anställa ytterligare fyra personer på medellång sikt, efter 2015. § 69: (...) antalet försäljningsställen samt försäljningsytan i Belgien (...) bör öka. Nya arbetstillfällen kan därför förväntas skapas i det belgiska distributionsnätet. § 70: Det bör även påpekas (att) antalet förlorade arbetstillfällen inom (det övertagna företaget) vid en konkurs skulle ha uppgått till (...) 300 heltidsekvivalenter. § 71–72: Det bör noteras att (den sökande) även planerar (...) att upprätta ett nytt lager (...) vilket skulle bidra till att skapa nya arbetstillfällen.

80

(81)  När det gäller andra förhandsbesked än de som avser tillämpningen av skattelättnader vid överskjutande vinst innebär inte denna skyldighet något selektivitetsproblem. De ordinarie förhandsbeskeden ger endast en rättslig säkerhet när det gäller den skattemässiga behandlingen i enlighet med de regler som tillämpas lika på alla företag, med eller utan förhandsbesked. Frånsett skattelättnaderna vid överskjutande vinst kommer den skattepliktiga vinsten därför i princip att vara densamma, oavsett om den fastställts på förhand i ett förhandsbesked eller i efterhand i en självdeklaration. Förhandsbeskedet om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst fungerar dock i praktiken som ett förhandstillstånd. Enligt lagstiftningen bör rabatten i händelse av överskjutande vinst som överstiger den marknadsmässiga vinsten fastställas genom ett förhandsbesked och kan inte krävas tillbaka i efterhand i en självdeklaration. Ett företag som redovisar en hög (överskjutande) vinst inom ramen för sin normala verksamhet kan därför inte omfattas av skattelättnaderna vid överskjutande vinst. Därför kommer två företag som befinner sig i samma situation i rättsligt och faktiskt hänseende – det ena till följd av en omstrukturering och det andra inom ramen för dess normala verksamhet – att behandlas på olika sätt, eftersom bara det första företaget har rätt att begära ett förhandsbesked om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst.

81

(82)  Mål T-399/11, Banco Santander SA och Santusa Holding mot kommissionen, ECLI:EU:T:2014:938.

82

(83)  Mål C-21/15 P, kommissionen mot Banco Santander och Santusa.

83

(84)  Se avsnitt 6.3.1.2 och skäl 136.

84

(85)  Se de förenade målen C-182/03 och C-217/03, Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen, ECLI:EU:C:2006:416.

85

(86)  Se fotnot 85.

86

(87)  Kommissionens beslut 2003/757/EG av den 17 februari 2003 om den stödordning i form av statliga stöd som Belgien har genomfört till förmån för samordningscenter som är etablerade i Belgien (EUT L 282, 30.10.2003, s. 25).

87

(88)  Se de förenade målen C-182/03 och C-217/03, Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen, ECLI:EU:C:2006:416, punkterna 95–97.

88

(89)  Se de förenade målen C-182/03 och C-217/03, Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen, ECLI:EU:C:2006:416, punkt 81. Se även mål T-538/11, Belgien mot kommissionen ECLI:EU:C:2015:188, punkterna 65 och 66, och där angiven rättspraxis.

89

(90)  Se skäl 65.

90

(91)  I OECD:s riktlinjer för internprissättning definieras inte termen huvudentreprenör. I punkt 9.2 i dessa riktlinjer införs termen kommittent som motparten till ett utländskt närstående bolag som fungerar som lågriskdistributör, agent, ombud eller underleverantör/utförare av beställningsarbete för kommittenten, men dessa riktlinjer innehåller ingen mer exakt definition av termen kommittent. Andra exempel där en enhet utpekas som kommittent i en kontrollerad transaktion ges i punkterna 9.26 och 9.27 i OECD:s riktlinjer för internprissättning. I en koncernstruktur kan det vara förnuftigt att ur ekonomisk synpunkt fördela funktionerna mellan exempelvis en enhet som sköter strategiska affärsbeslut och en annan enhet som sköter funktioner med koppling till produktion och genomförande. En sådan struktur bör därför överensstämma med marknadsvillkoren för att ta hänsyn till armlängdsprincipen.

91

huvudentreprenör.

kommittent

kommittent.

(92)  En beskrivning av kontraktstillverkning finns i punkt 7.40 i OECD:s riktlinjer för internprissättning. Begränsad distribution beskrivs i punkt 9.127 och en hänvisning till termen agent finns i punkt 6.37 i OECD:s riktlinjer för internprissättning.

92

agent

(93)  De andra ensidiga metoderna är självkostnad-plus-vinstpålägg-metoden och återförsäljningsprismetoden.

93

(94)  Se skäl 57.

94

(95)  Se fotnot 37 och punkterna 2.58 och följande i OECD:s riktlinjer.

95

(96)  OECD:s riktlinjer för internprissättning som antogs 1995 och som var i kraft vid tidpunkten då den omtvistade ordningen genomfördes gynnar uttryckligen de traditionella transaktionsbaserade metoderna, såsom marknadsprismetoden, i förhållande till transaktionsbaserade metoder som nettomarginalmetoden för att fastställa om internpriset överensstämmer med det marknadsmässiga priset (se punkt 3.49 i OECD:s riktlinjer från 1995). I punkt 2.3 i OECD:s riktlinjer från 2010 föreskrivs i detta avseende följande: Om en traditionell transaktionsbaserad metod och en transaktionsbaserad vinstmetod med beaktande av de kriterier som beskrivs i punkt 2.2 kan tillämpas med samma tillförlitlighetsgrad är den traditionella transaktionsbaserade metoden att föredra framför den transaktionsbaserade vinstmetoden.

96

(97)  Se punkt 1.45 i OECD:s riktlinjer. I punkt 9.39 i samma riktlinjer föreskrivs dessutom följande: Att de risker som är förenade med en kontrollerad transaktion allokeras till en av parterna innebär i regel att denna part [...] c) i allmänhet bör bli kompenserad för risken genom en ökning av den förväntade avkastningen.

97

(98)  I den mån som den ekonomiska motiveringen av huvudentreprenörens struktur kan fastställas. Se även punkt 1.47 i OECD:s riktlinjer.

98

(99)  Den kvarstående vinsten motsvarar alltså den hypotetiska genomsnittliga vinsten för ett fristående företag som anses vara jämförbart, såsom beskrivs i skäl 17, även kallad justerad marknadsmässig vinst, och den så kallade överskjutande vinsten.

99

(100)  Se även skäl 153.

100

(101)  Detta bekräftas även i punkt 1.158 i OECD:s rapport ”Aligning Transfer Pricing Outcomes with Value Creation, Actions 8-10-2015 Final Reports” (ej översatt till svenska), OECD/G20-ländernas projekt om urholkning av skattebasen och överföring av vinster, OECD Publishing, Paris (nedan kallad OECD:s slutrapport om BEPS), som innehåller ytterligare information om de synergieffekter som avses i punkt 7.13 i OECD:s riktlinjer: [...] om fördelar och olägenheter från synergieffekter enbart är ett resultat av att tillhöra en multinationell koncern, utan någon avsiktlig och gemensam insats från denna multinationella koncern, eller någon annan tjänst eller funktion som utförs av medlemmar i koncernen, kan sådana synergifördelar varken kompenseras separat eller fördelas specifikt mellan medlemmarna i koncernen. ([...] when synergistic benefits or burdens of group membership arise purely as a result of membership in an MNE group and without the deliberate concerted action of group members or the performance of any service or other function by group members, such synergistic benefits of group membership need not be separately compensated or specifically allocated among members of the MNE group. – fri översättning).

101

OECD:s slutrapport om BEPS

(102)  Se exemplen i punkterna 1.168 och 1.169 i OECD:s slutrapport om BEPS.

102

(103)  Se punkt 3.18 i OECD:s riktlinjer: Den part som testas är i regel den part på vilken en metod för internprissättning kan tillämpas på det mest tillförlitliga sättet och för vilken de mest tillförlitliga jämförelsetalen kan hittas. Det rör sig oftast om den part som har den minst komplexa funktionen.

103

(104)  Se skäl 52.

104

(105)  Den tolkning som Belgien gör av armlängdsprincipen innebär annars att en generell tillämpning av denna tolkning av OECD:s riktlinjer av alla stater där dotterbolag till multinationella koncerner finns etablerade nödvändigtvis skulle leda fram till slutsatsen att en koncerns vinster från koncerninterna synergieffekter eller stordriftsfördelar inte får beskattas i någon av dessa stater.

105

(106)  Se punkt 9.58 i OECD:s riktlinjer.

106

(107)  Se skäl 159.

107

(108)  Se fotnot 70.

108

(109)  Se skälen 138 och 139.

109

(110)  Se skäl 123.

110

(111)  Se till exempel de förenade målen C-78/08–C-80/08, Paint Graphos, EU:C:2011:550, punkt 69.

111

(112)  Se även de förenade målen C-78/08–C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, punkt 71, i vilka domstolen hänvisar till möjligheten att åberopa det nationella skattesystemets karaktär och allmänna systematik för att motivera att kooperativ som delar ut samtliga sina vinster till sina medlemmar inte beskattas på kooperativ nivå om skatten tas ut av medlemmarna.

112

(113)  Se skäl 89.

113

(114)  Kommissionen noterar att Belgien har lämnat tre exempel på förhandsbesked som baseras på artikel 185.2 b i CIR 92 och som mycket riktigt har som syfte att lösa reella situationer med dubbelbeskattning [se skäl 67]. Dessa förhandsbesked skiljer sig dock påtagligt från förhandsbesked om beviljande av skattelättnader vid överskjutande vinst. När det gäller förhandsbesked om godkännande av en negativ justering av internpriser leder en sådan justering nämligen till en symmetrisk registrering av vinsten i räkenskaperna för de företag som är parter i den kontrollerade transaktionen. En negativ justering av skattebasen kan alltså motiveras med hänsyn till skattesystemets karaktär och allmänna systematik och utgör därmed inte statligt stöd, under förutsättning att den har motiverats av en önskan att kompensera en positiv justering i ett annat skatteområde. Skattelättnader vid överskjutande vinst kan däremot inte motiveras av liknande skäl eftersom inget annat skatteområde gör anspråk på vinsten, vilket innebär att det inte föreligger något problem med dubbelbeskattning.

114

(115)  Se de förenade målen C-78/08–C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, punkt 75.

115

(116)  Det gemensamma forumet för internprissättning i EU (nedan kallat forumet) inrättades formellt genom kommissionens beslut 2007/75/EG av den 22 december 2006 om inrättande av en expertgrupp för internprissättning (EUT L 32, 6.2.2007, s. 189). Forumet ska biträda kommissionen och ge den råd när det gäller beskattningsfrågor i samband med internprissättning. Forumet har en företrädare för skattemyndigheterna i varje medlemsstat och 18 medlemmar från icke-statliga organisationer. Forumets ordförande är oberoende.

116

forumet

(117)  Rapport om kompenserande justeringar, som Europeiska unionens råd välkomnade i sina slutsatser av den 10 mars 2015. I ordlistan till OECD:s riktlinjer definieras termen kompenserande justering på följande sätt: Justeringar där skattebetalaren rapporterar ett internpris för skatteändamål som enligt skattebetalaren utgör ett armlängdspris för en kontrollerad transaktion, även om detta pris inte är det belopp som faktiskt tas ut mellan företagen i intressegemenskap. Denna justering ska äga rum innan självdeklarationen lämnas in. På ett mer allmänt plan omfattar rapporten justeringar av internpriser på skattebetalarens initiativ vid en senare tidpunkt (i regel vid årets slut), internpriser som fastställdes när en transaktion eller en rad transaktioner ägde rum, eller innan denna transaktion eller rad transaktioner ägde rum.

117

kompenserande justering

(118)  Mål C-170/83, Hydrotherm, ECLI:EU:C:1984:271, punkt 11. Se även mål T-137/02, Pollmeier Malchow mot kommissionen, ECLI:EU:T:2004:304, punkt 50.

118

(119)  Mål C-480/09 P, Acea Electrabel Produzione SpA mot kommissionen, ECLI:EU:C:2010:787, punkterna 47–55, och mål C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze SpA m. fl., ECLI:EU:C:2006:8, punkt 112.

119

(120)  Se även mål 323/82, Intermills, ECLI:EU:C:1984:345, punkt 11: ”Det framgår av de upplysningar som lämnats av sökandena själva att såväl Intermills som de tre industribolagen till följd av omstruktureringen kontrolleras av den vallonska regionalförvaltningen och att Intermills till följd av att produktionsanläggningarna flyttades till de nya bolagen fortfarande har ett intresse i dessa bolag. Det måste således konstateras att dessa tre industribolag, trots det faktum att vart och ett av dem har status som självständig juridisk person i förhållande till det tidigare Intermillsbolaget, tillsammans utgör en enhetlig grupp, åtminstone i förhållande till stödet från de belgiska myndigheterna. [...]”.

120

(121)  De undantag som anges i artikel 107.2 i fördraget, som gäller stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser och stöd som ges till näringslivet i vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland, är inte tillämpliga på detta fall.

121

(122)  Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).

122

(123)  Se mål C-5/89, kommissionen mot Tyskland, ECLI:EU:C:1990:320, punkt 17, och mål C-310/99, Italien mot kommissionen, ECLI:EU:C:2002:143, punkt 104.

123

(124)  Se mål T-67/94, Ladbroke Racing mot kommissionen, ECLI:EU:T:1998:7, punkt 183. Se även de förenade målen T-116/01 och T-118/01, P&O European Ferries (Vizcaya) SA och Diputacion Floral de Vizcaya mot kommissionen, ECLI:EU:T:2003:217, punkt 203.

124

(125)  Se mål T-290/97, Mehibas Dordtselaan mot kommissionen, ECLI:EU:T:2000:8, punkt 59, och de förenade målen C-182/03 och C-217/03, Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen, ECLI:EU:C:2006:416, punkt 147.

125

(126)  Se de förenade målen C-182/03 och C-217/03, Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen, ECLI:EU:C:2006:416, punkterna 150–152.

126

(127)  Se mål C-138/09, Todaro Nunziatina & C., ECLI:EU:C:2010:291, punkt 21.

127

(128)  Se kommissionens beslut av den 11 juli 2001 i mål C 47/2001 (f.d. NN 42/2000) – Tyskland: utländska koncerners kontroll- och samordningscenter (EGT C 304, 30.10.2001, s. 2). Beslut 2003/501/EG.

128

(129)  Se kommissionens beslut 2005/378/EG av den 8 september 2004 om den stödordning som Belgien planerar att genomföra till förmån för samordningscentra (EUT L 125, 18.5.2005, s. 10), särskilt skälen 22, 34 och 37 och artikel 1 b.

129

(130)  Se även de förenade målen C-182/03 och C-217/03, Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen, ECLI:EU:C:2006:416.

130

(131)  Se mål C-441/06, kommissionen mot Frankrike, ECLI:EU:C:2007:616, punkt 29, och där angiven rättspraxis.

131

(132)  Den förteckning över stödmottagare som har tillhandahållits av de belgiska myndigheterna och som bifogats till detta beslut betraktas endast som vägledande av kommissionen. Den begränsar på intet sätt Belgiens skyldighet att kartlägga samtliga stödmottagare inom ramen för den omtvistade ordningen och av dem återkräva hela det belopp som de har tilldelats, inbegripet de stödmottagare som har erhållit skatteförmåner i enlighet med nämnda ordning och som inte är förtecknade i bilagan och de nya skatteförmåner som i enlighet med denna ordning har tilldelats de stödmottagare som anges i denna förteckning.

132

---

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER FÖRHANDSBESKED SOM UTFÄRDATS I ENLIGHET MED DEN IFRÅGAVARANDE ORDNINGEN

| Besked nr | Datum | Företag | Giltighet (början) | Giltighet (slut) | EBIT (resultat före skatt) som skattebefriats (%) | NPBT (nettovinst före skatt) som skattebefriats (%) | Total överskjutande vinst
  Deklarationer
  Budgetåren 2005–2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 500.117 | 26.5.2005 | BASF Antwerpen | Period på 3 år | | | | (...) |
| 500.249 | 15.12.2005 | Eval Europe NV | 1.4.2004 | 2009 | | | (...) |
| 500.343 | 4.5.2006 | BASF Antwerpen | Period på 4 år | | | | (...) |
| 600.144 | 17.10.2006 | Celio International NV | 1.2.2007 | 2012 | | | (...) |
| 600.279 | 21.11.2006 | [...] (*1) | 1.1.2007 | 2012 | [40–60] | | |
| 600.460 | 30.1.2007 | BP Aromatics Limited NV | 1.1.2007 | | [40–60] | | (...) |
| 600.469 | 6.2.2007 | BASF Antwerpen | Period på 5 år och 3 år | | | | (...) |
| 700.064 | 8.5.2007 | [...] (*1) | 8.5.2007 | 2012 | | | |
| 700.075 | 10.7.2007 | The Heating Company | 10.7.2007 | 2012 | [60–80] | | (...) |
| 700.357 | 25.11.2008 | LMS International | 1.1.2008 | 2013 | [60–80] | | (...) |
| 700.412 | 27.11.2007 | [...] (*1) | 1.1.2007 | 2012 | | | |
| 800.044 | 12.8.2008 | [...] (*1) | 1.1.2008 | 2013 | [60–80] | | |
| 800.122 | 1.7.2008 | Tekelec International sprl | 1.6.2008 | 2013 | [60–80] | | (...) |
| 800.225 | 15.7.2008 | VF Europe bvba | 1.1.2010 | 2015 | [60–80] | | (...) |
| 800.231 | 13.1.2009 | Noble International Europe bvba | 1.9.2007 | 2012 | [60–80] | | (...) |
| 800.346 | 9.6.2009 | [...] (*1) | 1.5.2010 | 2015 | | | |
| 800.407 | 8.9.2009 | [...] (*1) | 1.1.2011 | 2015 | | | |
| 800.441 | 11.3.2009 | Eval Europe NV | 11.3.2009 | 2013 | | | (...) |
| 800.445 | 13.1.2009 | Bridgestone Europe NV | 1.1.2006 | 2011 | > OM [1–4] | | (...) |
| 900.161 | 26.5.2009 | St Jude Medical CC bvba | 1.1.2009 | 2014 | > OM [1–4] | | (...) |
| 900.417 | 22.12.2009 | Trane bvba | 1.1.2010 | 2015 | [40–60] | | (...) |
| 900.479 | 29.6.2010 | [...] (*1) | 1.1.2010 | 2015 | | | |
| 2010.054 | 20.4.2010 | [...] (*1) | 1.3.2010 | 2015 | > OM [1–4] | | |
| 2010.106 | 20.4.2010 | Luciad NV | 1.1.2009 | 2014 | [40–60] (2009–2011)
  [40–60] (2012–2013) | | (...) |
| 2010.112 | 13.7.2010 | [...] (*1) | 1.1.2011 | 2016 | | [60–80] | |
| 2010.239 | 6.9.2011 | Ontex bvba | 1.1.2011 | 2016 | | [60–80] | (...) |
| 2010.277 | 7.9.2010 | [...] (*1) | | | | [60–80] | |
| 2010.284 | 13.7.2010 | [...] (*1) | 1.1.2010 | 2015 | | [60–80] | |
| 2010.488 | 15.2.2011 | Dow Corning Europe SA | 1.1.2010 | 2015 | > OM [1–4] | | (...) |
| 2011.028 | 22.2.2011 | Soudal NV | 1.1.2010 | 2015 | | [40–60] | (...) |
| 2011.201 | 13.9.2011 | Belgacom Int. Carrier Services | 1.1.2010 | 2015 | | [20–40] | (...) |
| 2011.326 | 6.9.2011 | Atlas Copco Airpower NV | 1.1.2010 | 2015 | | [40–60] | (...) |
| 2011.337 | 8.11.2011 | Evonik Oxena Antwerpen NV | 1.1.2012 | 2017 | | [20–40] | (...) |
| 2011.469 | 13.12.2011 | BP Aromatics Limited NV | 1.1.2012 | | | | (...) |
| 2011.488 | 24.1.2012 | [...] (*1) | 1.1.2015 | 2020 | | [60–80] | |
| 2011.542 | 28.2.2012 | Chep Equipment Pooling NV | 1.7.2010 | 2015 | | [20–40] | (...) |
| 2011.569 | 26.2.2013 | Nomacorc | 1.1.2012 | 2016 | | [60–80] | (...) |
| 2011.572 | 18.12.2012 | [...] (*1) | | | | | |
| 2012.031 | 25.9.2012 | Pfizer Animal Health SA | 1.12.2012 | 2017 | | [80–100] | (...) |
| 2012.038 | 6.3.2012 | Kinepolis Group NV | 1.1.2012 | 2016 | | [60–80] | (...) |
| 2012.062 | 24.5.2012 | Celio International NV | 1.2.2012 | 2017 | | | (...) |
| 2012.066 | 3.4.2012 | [...] (*1) | 1.1.2013 | 2018 | | [60–80] | |
| 2012.101 | 17.4.2012 | [...] (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60–80] | |
| 2012.180 | 18.9.2012 | FLIR Systems Trading Belgium bvba | 1.8.2012 | | | [60–80] | (...) |
| 2012.182 | 18.9.2012 | [...] (*1) | 31.7.2013 | 2015 | | [40–60] | |
| 2012.229 | 28.8.2012 | ABI | 1.1.2011 | 2016 | | [80–100] | (...) |
| 2012.229 | 29.8.2012 | AMPAR | | | | [80–100] | (...) |
| 2012.355 | 6.11.2012 | Knauf Insulation SPRL | 1.1.2013 | 2017 | | [60–80] | (...) |
| 2012.375 | 20.11.2012 | Capsugel Belgium NV | 1.1.2012 | 2017 | | [60–80] | (...) |
| 2012.379 | 20.11.2012 | Wabco Europe BVBA | 1.1.2012 | 2017 | | [40–60] | (...) |
| 2012.446 | 18.12.2012 | [...] (*1) | 1.1.2015 | 2020 | | [60–80] | |
| 2012.468 | 26.2.2013 | BASF Antwerpen | Period på 6 år | | | | (...) |
| 2013.052 | 16.4.2013 | (...) (*1) | Period på 3 år | | | | |
| 2013.111 | 30.4.2013 | Delta Light NV | 31.8.2012 | 2016 | | [60–80] | (...) |
| 2013.138 | 17.9.2013 | [...] (*1) | 1.1.2012 | 2017 | | [60–80] | |
| 2013.156 | 25.6.2013 | Punch Powertrain NV | 1.1.2013 | 2017 | | [60–80] | (...) |
| 2013.331 | 8.10.2013 | Puratos NV | 1.1.2013 | 2018 | | [40–60] | (...) |
| 2013.443 | 10.12.2013 | Omega Pharma International | 1.1.2013 | 2018 | | [40–60] | (...) |
| 2013.540 | 10.12.2013 | [...] (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60–80] | |
| 2013.579 | 28.1.2014 | Esko Graphics BVBA | 1.1.2012 | 2017 | | [60–80] | (...) |
| 2013.612 | 25.2.2014 | Magnetrol International NV | 1.1.2012 | 2016 | | [60–80] | (...) |
| 2014.091 | 1.4.2014 | Mayckawa Europe NV | 31.12.2013 | 2018 | | [60–80] | (...) |
| 2014.098 | 10.6.2014 | [...] (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60–80] | |
| 2014.173 | 13.5.2014 | [...] (*1) | 1.1.2012 | 2016 | | [60–80] | |
| 2014.185 | 24.6.2014 | [...] (*1) | | | | [60–80] | |
| 2014.288 | 5.8.2014 | [...] (*1) | 1.7.2014 | 2019 | | [60–80] | |
| 2014.609 | 23.12.2014 | [...] (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60–80] | |
| TOTALT överskott | [< 2 100 000 000
   (*2)
  ] |
| Källa: Meddelande från de belgiska myndigheterna av den 29 maj 2015 till följd av beslutet om att inleda förfarandet. |

Besked nr

Datum

Företag

Giltighet (början)

Giltighet (slut)

EBIT (resultat före skatt) som skattebefriats (%)

NPBT (nettovinst före skatt) som skattebefriats (%)

Total överskjutande vinst

Deklarationer

Budgetåren 2005–2014

500.117

26.5.2005

BASF Antwerpen

Period på 3 år

(...)

500.249

15.12.2005

Eval Europe NV

1.4.2004

2009

(...)

500.343

4.5.2006

BASF Antwerpen

Period på 4 år

(...)

600.144

17.10.2006

Celio International NV

1.2.2007

2012

(...)

600.279

21.11.2006

[...] (*1)

1.1.2007

2012

[40–60]

600.460

30.1.2007

BP Aromatics Limited NV

1.1.2007

[40–60]

(...)

600.469

6.2.2007

BASF Antwerpen

Period på 5 år och 3 år

(...)

700.064

8.5.2007

[...] (*1)

8.5.2007

2012

700.075

10.7.2007

The Heating Company

10.7.2007

2012

[60–80]

(...)

700.357

25.11.2008

LMS International

1.1.2008

2013

[60–80]

(...)

700.412

27.11.2007

[...] (*1)

1.1.2007

2012

800.044

12.8.2008

[...] (*1)

1.1.2008

2013

[60–80]

800.122

1.7.2008

Tekelec International sprl

1.6.2008

2013

[60–80]

(...)

800.225

15.7.2008

VF Europe bvba

1.1.2010

2015

[60–80]

(...)

800.231

13.1.2009

Noble International Europe bvba

1.9.2007

2012

[60–80]

(...)

800.346

9.6.2009

[...] (*1)

1.5.2010

2015

800.407

8.9.2009

[...] (*1)

1.1.2011

2015

800.441

11.3.2009

Eval Europe NV

11.3.2009

2013

(...)

800.445

13.1.2009

Bridgestone Europe NV

1.1.2006

2011

> OM [1–4]

(...)

900.161

26.5.2009

St Jude Medical CC bvba

1.1.2009

2014

> OM [1–4]

(...)

900.417

22.12.2009

Trane bvba

1.1.2010

2015

[40–60]

(...)

900.479

29.6.2010

[...] (*1)

1.1.2010

2015

2010.054

20.4.2010

[...] (*1)

1.3.2010

2015

> OM [1–4]

2010.106

20.4.2010

Luciad NV

1.1.2009

2014

[40–60] (2009–2011)

[40–60] (2012–2013)

(...)

2010.112

13.7.2010

[...] (*1)

1.1.2011

2016

[60–80]

2010.239

6.9.2011

Ontex bvba

1.1.2011

2016

[60–80]

(...)

2010.277

7.9.2010

[...] (*1)

[60–80]

2010.284

13.7.2010

[...] (*1)

1.1.2010

2015

[60–80]

2010.488

15.2.2011

Dow Corning Europe SA

1.1.2010

2015

> OM [1–4]

(...)

2011.028

22.2.2011

Soudal NV

1.1.2010

2015

[40–60]

(...)

2011.201

13.9.2011

Belgacom Int. Carrier Services

1.1.2010

2015

[20–40]

(...)

2011.326

6.9.2011

Atlas Copco Airpower NV

1.1.2010

2015

[40–60]

(...)

2011.337

8.11.2011

Evonik Oxena Antwerpen NV

1.1.2012

2017

[20–40]

(...)

2011.469

13.12.2011

BP Aromatics Limited NV

1.1.2012

(...)

2011.488

24.1.2012

[...] (*1)

1.1.2015

2020

[60–80]

2011.542

28.2.2012

Chep Equipment Pooling NV

1.7.2010

2015

[20–40]

(...)

2011.569

26.2.2013

Nomacorc

1.1.2012

2016

[60–80]

(...)

2011.572

18.12.2012

[...] (*1)

2012.031

25.9.2012

Pfizer Animal Health SA

1.12.2012

2017

[80–100]

(...)

2012.038

6.3.2012

Kinepolis Group NV

1.1.2012

2016

[60–80]

(...)

2012.062

24.5.2012

Celio International NV

1.2.2012

2017

(...)

2012.066

3.4.2012

[...] (*1)

1.1.2013

2018

[60–80]

2012.101

17.4.2012

[...] (*1)

1.1.2014

2019

[60–80]

2012.180

18.9.2012

FLIR Systems Trading Belgium bvba

1.8.2012

[60–80]

(...)

2012.182

18.9.2012

[...] (*1)

31.7.2013

2015

[40–60]

2012.229

28.8.2012

ABI

1.1.2011

2016

[80–100]

(...)

2012.229

29.8.2012

AMPAR

[80–100]

(...)

2012.355

6.11.2012

Knauf Insulation SPRL

1.1.2013

2017

[60–80]

(...)

2012.375

20.11.2012

Capsugel Belgium NV

1.1.2012

2017

[60–80]

(...)

2012.379

20.11.2012

Wabco Europe BVBA

1.1.2012

2017

[40–60]

(...)

2012.446

18.12.2012

[...] (*1)

1.1.2015

2020

[60–80]

2012.468

26.2.2013

BASF Antwerpen

Period på 6 år

(...)

2013.052

16.4.2013

(...) (*1)

Period på 3 år

2013.111

30.4.2013

Delta Light NV

31.8.2012

2016

[60–80]

(...)

2013.138

17.9.2013

[...] (*1)

1.1.2012

2017

[60–80]

2013.156

25.6.2013

Punch Powertrain NV

1.1.2013

2017

[60–80]

(...)

2013.331

8.10.2013

Puratos NV

1.1.2013

2018

[40–60]

(...)

2013.443

10.12.2013

Omega Pharma International

1.1.2013

2018

[40–60]

(...)

2013.540

10.12.2013

[...] (*1)

1.1.2014

2019

[60–80]

2013.579

28.1.2014

Esko Graphics BVBA

1.1.2012

2017

[60–80]

(...)

2013.612

25.2.2014

Magnetrol International NV

1.1.2012

2016

[60–80]

(...)

2014.091

1.4.2014

Mayckawa Europe NV

31.12.2013

2018

[60–80]

(...)

2014.098

10.6.2014

[...] (*1)

1.1.2014

2019

[60–80]

2014.173

13.5.2014

[...] (*1)

1.1.2012

2016

[60–80]

2014.185

24.6.2014

[...] (*1)

[60–80]

2014.288

5.8.2014

[...] (*1)

1.7.2014

2019

[60–80]

2014.609

23.12.2014

[...] (*1)

1.1.2014

2019

[60–80]

TOTALT överskott

[< 2 100 000 000
   (*2)
  ]

Källa: Meddelande från de belgiska myndigheterna av den 29 maj 2015 till följd av beslutet om att inleda förfarandet.

---

(*1)  Enligt uppgifterna från Belgien hade dessa företag inte redovisat någon överskjutande vinst i sina självdeklarationer fram till beskattningsåret 2013.

(*2)  Detta belopp motsvarar den totala överskjutande vinst som redovisats av företagen i deras självdeklarationer men ger inte någon information om det statliga stöd som beviljats.

---

| 27.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 260/104 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 260/104

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2016/1700

av den 7 april 2016

om statligt stöd SA. 15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 och NN 34A/2000) som Österrike planerar att genomföra (AMA:s marknadsföringsåtgärder)

[delgivet med nr C(2016) 1972]

(Endast den tyska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

efter att ha uppmanat de berörda parterna att yttra sig (1), och

av följande skäl:

| (1) | Genom sin dom av den 27 oktober 2011 (2) biföll Europeiska unionens domstol (nedan kallad domstolen) den dom som meddelats av förstainstansrätten (numera tribunalen) (3), genom vilken kommissionens beslut K(2004) 2037 av den 30 juni 2004 om statligt stöd nr NN 34A/2000 avseende kvalitetsprogrammen och kvalitetsmärkningen AMA Biozeichen (nedan kallad miljömärkningen) och AMA Gütesiegel (nedan kallad kvalitetsmärkningen) i Österrike hade ogiltigförklarats. |
| --- | --- |

(1)

Genom sin dom av den 27 oktober 2011 (2) biföll Europeiska unionens domstol (nedan kallad domstolen) den dom som meddelats av förstainstansrätten (numera tribunalen) (3), genom vilken kommissionens beslut K(2004) 2037 av den 30 juni 2004 om statligt stöd nr NN 34A/2000 avseende kvalitetsprogrammen och kvalitetsmärkningen AMA Biozeichen (nedan kallad miljömärkningen) och AMA Gütesiegel (nedan kallad kvalitetsmärkningen) i Österrike hade ogiltigförklarats.

| (2) | Enligt domstolens dom är kommissionen skyldig att vidta nödvändiga åtgärder för att följa domen. Kommissionen måste därför anta ett nytt beslut. |
| --- | --- |

(2)

Enligt domstolens dom är kommissionen skyldig att vidta nödvändiga åtgärder för att följa domen. Kommissionen måste därför anta ett nytt beslut.

| (3) | Ovannämnda domar är kulmen på ett förfarande vars viktigaste delar anges nedan. |
| --- | --- |

(3)

Ovannämnda domar är kulmen på ett förfarande vars viktigaste delar anges nedan.

1.   KOMMISSIONENS FÖRFARANDE

KOMMISSIONENS FÖRFARANDE

1.1   FÖRFARANDET INLEDS – KLAGOMÅL

FÖRFARANDET INLEDS – KLAGOMÅL

| (4) | Efter det att det inkommit två klagomål, daterade den 21 september 1999 respektive den 5 november 1999 och registrerade den 23 september 1999 respektive den 20 januari 2000, uppmanade kommissionen i en skrivelse av den 15 februari 2000 de österrikiska myndigheterna att tillhandahålla relevant information om stödåtgärder som avser marknadsföringsverksamheten vid Agrarmarkt Austria Marketing GesmbH (AMA Marketing), ett dotterbolag till Agrarmarkt Austria (AMA). |
| --- | --- |

(4)

Efter det att det inkommit två klagomål, daterade den 21 september 1999 respektive den 5 november 1999 och registrerade den 23 september 1999 respektive den 20 januari 2000, uppmanade kommissionen i en skrivelse av den 15 februari 2000 de österrikiska myndigheterna att tillhandahålla relevant information om stödåtgärder som avser marknadsföringsverksamheten vid Agrarmarkt Austria Marketing GesmbH (AMA Marketing), ett dotterbolag till Agrarmarkt Austria (AMA).

| (5) | De österrikiska myndigheterna tillhandahöll den begärda informationen i en skrivelse av den 20 mars 2000, som registrerades den 21 mars 2000. |
| --- | --- |

(5)

De österrikiska myndigheterna tillhandahöll den begärda informationen i en skrivelse av den 20 mars 2000, som registrerades den 21 mars 2000.

| (6) | I en skrivelse av den 4 april 2000, registrerad den 7 april 2000, tillhandahöll den andra klaganden ytterligare information. |
| --- | --- |

(6)

I en skrivelse av den 4 april 2000, registrerad den 7 april 2000, tillhandahöll den andra klaganden ytterligare information.

| (7) | Ytterligare uppgifter inkom också från den andra klaganden den 18 maj 2000 och den 30 maj 2001 (registreringsdatum den 26 maj 2000 respektive den 6 juni 2001). Ett tredje klagomål rörande samma ämne mottogs av kommissionen den 22 januari 2003. |
| --- | --- |

(7)

Ytterligare uppgifter inkom också från den andra klaganden den 18 maj 2000 och den 30 maj 2001 (registreringsdatum den 26 maj 2000 respektive den 6 juni 2001). Ett tredje klagomål rörande samma ämne mottogs av kommissionen den 22 januari 2003.

1.2   MÅL NN 34/2000 OCH ADMINISTRATIV UPPDELNING

MÅL NN 34/2000 OCH ADMINISTRATIV UPPDELNING

| (8) | På grundval av uppgifterna i klagomålen meddelade kommissionen i en skrivelse av den 19 juni 2000 de österrikiska myndigheterna att de berörda åtgärderna hade registrerats som oanmält stöd (NN 34/2000) och begärde att de österrikiska myndigheterna skulle inkomma med ytterligare information. De österrikiska myndigheterna svarade med en skrivelse av den 29 september 2000 som registrerades samma dag, och en skrivelse av den 16 oktober 2000 som registrerades den 17 oktober 2000. Ytterligare information begärdes i en skrivelse av den 15 oktober 2001, på vilken de österrikiska myndigheterna svarade med en skrivelse av den 7 november 2001. Genom en skrivelse av den 19 december 2002 inkom de österrikiska myndigheterna med ytterligare uppgifter och informerade kommissionen om de ändrade (interna) AMA-riktlinjerna (AMA Richtlinien) som reglerar reklamverksamheten rörande produkter med AMA:s kvalitetsmärkning och AMA:s miljömärkning och som trädde i kraft den 26 september 2002. |
| --- | --- |

(8)

På grundval av uppgifterna i klagomålen meddelade kommissionen i en skrivelse av den 19 juni 2000 de österrikiska myndigheterna att de berörda åtgärderna hade registrerats som oanmält stöd (NN 34/2000) och begärde att de österrikiska myndigheterna skulle inkomma med ytterligare information. De österrikiska myndigheterna svarade med en skrivelse av den 29 september 2000 som registrerades samma dag, och en skrivelse av den 16 oktober 2000 som registrerades den 17 oktober 2000. Ytterligare information begärdes i en skrivelse av den 15 oktober 2001, på vilken de österrikiska myndigheterna svarade med en skrivelse av den 7 november 2001. Genom en skrivelse av den 19 december 2002 inkom de österrikiska myndigheterna med ytterligare uppgifter och informerade kommissionen om de ändrade (interna) AMA-riktlinjerna (AMA Richtlinien) som reglerar reklamverksamheten rörande produkter med AMA:s kvalitetsmärkning och AMA:s miljömärkning och som trädde i kraft den 26 september 2002.

AMA Richtlinien

| (9) | I denna skrivelse, som innehöll ett ifyllt anmälningsformulär, hävdade de österrikiska myndigheterna att de anmält de av AMA:s kvalitetsmärknings- och miljömärkningsåtgärder som införts i enlighet med de nya interna riktlinjerna (4). Kommissionen hävdade emellertid att detta brev inte kunde anses som en anmälan om nytt stöd eftersom de ändrade AMA-riktlinjerna redan hade trätt i kraft den 26 september 2002, och att de således genomfördes innan de stödåtgärder som grundades på dem hade godkänts. (5) |
| --- | --- |

(9)

I denna skrivelse, som innehöll ett ifyllt anmälningsformulär, hävdade de österrikiska myndigheterna att de anmält de av AMA:s kvalitetsmärknings- och miljömärkningsåtgärder som införts i enlighet med de nya interna riktlinjerna (4). Kommissionen hävdade emellertid att detta brev inte kunde anses som en anmälan om nytt stöd eftersom de ändrade AMA-riktlinjerna redan hade trätt i kraft den 26 september 2002, och att de således genomfördes innan de stödåtgärder som grundades på dem hade godkänts. (5)

4

5

| (10) | Efter en begäran från de österrikiska myndigheterna, daterad och mottagen den 8 mars 2004, beslutade kommissionen att dela upp ärende NN 34/2000. Registreringsnummer NN 34A/2000 gavs till den undersökning som rörde de bestämmelser om AMA:s miljömärkning och AMA:s kvalitetsmärkning som gällde efter den 26 september 2002, medan kommissionen under registreringsnummer NN 34/2000 hanterade de åtgärder avseende AMA:s miljömärkning och AMA:s kvalitetsmärkning som varit i kraft före den 26 september 2002 samt övriga AMA-marknadsföringsåtgärder. |
| --- | --- |

(10)

Efter en begäran från de österrikiska myndigheterna, daterad och mottagen den 8 mars 2004, beslutade kommissionen att dela upp ärende NN 34/2000. Registreringsnummer NN 34A/2000 gavs till den undersökning som rörde de bestämmelser om AMA:s miljömärkning och AMA:s kvalitetsmärkning som gällde efter den 26 september 2002, medan kommissionen under registreringsnummer NN 34/2000 hanterade de åtgärder avseende AMA:s miljömärkning och AMA:s kvalitetsmärkning som varit i kraft före den 26 september 2002 samt övriga AMA-marknadsföringsåtgärder.

| (11) | Den 16 mars 2004 inleddes av interna administrativa skäl ett nytt ärende NN 34B/2000 rörande de åtgärder som genomförts före den 26 september 2002. Kommissionen noterar att detta ärende inte har någon inverkan på det föreliggande förfarandets innehåll. |
| --- | --- |

(11)

Den 16 mars 2004 inleddes av interna administrativa skäl ett nytt ärende NN 34B/2000 rörande de åtgärder som genomförts före den 26 september 2002. Kommissionen noterar att detta ärende inte har någon inverkan på det föreliggande förfarandets innehåll.

| (12) | Genom AMA:s nya interna riktlinjer infördes en ny utformning av märkningarna och nya kvalitetskriterier för produkter som är märkta med dessa märkningar. Utifrån de förklaringar som lämnats av de österrikiska myndigheterna och en ingående granskning av de nya märkningarna och kvalitetskriterierna visade det sig att dessa hade antagits för att överensstämma med de nya gemenskapsbestämmelserna. |
| --- | --- |

(12)

Genom AMA:s nya interna riktlinjer infördes en ny utformning av märkningarna och nya kvalitetskriterier för produkter som är märkta med dessa märkningar. Utifrån de förklaringar som lämnats av de österrikiska myndigheterna och en ingående granskning av de nya märkningarna och kvalitetskriterierna visade det sig att dessa hade antagits för att överensstämma med de nya gemenskapsbestämmelserna.

| (13) | Även om den nya versionen av AMA:s interna riktlinjer inte föreskriver villkor om produkternas ursprung, hänvisas i den grundläggande rättsakten för AMA, AMA-författningen, fortfarande endast till nationella produkter. I detta sammanhang bekräftade de österrikiska myndigheterna i en skrivelse av den 19 december 2002 som registrerades den 23 december 2002 att alla produkter, oavsett ursprung, enligt de nya reglerna kan märkas med AMA-märkningen och förpliktigade sig att ändra AMA-författningen. På ovanstående grunder ansåg kommissionen att den oanmälda stödordning som registrerats som NN 34/2000 hade ändrats betydligt från och med den 26 september 2002 för att överensstämma med reglerna om statligt stöd, och att det av denna anledning var befogat att genomföra en separat bedömning av stödordningen efter detta datum. |
| --- | --- |

(13)

Även om den nya versionen av AMA:s interna riktlinjer inte föreskriver villkor om produkternas ursprung, hänvisas i den grundläggande rättsakten för AMA, AMA-författningen, fortfarande endast till nationella produkter. I detta sammanhang bekräftade de österrikiska myndigheterna i en skrivelse av den 19 december 2002 som registrerades den 23 december 2002 att alla produkter, oavsett ursprung, enligt de nya reglerna kan märkas med AMA-märkningen och förpliktigade sig att ändra AMA-författningen. På ovanstående grunder ansåg kommissionen att den oanmälda stödordning som registrerats som NN 34/2000 hade ändrats betydligt från och med den 26 september 2002 för att överensstämma med reglerna om statligt stöd, och att det av denna anledning var befogat att genomföra en separat bedömning av stödordningen efter detta datum.

1.3   OANMÄLT STÖD NN 34A/2000 EFTER UPPDELNING

OANMÄLT STÖD NN 34A/2000 EFTER UPPDELNING

| (14) | När det gäller ärende NN 34A/2000 inkom de österrikiska myndigheterna med ytterligare uppgifter genom skrivelser av den 2 april 2004 (registrerad den 5 april 2004), 19 april 2004, 29 april 2004, 4 maj 2004, 7 maj 2004, 13 maj 2004, 9 juni 2004, 16 juni 2004 och 24 juni 2004, som alla registrerades samma dag som de mottogs. |
| --- | --- |

(14)

När det gäller ärende NN 34A/2000 inkom de österrikiska myndigheterna med ytterligare uppgifter genom skrivelser av den 2 april 2004 (registrerad den 5 april 2004), 19 april 2004, 29 april 2004, 4 maj 2004, 7 maj 2004, 13 maj 2004, 9 juni 2004, 16 juni 2004 och 24 juni 2004, som alla registrerades samma dag som de mottogs.

| (15) | Genom beslut K(2004) 2037 beslutade kommissionen att inte göra några invändningar mot denna åtgärd och ansåg att den var förenlig med den gemensamma marknaden i den mening som avses i artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget), i den mån den var förenlig med de villkor som uppställs i punkterna 13 och 14 i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn (6) (nedan kallade 2000–2006 års riktlinjer), och i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till EG-fördraget och vissa produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget (7) (nedan kallade riktlinjerna för reklam). Den undersökta stödordningen i ärende NN 34A/2000 var tidsbegränsad till och med den 31 december 2008 för alla åtgärder rörande kvalitetsmärkningen (AMA Gütesiegel) och kvalitetsstödåtgärder för miljömärkningen (Biozeichen), medan reklamåtgärderna för miljömärkningen (Biozeichen) var tidsbegränsade till och med den 31 mars 2006. |
| --- | --- |

(15)

Genom beslut K(2004) 2037 beslutade kommissionen att inte göra några invändningar mot denna åtgärd och ansåg att den var förenlig med den gemensamma marknaden i den mening som avses i artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget), i den mån den var förenlig med de villkor som uppställs i punkterna 13 och 14 i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn (6) (nedan kallade 2000–2006 års riktlinjer), och i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till EG-fördraget och vissa produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget (7) (nedan kallade riktlinjerna för reklam). Den undersökta stödordningen i ärende NN 34A/2000 var tidsbegränsad till och med den 31 december 2008 för alla åtgärder rörande kvalitetsmärkningen (AMA Gütesiegel) och kvalitetsstödåtgärder för miljömärkningen (Biozeichen), medan reklamåtgärderna för miljömärkningen (Biozeichen) var tidsbegränsade till och med den 31 mars 2006.

6

2000–2006 års riktlinjer

7

riktlinjerna för reklam

AMA Gütesiegel

Biozeichen

Biozeichen

| (16) | Enligt beslutet var alla åtgärder som vidtogs av AMA och AMA Marketing innan den 26 september 2002, vilka omfattades av ärende NN 34/2000, uttryckligen undantagna från granskning i ärende NN 34A/2000. I detta avseende står det emellertid inte klart när AMA:s nya interna riktlinjer trädde i kraft, dvs. om stödåtgärderna beviljades på grundval av de nya reglerna redan från och med den 26 september 2002, det datum då reglerna trädde i kraft, eller om det fanns en övergångsperiod efter den 26 september 2002 under vilken stöd fortsatte att beviljas enligt de gamla reglerna. |
| --- | --- |

(16)

Enligt beslutet var alla åtgärder som vidtogs av AMA och AMA Marketing innan den 26 september 2002, vilka omfattades av ärende NN 34/2000, uttryckligen undantagna från granskning i ärende NN 34A/2000. I detta avseende står det emellertid inte klart när AMA:s nya interna riktlinjer trädde i kraft, dvs. om stödåtgärderna beviljades på grundval av de nya reglerna redan från och med den 26 september 2002, det datum då reglerna trädde i kraft, eller om det fanns en övergångsperiod efter den 26 september 2002 under vilken stöd fortsatte att beviljas enligt de gamla reglerna.

| (17) | I svaret av den 14 september 2012 vidhöll de österrikiska myndigheterna att ingen övergångsperiod hade tillämpats och att de nya reglerna hade genomförts den 26 september 2002. |
| --- | --- |

(17)

I svaret av den 14 september 2012 vidhöll de österrikiska myndigheterna att ingen övergångsperiod hade tillämpats och att de nya reglerna hade genomförts den 26 september 2002.

1.4   ANMÄLAN AV AMA:S MARKNADSFÖRINGSÅTGÄRDER (GENERISK MARKNADSFÖRING, MARKNADSFÖRING UTANFÖR ÖSTERRIKE OCH MARKNADSUNDERSÖKNINGAR) – N 239/2004

ANMÄLAN AV AMA:S MARKNADSFÖRINGSÅTGÄRDER (GENERISK MARKNADSFÖRING, MARKNADSFÖRING UTANFÖR ÖSTERRIKE OCH MARKNADSUNDERSÖKNINGAR) – N 239/2004

| (18) | Den 28 maj 2004 anmälde de österrikiska myndigheterna AMA:s marknadsföringsåtgärder, som omfattar generiska marknadsföringsåtgärder, marknadsföringsåtgärder utanför Österrike och marknadsundersökningar. Den stödordning som registrerats under statligt stöd nr N 239/2004 godkändes genom kommissionens beslut K(2004) 3945 av den 20 oktober 2004. Genom beslut K(2010) 377 av den 21 januari 2010 godkände kommissionen som statligt stöd nr N 496/2009 en fortsättning av ovanstående stödordning till och med den 31 december 2013. Dessa beslut påverkas inte av ovannämnda domstolsavgöranden, och de godkända åtgärderna omfattas inte av detta beslut. |
| --- | --- |

(18)

Den 28 maj 2004 anmälde de österrikiska myndigheterna AMA:s marknadsföringsåtgärder, som omfattar generiska marknadsföringsåtgärder, marknadsföringsåtgärder utanför Österrike och marknadsundersökningar. Den stödordning som registrerats under statligt stöd nr N 239/2004 godkändes genom kommissionens beslut K(2004) 3945 av den 20 oktober 2004. Genom beslut K(2010) 377 av den 21 januari 2010 godkände kommissionen som statligt stöd nr N 496/2009 en fortsättning av ovanstående stödordning till och med den 31 december 2013. Dessa beslut påverkas inte av ovannämnda domstolsavgöranden, och de godkända åtgärderna omfattas inte av detta beslut.

1.5   FÖRLÄNGNING AV NN 34A/2000

FÖRLÄNGNING AV NN 34A/2000

| (19) | Genom en skrivelse av den 15 mars 2006 som registrerades samma dag meddelade de österrikiska myndigheterna en förlängning till och med den 31 december 2010 för åtgärderna avseende miljömärkningen (8) (statlig stödordning N 175/2006, godkänd genom kommissionens beslut K(2006) 2281 av den 2 juni 2006). Genom en skrivelse av den 19 november 2008 anmälde Österrike en förlängning till och med den 31 december 2013 av stödåtgärd NN 34A/2000 med avseende både på kvalitets- och miljömärkningen, som löpte ut den 31 december 2010. Det anmälda stödet, som hade registrerats som N 589/2008 och godkänts genom kommissionens beslut K(2009) 1092 av den 25 februari 2009, ersatte samtidigt stödåtgärd N 175/2006. |
| --- | --- |

(19)

Genom en skrivelse av den 15 mars 2006 som registrerades samma dag meddelade de österrikiska myndigheterna en förlängning till och med den 31 december 2010 för åtgärderna avseende miljömärkningen (8) (statlig stödordning N 175/2006, godkänd genom kommissionens beslut K(2006) 2281 av den 2 juni 2006). Genom en skrivelse av den 19 november 2008 anmälde Österrike en förlängning till och med den 31 december 2013 av stödåtgärd NN 34A/2000 med avseende både på kvalitets- och miljömärkningen, som löpte ut den 31 december 2010. Det anmälda stödet, som hade registrerats som N 589/2008 och godkänts genom kommissionens beslut K(2009) 1092 av den 25 februari 2009, ersatte samtidigt stödåtgärd N 175/2006.

8

| (20) | Föreliggande beslut avser inte de ovan beskrivna godkända stödordningarna N 175/2006, N 589/2008, N 239/2004 och N 496/2009. |
| --- | --- |

(20)

Föreliggande beslut avser inte de ovan beskrivna godkända stödordningarna N 175/2006, N 589/2008, N 239/2004 och N 496/2009.

| (21) | Föreliggande beslut omfattar de oanmälda AMA-åtgärderna enligt stödordning NN 34/2000 (för perioden före den 26 september 2002) och de AMA-åtgärder som togs upp i kommissionens ogiltigförklarade beslut NN 34A/2000 (för perioden efter den 26 september 2002). |
| --- | --- |

(21)

Föreliggande beslut omfattar de oanmälda AMA-åtgärderna enligt stödordning NN 34/2000 (för perioden före den 26 september 2002) och de AMA-åtgärder som togs upp i kommissionens ogiltigförklarade beslut NN 34A/2000 (för perioden efter den 26 september 2002).

2.   FÖRFARANDEN VID UNIONENS DOMSTOLAR (TRIBUNALEN OCH EUROPEISKA UNIONENS DOMSTOL) OCH BESLUTET ATT INLEDA FÖRFARANDET

FÖRFARANDEN VID UNIONENS DOMSTOLAR (TRIBUNALEN OCH EUROPEISKA UNIONENS DOMSTOL) OCH BESLUTET ATT INLEDA FÖRFARANDET

2.1   FÖRFARANDEN VID TRIBUNALEN – MÅL T-375/04

FÖRFARANDEN VID TRIBUNALEN – MÅL T-375/04

| (22) | Kommissionens beslut i ärende NN 34A/2000 bestreds den 17 september 2004 vid förstainstansrätten (nu tribunalen) av de klagande som nämns i skäl 4. Ärendet fick registreringsnummer T-375/04. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionens beslut i ärende NN 34A/2000 bestreds den 17 september 2004 vid förstainstansrätten (nu tribunalen) av de klagande som nämns i skäl 4. Ärendet fick registreringsnummer T-375/04.

| (23) | I sin dom av den 18 november 2009 konstaterade tribunalen att kommissionen borde ha inlett ett formellt granskningsförfarande eftersom det finns en motsägelse mellan i) ordalydelsen i AMA-förordningen från 1992, som enligt tribunalen begränsar ordningen till att omfatta nationella produkter, och ii) AMA:s interna riktlinjer och de österrikiska myndigheternas försäkran, enligt vilka stödordningen omfattade produkter från andra medlemsstater. Tribunalen fann att denna motsägelse var tillräcklig för att skapa allvarliga tvivel om ordningens förenlighet med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(23)

I sin dom av den 18 november 2009 konstaterade tribunalen att kommissionen borde ha inlett ett formellt granskningsförfarande eftersom det finns en motsägelse mellan i) ordalydelsen i AMA-förordningen från 1992, som enligt tribunalen begränsar ordningen till att omfatta nationella produkter, och ii) AMA:s interna riktlinjer och de österrikiska myndigheternas försäkran, enligt vilka stödordningen omfattade produkter från andra medlemsstater. Tribunalen fann att denna motsägelse var tillräcklig för att skapa allvarliga tvivel om ordningens förenlighet med den inre marknaden.

| (24) | Tribunalen drog slutsatsen (punkt 86 i domen) att kommissionen borde ha inlett det förfarande som föreskrivs av före detta artikel 88.2 i EG-fördraget (nuvarande artikel 108.2 i EUF-fördraget). På denna grund ogiltigförklarade tribunalen kommissionens beslut i ärende NN 34A/2000. |
| --- | --- |

(24)

Tribunalen drog slutsatsen (punkt 86 i domen) att kommissionen borde ha inlett det förfarande som föreskrivs av före detta artikel 88.2 i EG-fördraget (nuvarande artikel 108.2 i EUF-fördraget). På denna grund ogiltigförklarade tribunalen kommissionens beslut i ärende NN 34A/2000.

2.2   FÖRFARANDET VID EG-DOMSTOLEN – MÅL C-47/10

FÖRFARANDET VID EG-DOMSTOLEN – MÅL C-47/10

| (25) | Tribunalens ovannämnda beslut överklagades av Republiken Österrike den 27 januari 2010. Överklagandet registrerades som mål nummer C-47/10. |
| --- | --- |

(25)

Tribunalens ovannämnda beslut överklagades av Republiken Österrike den 27 januari 2010. Överklagandet registrerades som mål nummer C-47/10.

| (26) | I sin dom av den 27 oktober 2011 avslog domstolen Republiken Österrikes överklagande och bekräftade tribunalens avgörande. |
| --- | --- |

(26)

I sin dom av den 27 oktober 2011 avslog domstolen Republiken Österrikes överklagande och bekräftade tribunalens avgörande.

2.3   BESLUTET ATT INLEDA FÖRFARANDET OCH EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDEÅTGÄRDER

BESLUTET ATT INLEDA FÖRFARANDET OCH EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDEÅTGÄRDER

| (27) | Efter domstolens dom inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget i ärende NN 34A/2000. Med beaktande av motiveringen för domen uppmanade kommissionen i beslutet att inleda förfarandet av den 12 juni 2012 (9) de österrikiska myndigheterna och berörda parter att yttra sig inom en månad för att klargöra tvivlen rörande den motsägelse som beskrivs i skäl 23. |
| --- | --- |

(27)

Efter domstolens dom inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget i ärende NN 34A/2000. Med beaktande av motiveringen för domen uppmanade kommissionen i beslutet att inleda förfarandet av den 12 juni 2012 (9) de österrikiska myndigheterna och berörda parter att yttra sig inom en månad för att klargöra tvivlen rörande den motsägelse som beskrivs i skäl 23.

9

| (28) | Kommissionen mottog inte några yttranden från tredje part. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen mottog inte några yttranden från tredje part.

| (29) | Österrike svarade i en skrivelse av den 29 juni 2012 och bad om en förlängning av tidsfristen för svar. Kommissionen godkände en förlängning av tidsfristen i en skrivelse av den 13 juli 2012. |
| --- | --- |

(29)

Österrike svarade i en skrivelse av den 29 juni 2012 och bad om en förlängning av tidsfristen för svar. Kommissionen godkände en förlängning av tidsfristen i en skrivelse av den 13 juli 2012.

| (30) | De österrikiska myndigheterna lämnade in sitt yttrande den 14 september 2012. |
| --- | --- |

(30)

De österrikiska myndigheterna lämnade in sitt yttrande den 14 september 2012.

| (31) | Kommissionen begärde att få ytterligare upplysningar i en skrivelse av den 19 februari 2014. De österrikiska myndigheterna svarade den 14 mars 2014 och bad om en förlängning av tidsfristen för svar. Österrike lämnade in ytterligare upplysningar den 7 maj 2014. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen begärde att få ytterligare upplysningar i en skrivelse av den 19 februari 2014. De österrikiska myndigheterna svarade den 14 mars 2014 och bad om en förlängning av tidsfristen för svar. Österrike lämnade in ytterligare upplysningar den 7 maj 2014.

| (32) | Den 17 december 2014 skickade kommissionen ut en ny begäran om upplysningar. Den 23 december 2014 begärde de österrikiska myndigheterna en förlängning av tidsfristen för svar. Kommissionen godkände förlängningen i ett brev daterat den 8 januari 2015. Svar från de österrikiska myndigheterna lämnades in den 26 februari 2015 och den 3 mars 2015. |
| --- | --- |

(32)

Den 17 december 2014 skickade kommissionen ut en ny begäran om upplysningar. Den 23 december 2014 begärde de österrikiska myndigheterna en förlängning av tidsfristen för svar. Kommissionen godkände förlängningen i ett brev daterat den 8 januari 2015. Svar från de österrikiska myndigheterna lämnades in den 26 februari 2015 och den 3 mars 2015.

3.   BESKRIVNING AV STÖDÅTGÄRDERNA

BESKRIVNING AV STÖDÅTGÄRDERNA

3.1   BENÄMNING

BENÄMNING

| (33) | AMA:s marknadsföringsåtgärder |
| --- | --- |

(33)

AMA:s marknadsföringsåtgärder

3.2   ÅTGÄRDENS VARAKTIGHET

ÅTGÄRDENS VARAKTIGHET

| (34) | AMA-förordningen genom vilken AMA inrättades trädde i kraft 1992. Enligt uppgifter från de österrikiska myndigheterna i en skrivelse av den 4 juli 1997 som registrerades den 7 juli 1997 har marknadsföringsåtgärderna varit i kraft sedan 1994, dvs. innan den 1 januari 1995, det datum då Österrike anslöt sig till Europeiska unionen. Trots detta anmäldes inte AMA-åtgärderna av de österrikiska myndigheterna till kommissionen i enlighet med artiklarna 143 eller 144 i anslutningsakten för Republiken Österrike (10). |
| --- | --- |

(34)

AMA-förordningen genom vilken AMA inrättades trädde i kraft 1992. Enligt uppgifter från de österrikiska myndigheterna i en skrivelse av den 4 juli 1997 som registrerades den 7 juli 1997 har marknadsföringsåtgärderna varit i kraft sedan 1994, dvs. innan den 1 januari 1995, det datum då Österrike anslöt sig till Europeiska unionen. Trots detta anmäldes inte AMA-åtgärderna av de österrikiska myndigheterna till kommissionen i enlighet med artiklarna 143 eller 144 i anslutningsakten för Republiken Österrike (10).

10

| (35) | I inlagan av den 14 september 2012 förklarade Österrike att kommissionen nu hade ”underrättats” om marknadsföringsåtgärderna av Österreichische Weinmarketing. Den information som tillhandahölls i detta material (11) avser dock endast lämpliga åtgärder som införts av kommissionen i enlighet med artikel 93.1 i EG-fördraget (nuvarande artikel 108.1 i EUF-fördraget) för vinsektorn. Dessa åtgärder omfattas inte av föreliggande beslut. |
| --- | --- |

(35)

I inlagan av den 14 september 2012 förklarade Österrike att kommissionen nu hade ”underrättats” om marknadsföringsåtgärderna av Österreichische Weinmarketing. Den information som tillhandahölls i detta material (11) avser dock endast lämpliga åtgärder som införts av kommissionen i enlighet med artikel 93.1 i EG-fördraget (nuvarande artikel 108.1 i EUF-fördraget) för vinsektorn. Dessa åtgärder omfattas inte av föreliggande beslut.

11

| (36) | Genom en skrivelse av den 7 februari 1997 meddelade kommissionen Österrike mot bakgrund av OECD:s övervakningsrapport att AMA:s marknadsföringsåtgärder skulle kunna utgöra statligt stöd och begärde därför att de österrikiska myndigheterna skulle tillhandahålla all den information som behövdes för en bedömning av dessa åtgärder i enlighet med gällande regler om statligt stöd, och att de skulle fylla i de relevanta anmälningsformulären. Genom en skrivelse av den 23 juni 1997 inkom de österrikiska myndigheterna med den begärda informationen och ett ifyllt anmälningsformulär (12). |
| --- | --- |

(36)

Genom en skrivelse av den 7 februari 1997 meddelade kommissionen Österrike mot bakgrund av OECD:s övervakningsrapport att AMA:s marknadsföringsåtgärder skulle kunna utgöra statligt stöd och begärde därför att de österrikiska myndigheterna skulle tillhandahålla all den information som behövdes för en bedömning av dessa åtgärder i enlighet med gällande regler om statligt stöd, och att de skulle fylla i de relevanta anmälningsformulären. Genom en skrivelse av den 23 juni 1997 inkom de österrikiska myndigheterna med den begärda informationen och ett ifyllt anmälningsformulär (12).

12

| (37) | I sin inlaga av den 14 september 2012 vidhöll de österrikiska myndigheterna att skrivelsen av den 23 juni 1997 utgjorde en giltig anmälan och att medlemsstaten vid utgången av tvåmånadersperioden var berättigad att tro att det fanns ett giltigt godkännande av statligt stöd för dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(37)

I sin inlaga av den 14 september 2012 vidhöll de österrikiska myndigheterna att skrivelsen av den 23 juni 1997 utgjorde en giltig anmälan och att medlemsstaten vid utgången av tvåmånadersperioden var berättigad att tro att det fanns ett giltigt godkännande av statligt stöd för dessa åtgärder.

| (38) | När det gäller slutdatum för genomförandet måste man särskilja mellan AMA:s olika typer av marknadsföringsverksamhet. |
| --- | --- |

(38)

När det gäller slutdatum för genomförandet måste man särskilja mellan AMA:s olika typer av marknadsföringsverksamhet.

| (39) | Kommissionen noterar i detta sammanhang att kommissionen genom beslut av den 20 oktober 2004 inom ramen för statligt stöd nummer N 239/2004 godkänt följande av AMA:s marknadsföringsåtgärder: generiska marknadsföringsåtgärder (reklam- och PR-verksamhet), marknadsföringsåtgärder utanför Österrike och marknadsundersökningar. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen noterar i detta sammanhang att kommissionen genom beslut av den 20 oktober 2004 inom ramen för statligt stöd nummer N 239/2004 godkänt följande av AMA:s marknadsföringsåtgärder: generiska marknadsföringsåtgärder (reklam- och PR-verksamhet), marknadsföringsåtgärder utanför Österrike och marknadsundersökningar.

| (40) | Sammanfattningsvis var slutdatum för åtgärden den 31 december 2008 när det gäller AMA:s miljö- och kvalitetsmärkning, med undantag för reklamåtgärderna för miljömärkningen, för vilka slutdatum var den 31 december 2006 (se skälen 15 och 19 ovan). AMA:s övriga marknadsföringsåtgärder gällde till den 20 oktober 2004, den dag då den anmälda åtgärden N 239/2004 godkändes (se kapitel 1.4 och skäl 39). |
| --- | --- |

(40)

Sammanfattningsvis var slutdatum för åtgärden den 31 december 2008 när det gäller AMA:s miljö- och kvalitetsmärkning, med undantag för reklamåtgärderna för miljömärkningen, för vilka slutdatum var den 31 december 2006 (se skälen 15 och 19 ovan). AMA:s övriga marknadsföringsåtgärder gällde till den 20 oktober 2004, den dag då den anmälda åtgärden N 239/2004 godkändes (se kapitel 1.4 och skäl 39).

| (41) | Kommissionen noterar vidare att en säljfrämjande kampanjåtgärd för nötkött som vidtagits av AMA hade anmälts och godkänts inom ramen för statligt stöd nummer N 570/1998 genom en skrivelse av den 15 december 1998. Stödets varaktighet var begränsad till två år. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen noterar vidare att en säljfrämjande kampanjåtgärd för nötkött som vidtagits av AMA hade anmälts och godkänts inom ramen för statligt stöd nummer N 570/1998 genom en skrivelse av den 15 december 1998. Stödets varaktighet var begränsad till två år.

| (42) | Förutom de åtgärder som omfattas av kommissionens beslut i ärendena N 570/1998, NN 34A/2000 och N 239/2004 känner kommissionen inte till några godkända stödåtgärder rörande AMA:s marknadsföringsverksamhet under perioden i fråga. |
| --- | --- |

(42)

Förutom de åtgärder som omfattas av kommissionens beslut i ärendena N 570/1998, NN 34A/2000 och N 239/2004 känner kommissionen inte till några godkända stödåtgärder rörande AMA:s marknadsföringsverksamhet under perioden i fråga.

3.3   STÖDBELOPP

STÖDBELOPP

| (43) | Enligt de uppgifter som tillhandahållits i de detaljerade budgetrapporterna för åren 1995–1999 (13) och 2000–2008 (14) lades följande belopp ut för AMA:s marknadsföringsverksamhet:







  1995 | : | 13 084 204,72 euro |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | : | 16 241 658,38 euro |
| 1997 | : | 15 306 219,65 euro |
| 1998 | : | 18 217 604,15 euro |
| 1999 | : | 18 158 485,48 euro |
| 2000 | : | 15 867 096,22 euro |
| 2001 | : | 12 092 317,52 euro |
| 2002 | : | 13 538 228,32 euro |
| 2003 | : | 9 044 509,01 euro |
| 2004 | : | 10 559 442,86 euro |
| 2005 | : | 8 994 712,20 euro |
| 2006 | : | 12 193 320,12 euro |
| 2007 | : | 12 285 344,67 euro |
| 2008 | : | 15 087 084,71 euro |

(43)

Enligt de uppgifter som tillhandahållits i de detaljerade budgetrapporterna för åren 1995–1999 (13) och 2000–2008 (14) lades följande belopp ut för AMA:s marknadsföringsverksamhet:

13

14

1995

:

13 084 204,72 euro

1996

:

16 241 658,38 euro

1997

:

15 306 219,65 euro

1998

:

18 217 604,15 euro

1999

:

18 158 485,48 euro

2000

:

15 867 096,22 euro

2001

:

12 092 317,52 euro

2002

:

13 538 228,32 euro

2003

:

9 044 509,01 euro

2004

:

10 559 442,86 euro

2005

:

8 994 712,20 euro

2006

:

12 193 320,12 euro

2007

:

12 285 344,67 euro

2008

:

15 087 084,71 euro

| (44) | I en skrivelse av den 12 juni 2012 uppmanades de österrikiska myndigheterna att bekräfta ovanstående siffror och tillhandahålla en uppdelning av budgeten per år för varje stödkategori (reklam för kvalitetsmärkning, reklam för miljömärkning, generisk reklam, reklam utanför Österrike, kvalitetsåtgärder såväl som tekniskt stöd avseende båda typerna av märkning och generiska produkter). Följande siffror tillhandahölls i inlagan av den 14 september 2012:












  (euro) |
| --- | --- |
| | Werbemaßnahmen für Gütesiegel und Biozeichen | generische Werbung | Werbung außerhalb Österreichs | Qualitätsmaßnahmen | technische Hilfe für beide Siegel und generische Erzeugnisse | Sonstiges nicht zuordenbar | Summe |
| 1995 | 1 299 346,00 | 6 362 489,86 | 3 571 312,11 | 371 139,09 | 582 771,80 | 897 145,82 | 13 084 204,68 |
| 1996 | 2 233 341,97 | 8 643 529,94 | 2 888 555,25 | 394 070,06 | 779 226,09 | 1 302 935,06 | 16 241 658,37 |
| 1997 | 1 711 790,25 | 8 550 846,55 | 2 679 179,98 | 362 098,72 | 752 833,66 | 1 249 471,22 | 15 306 220,38 |
| 1998 | 1 347 618,61 | 9 607 372,32 | 3 555 154,59 | 689 570,37 | 1 078 268,11 | 1 939 620,16 | 18 217 604,16 |
| 1999 | 1 950 511,57 | 9 740 191,85 | 3 444 902,31 | 802 776,30 | 874 229,94 | 1 345 873,52 | 18 158 485,49 |
| 2000 | 1 616 472,22 | 8 148 390,41 | 2 387 445,85 | 1 327 850,90 | 993 697,77 | 1 393 239,07 | 15 867 096,22 |
| 2001 | 1 537 390,80 | 5 448 146,98 | 2 234 769,81 | 728 167,14 | 899 896,37 | 1 243 946,42 | 12 092 317,52 |
| 2002 | 1 336 612,09 | 7 237 058,31 | 2 092 667,47 | 381 162,95 | 825 295,61 | 1 665 431,89 | 13 538 228,32 |
| 2003 | 1 628 162,19 | 3 561 930,45 | 1 487 154,69 | 74 665,78 | 491 988,97 | 1 800 606,93 | 9 044 509,01 |
| 2004 | 1 562 732,58 | 4 934 174,90 | 1 366 698,52 | 129 725,39 | 804 018,00 | 1 762 093,47 | 10 559 442,86 |

(44)

I en skrivelse av den 12 juni 2012 uppmanades de österrikiska myndigheterna att bekräfta ovanstående siffror och tillhandahålla en uppdelning av budgeten per år för varje stödkategori (reklam för kvalitetsmärkning, reklam för miljömärkning, generisk reklam, reklam utanför Österrike, kvalitetsåtgärder såväl som tekniskt stöd avseende båda typerna av märkning och generiska produkter). Följande siffror tillhandahölls i inlagan av den 14 september 2012:

(euro)

Werbemaßnahmen für Gütesiegel und Biozeichen

generische Werbung

Werbung außerhalb Österreichs

Qualitätsmaßnahmen

technische Hilfe für beide Siegel und generische Erzeugnisse

Sonstiges nicht zuordenbar

Summe

1995

1 299 346,00

6 362 489,86

3 571 312,11

371 139,09

582 771,80

897 145,82

13 084 204,68

1996

2 233 341,97

8 643 529,94

2 888 555,25

394 070,06

779 226,09

1 302 935,06

16 241 658,37

1997

1 711 790,25

8 550 846,55

2 679 179,98

362 098,72

752 833,66

1 249 471,22

15 306 220,38

1998

1 347 618,61

9 607 372,32

3 555 154,59

689 570,37

1 078 268,11

1 939 620,16

18 217 604,16

1999

1 950 511,57

9 740 191,85

3 444 902,31

802 776,30

874 229,94

1 345 873,52

18 158 485,49

2000

1 616 472,22

8 148 390,41

2 387 445,85

1 327 850,90

993 697,77

1 393 239,07

15 867 096,22

2001

1 537 390,80

5 448 146,98

2 234 769,81

728 167,14

899 896,37

1 243 946,42

12 092 317,52

2002

1 336 612,09

7 237 058,31

2 092 667,47

381 162,95

825 295,61

1 665 431,89

13 538 228,32

2003

1 628 162,19

3 561 930,45

1 487 154,69

74 665,78

491 988,97

1 800 606,93

9 044 509,01

2004

1 562 732,58

4 934 174,90

1 366 698,52

129 725,39

804 018,00

1 762 093,47

10 559 442,86

| (45) | De österrikiska myndigheterna tillhandahöll följande siffror för miljömärknings- och kvalitetsmärkningsåtgärderna under perioden 2002–2008:










  Jahr | Gesamtkosten It. Jahresbericht | davon AMA-Gütesiegel | in % von Gesamt | davon AMA-Bio-Zeichen | in % von Gesamt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 13 538 228,32 | 1 356 909,27 | 10,02 | 320 695,40 | 2,37 |
| 2003 | 9 044 509,01 | 2 139 261,31 | 23,65 | 829 573,19 | 9,17 |
| 2004 | 10 559 442,86 | 1 187 575,61 | 11,25 | 994 446,40 | 9,42 |
| 2005 | 8 994 712,20 | 1 709 859,07 | 19,01 | 714 448,63 | 7,94 |
| 2006 | 12 193 320,12 | 2 834 299,23 | 23,24 | 327 752,62 | 2,69 |
| 2007 | 12 285 344,67 | 3 466 665,92 | 28,22 | 641 760,86 | 5,22 |
| 2008 | 15 087 995,71 | 3 410 221,60 | 22,60 | 1 273 517,59 | 8,44 |
| Summe | 81 703 552,89 | 16 104 792,01 | | 5 102 194,69 | |

(45)

De österrikiska myndigheterna tillhandahöll följande siffror för miljömärknings- och kvalitetsmärkningsåtgärderna under perioden 2002–2008:

Jahr

Gesamtkosten It. Jahresbericht

davon AMA-Gütesiegel

in % von Gesamt

davon AMA-Bio-Zeichen

in % von Gesamt

2002

13 538 228,32

1 356 909,27

10,02

320 695,40

2,37

2003

9 044 509,01

2 139 261,31

23,65

829 573,19

9,17

2004

10 559 442,86

1 187 575,61

11,25

994 446,40

9,42

2005

8 994 712,20

1 709 859,07

19,01

714 448,63

7,94

2006

12 193 320,12

2 834 299,23

23,24

327 752,62

2,69

2007

12 285 344,67

3 466 665,92

28,22

641 760,86

5,22

2008

15 087 995,71

3 410 221,60

22,60

1 273 517,59

8,44

Summe

Summe

81 703 552,89

81 703 552,89

16 104 792,01

16 104 792,01

5 102 194,69

5 102 194,69

3.4   STÖDMOTTAGARE

STÖDMOTTAGARE

| (46) | Den tillgängliga informationen visar att marknadsföringsåtgärdernas förmånstagare är jordbruksproducenter såväl som företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, inklusive livsmedelsindustrin. |
| --- | --- |

(46)

Den tillgängliga informationen visar att marknadsföringsåtgärdernas förmånstagare är jordbruksproducenter såväl som företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, inklusive livsmedelsindustrin.

3.5   RÄTTSLIG GRUND

RÄTTSLIG GRUND

| (47) | Grundförfattningen för alla AMA:s marknadsföringsåtgärder är AMA-författningen – Bundesgesetz über die Errichtung der Marktordnungsstelle ”Agrarmarkt Austria” (förbundslagen om upprättande av det marknadsreglerande organet Agrarmarkt Austria) (15). |
| --- | --- |

(47)

Grundförfattningen för alla AMA:s marknadsföringsåtgärder är AMA-författningen – Bundesgesetz über die Errichtung der Marktordnungsstelle ”Agrarmarkt Austria” (förbundslagen om upprättande av det marknadsreglerande organet Agrarmarkt Austria) (15).

15

| (48) | Efter en begäran om upplysningar av den 30 april 2014 lämnade de österrikiska myndigheterna in alla verkställande rättsakter (Richtlinien, Verordnungen etc., inklusive AMA:s interna riktlinjer och andra interna bestämmelser) som reglerar kvalitetsmärkningen och miljömärkningen såväl som respektive marknadsföringsåtgärder. |
| --- | --- |

(48)

Efter en begäran om upplysningar av den 30 april 2014 lämnade de österrikiska myndigheterna in alla verkställande rättsakter (Richtlinien, Verordnungen etc., inklusive AMA:s interna riktlinjer och andra interna bestämmelser) som reglerar kvalitetsmärkningen och miljömärkningen såväl som respektive marknadsföringsåtgärder.

3.6   AMA MARKETING OCH DEN SKATTELIKNANDE FINANSIERINGEN AV ÅTGÄRDEN

AMA MARKETING OCH DEN SKATTELIKNANDE FINANSIERINGEN AV ÅTGÄRDEN

| (49) | AMA är ett offentligrättsligt organ som inrättades 1992 genom AMA-förordningen och som kontrolleras av staten. Ordningen förvaltas av AMA Marketing, ett helägt dotterbolag till AMA. |
| --- | --- |

(49)

AMA är ett offentligrättsligt organ som inrättades 1992 genom AMA-förordningen och som kontrolleras av staten. Ordningen förvaltas av AMA Marketing, ett helägt dotterbolag till AMA.

| (50) | I ärende NN 34A/2000 har de österrikiska myndigheterna lämnat följande uppgifter om AMA:s status och verksamhet: |
| --- | --- |

(50)

I ärende NN 34A/2000 har de österrikiska myndigheterna lämnat följande uppgifter om AMA:s status och verksamhet:

| (51) | Enligt de österrikiska myndigheterna marknadsför varken AMA eller AMA Marketing varor eller tjänster. AMA Marketing övervakar användningen av kvalitetsmärkningen och miljömärkningen, planerar och samordnar marknadsföringsåtgärder (reklam, mässor, utställningar, PR-evenemang och liknande), producerar informationsmaterial om kvalitetsprogram och kvalitetsmärkningar, och beställer forskningsprojekt rörande olika ämnen med avseende på jordbruksproduktionens kvalitet. |
| --- | --- |

(51)

Enligt de österrikiska myndigheterna marknadsför varken AMA eller AMA Marketing varor eller tjänster. AMA Marketing övervakar användningen av kvalitetsmärkningen och miljömärkningen, planerar och samordnar marknadsföringsåtgärder (reklam, mässor, utställningar, PR-evenemang och liknande), producerar informationsmaterial om kvalitetsprogram och kvalitetsmärkningar, och beställer forskningsprojekt rörande olika ämnen med avseende på jordbruksproduktionens kvalitet.

| (52) | AMA Marketing genomför inte reklamkampanjer eller produktkontroller. I stället väljer AMA Marketing, i enlighet med nationell lagstiftning som införlivar rådets direktiv 92/50/EEG (16) och därefter Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (17), ut privata företag som ska genomföra sådana kampanjer eller kontroller. |
| --- | --- |

(52)

AMA Marketing genomför inte reklamkampanjer eller produktkontroller. I stället väljer AMA Marketing, i enlighet med nationell lagstiftning som införlivar rådets direktiv 92/50/EEG (16) och därefter Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (17), ut privata företag som ska genomföra sådana kampanjer eller kontroller.

16

17

| (53) | De österrikiska jordbruks- och livsmedelsföretagen betalar obligatoriska avgifter som föreskrivs i AMA-författningen och som finansierar 100 % av AMA:s marknadsföringsåtgärder. AMA och AMA Marketing finansieras också genom dessa avgifter. |
| --- | --- |

(53)

De österrikiska jordbruks- och livsmedelsföretagen betalar obligatoriska avgifter som föreskrivs i AMA-författningen och som finansierar 100 % av AMA:s marknadsföringsåtgärder. AMA och AMA Marketing finansieras också genom dessa avgifter.

| (54) | I AMA-förordningen (§ 21c.1) fastställs att avgifterna måste betalas för följande åtgärder eller produkter:






  — | leverans av mjölk för bearbetning, |
| --- | --- | --- |

(54)

I AMA-förordningen (§ 21c.1) fastställs att avgifterna måste betalas för följande åtgärder eller produkter:

—

leverans av mjölk för bearbetning,

| — | malning av spannmål, |
| --- | --- |

—

malning av spannmål,

| — | slakt av vuxna nötkreatur, kalvar, grisar, lamm, får och höns, |
| --- | --- |

—

slakt av vuxna nötkreatur, kalvar, grisar, lamm, får och höns,

| — | hållande av fjäderfä för äggproduktion, |
| --- | --- |

—

hållande av fjäderfä för äggproduktion,

| — | produktion av grönsaker och frukt, |
| --- | --- |

—

produktion av grönsaker och frukt,

| — | produktion av potatis (förutom potatisstärkelse och potatis för framställning av alkohol), |
| --- | --- |

—

produktion av potatis (förutom potatisstärkelse och potatis för framställning av alkohol),

| — | produktion och odling av trädgårdsprodukter, |
| --- | --- |

—

produktion och odling av trädgårdsprodukter,

| — | odling av vingårdar, |
| --- | --- |

—

odling av vingårdar,

| — | utsläppande på marknaden av vin. |
| --- | --- |

—

utsläppande på marknaden av vin.

| (55) | De maximala avgiftsbeloppen fastställs också i AMA-förordningen (§ 21d). Den konkreta avgiftsnivån fastställs i en förordning som utfärdas av AMA:s styrelse (Verordnung des Verwaltungsrates). |
| --- | --- |

(55)

De maximala avgiftsbeloppen fastställs också i AMA-förordningen (§ 21d). Den konkreta avgiftsnivån fastställs i en förordning som utfärdas av AMA:s styrelse (Verordnung des Verwaltungsrates).

| (56) | I en skrivelse av den 14 september 2012 meddelade de österrikiska myndigheterna att följande belopp för avgifter uppburits under perioden 1995–2008 (18):







  1995 | – | 13 833 026,19 euro |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | – | 15 260 738,33 euro |
| 1997 | – | 14 340 815,84 euro |
| 1998 | – | 15 473 675,13 euro |
| 1999 | – | 15 260 405,37 euro |
| 2000 | – | 15 419 046,38 euro |
| 2001 | – | 15 228 252,40 euro |
| 2002 | – | 15 461 156,95 euro |
| 2003 | – | 13 529 199,62 euro |
| 2004 | – | 17 320 613,38 euro |
| 2005 | – | 16 003 552,29 euro |
| 2006 | – | 16 030 054,67 euro |
| 2007 | – | 15 909 792,32 euro |
| 2008 | – | 15 880 813,22 euro |

(56)

I en skrivelse av den 14 september 2012 meddelade de österrikiska myndigheterna att följande belopp för avgifter uppburits under perioden 1995–2008 (18):

18

1995

–

13 833 026,19 euro

1996

–

15 260 738,33 euro

1997

–

14 340 815,84 euro

1998

–

15 473 675,13 euro

1999

–

15 260 405,37 euro

2000

–

15 419 046,38 euro

2001

–

15 228 252,40 euro

2002

–

15 461 156,95 euro

2003

–

13 529 199,62 euro

2004

–

17 320 613,38 euro

2005

–

16 003 552,29 euro

2006

–

16 030 054,67 euro

2007

–

15 909 792,32 euro

2008

–

15 880 813,22 euro

| (57) | Som ett exempel kan nämnas att totalt 13 529 199,62 euro i avgifter inkasserades under 2003, enligt följande:






  Mjölk | 7 754 833,88 |
| --- | --- | --- |
| Vuxna nötkreatur | 1 141 663,81 |
| Svin | 1 976 514,84 |
| Kalvar | 31 926,33 |
| Får och lamm | 34 046,38 |
| Fjäderfä för slakt | 405 925,74 |
| Värphöns | 427 690,62 |
| Frukt | 769 823,87 |
| Grönsaker | 408 448,99 |
| Potatis | 243 896,60 |
| Trädgårdsprodukter | 334 428,56 |

(57)

Som ett exempel kan nämnas att totalt 13 529 199,62 euro i avgifter inkasserades under 2003, enligt följande:

Mjölk

7 754 833,88

Vuxna nötkreatur

1 141 663,81

Svin

1 976 514,84

Kalvar

31 926,33

Får och lamm

34 046,38

Fjäderfä för slakt

405 925,74

Värphöns

427 690,62

Frukt

769 823,87

Grönsaker

408 448,99

Potatis

243 896,60

Trädgårdsprodukter

334 428,56

| (58) | Enligt § 21c.2 i AMA-förordningen är varor som har sitt ursprung utanför Österrike undantagna från dessa avgifter. |
| --- | --- |

(58)

Enligt § 21c.2 i AMA-förordningen är varor som har sitt ursprung utanför Österrike undantagna från dessa avgifter.

4.   AMA:s MARKNADSFÖRINGSÅTGÄRDER

AMA:s MARKNADSFÖRINGSÅTGÄRDER

| (59) | Genom en skrivelse av den 16 oktober 2000 inom ramen för ärende NN 34/2000 tillhandahöll de österrikiska myndigheterna årliga rapporter för åren 1995, 1996, 1997, 1998 och 1999 som innehåller förteckningar över alla AMA:s marknadsföringsåtgärder. |
| --- | --- |

(59)

Genom en skrivelse av den 16 oktober 2000 inom ramen för ärende NN 34/2000 tillhandahöll de österrikiska myndigheterna årliga rapporter för åren 1995, 1996, 1997, 1998 och 1999 som innehåller förteckningar över alla AMA:s marknadsföringsåtgärder.

| (60) | När det gäller kvalitets- och miljömärkningarna tillhandahöll de österrikiska myndigheterna en utförlig beskrivning inom ramen för bedömningen av stödordning NN 34A/2000. |
| --- | --- |

(60)

När det gäller kvalitets- och miljömärkningarna tillhandahöll de österrikiska myndigheterna en utförlig beskrivning inom ramen för bedömningen av stödordning NN 34A/2000.

| (61) | Utifrån denna information framgår det att marknadsföringsverksamheten kan delas in i följande stödkategorier:






  — | reklam, inklusive reklam om kvalitetsmärkningen och miljömärkningen, generiska marknadsföringsåtgärder och reklamåtgärder utanför Österrike (avsnitt 4.1), |
| --- | --- | --- |

(61)

Utifrån denna information framgår det att marknadsföringsverksamheten kan delas in i följande stödkategorier:

—

reklam, inklusive reklam om kvalitetsmärkningen och miljömärkningen, generiska marknadsföringsåtgärder och reklamåtgärder utanför Österrike (avsnitt 4.1),

| — | stöd till system för kvalitetssäkring, kvalitetskontroller och kontroller för ekologiska produkter för kvalitets- och miljömärkta produkter (avsnitt 4.2) och |
| --- | --- |

—

stöd till system för kvalitetssäkring, kvalitetskontroller och kontroller för ekologiska produkter för kvalitets- och miljömärkta produkter (avsnitt 4.2) och

| — | tekniska stödåtgärder (avsnitt 4.3). |
| --- | --- |

—

tekniska stödåtgärder (avsnitt 4.3).

| (62) | En utförlig beskrivning av åtgärderna per stödkategori följer i kapitlen 4.1 till och med 4.3. |
| --- | --- |

(62)

En utförlig beskrivning av åtgärderna per stödkategori följer i kapitlen 4.1 till och med 4.3.

4.1   REKLAMÅTGÄRDER

REKLAMÅTGÄRDER

4.1.1   REKLAMÅTGÄRDER RÖRANDE KVALITETSMÄRKNINGEN OCH MILJÖMÄRKNINGEN

| (63) | Enligt den information som tillhandahölls av de österrikiska myndigheterna när det gäller stödordning NN 34A/2000, innehöll miljömärkningen eventuellt angivelse av ursprung. I kvalitetsmärkningen ingår alltid särskild angivelse av ursprunget och ett andra fält med färger och/eller symboler som (grafiskt) anger ursprunget, beroende på medlemsstaten eller produktionsregionen i fråga. |
| --- | --- |

(63)

Enligt den information som tillhandahölls av de österrikiska myndigheterna när det gäller stödordning NN 34A/2000, innehöll miljömärkningen eventuellt angivelse av ursprung. I kvalitetsmärkningen ingår alltid särskild angivelse av ursprunget och ett andra fält med färger och/eller symboler som (grafiskt) anger ursprunget, beroende på medlemsstaten eller produktionsregionen i fråga.

Märkningar som används och stödberättigande enligt ordningen

Märkningar som används och stödberättigande enligt ordningen

| (64) | Enligt den information som tillhandahållits av de österrikiska myndigheterna om stödordning NN 34A/2000 hade märkningarna efter 2002 följande utseende:

  Märkningarnas utseende från och med 2002
   (19)










  Kvalitetsmärkning
   (20)

  (Österrike) | Kvalitetsmärkning

  (Bayern) | Miljömärkning

  (angivet ursprung) | Miljömärkning

  (ursprung anges inte) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |

(64)

Enligt den information som tillhandahållits av de österrikiska myndigheterna om stödordning NN 34A/2000 hade märkningarna efter 2002 följande utseende:

Märkningarnas utseende från och med 2002
   (19)

Märkningarnas utseende från och med 2002

19

Kvalitetsmärkning
   (20)

Kvalitetsmärkning

20

(Österrike)

Kvalitetsmärkning

Kvalitetsmärkning

(Bayern)

Miljömärkning

Miljömärkning

(angivet ursprung)

Miljömärkning

Miljömärkning

(ursprung anges inte)

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

| (65) | Utifrån de exempel som skickats in till kommissionen för perioden 1995–2002 framgår det att miljömärkningen hade samma utseende som i perioden efter 2002, medan kvalitetsmärkningen till och med 31 december 1999 hade en annan utformning (som visas nedan): i stället för hänvisningen till ”AMA Gütesiegel” placerades ordet ”Austria” (i samma storlek) i det centrala fältet, dvs. den visuellt sett dominerande delen av etiketten.

  Kvalitetsmärkningens utseende under perioden 1 januari 1995–31 december 1999 (Österrike) |
| --- | --- |

(65)

Utifrån de exempel som skickats in till kommissionen för perioden 1995–2002 framgår det att miljömärkningen hade samma utseende som i perioden efter 2002, medan kvalitetsmärkningen till och med 31 december 1999 hade en annan utformning (som visas nedan): i stället för hänvisningen till ”AMA Gütesiegel” placerades ordet ”Austria” (i samma storlek) i det centrala fältet, dvs. den visuellt sett dominerande delen av etiketten.

Kvalitetsmärkningens utseende under perioden 1 januari 1995–31 december 1999 (Österrike)

Kvalitetsmärkningens utseende under perioden 1 januari 1995–31 december 1999 (Österrike)

| (66) | Från och med januari 2000 ersattes den ursprungliga kvalitetsmärkningen med den märkning som visas i skäl 65 (21). Detta avspeglas i de årliga rapporterna från denna period och framåt. |
| --- | --- |

(66)

Från och med januari 2000 ersattes den ursprungliga kvalitetsmärkningen med den märkning som visas i skäl 65 (21). Detta avspeglas i de årliga rapporterna från denna period och framåt.

21

| (67) | Enligt de tillhandahållna uppgifterna rörande stödordning NN 34A/2000, beviljades miljömärkningen och kvalitetsmärkningen endast när det gäller produkter som uppfyller vissa kvalitetskriterier med avseende på produktionsmetoder, produktens egenskaper, och i vissa fall, krav angående produktens geografiska ursprung. |
| --- | --- |

(67)

Enligt de tillhandahållna uppgifterna rörande stödordning NN 34A/2000, beviljades miljömärkningen och kvalitetsmärkningen endast när det gäller produkter som uppfyller vissa kvalitetskriterier med avseende på produktionsmetoder, produktens egenskaper, och i vissa fall, krav angående produktens geografiska ursprung.

| (68) | De österrikiska myndigheterna har försäkrat att bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG (22) uppfylls i den subventionerade reklamen. |
| --- | --- |

(68)

De österrikiska myndigheterna har försäkrat att bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG (22) uppfylls i den subventionerade reklamen.

22

| (69) | Miljömärkningen beviljades endast med avseende på ekologiska produkter som uppfyller de kriterier som fastställs i rådets förordning (EEG) 2092/91 (23). |
| --- | --- |

(69)

Miljömärkningen beviljades endast med avseende på ekologiska produkter som uppfyller de kriterier som fastställs i rådets förordning (EEG) 2092/91 (23).

23

| (70) | Kvalitetsmärkningen tilldelades endast produkter som uppfyller kvalitetskraven i artikel 24a b i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 (24). De produkter som uppfyller de kvalitetskriterier som krävs för användning av kvalitetsmärkningen uppfyller följande högre standarder enligt definitionen i punkt 47 i 2000–2006 års riktlinjer (25):






  Produkt | Kriterium |
| --- | --- | --- |
| Nötkött, kalvkött | pH36-värde < 5,8 inom minst 36 timmar |
| Griskött | PSE-griskött: pH1-värde minst 30 minuter efter slakt: 6,0 eller högre |
| | Endast kött av klasserna S och E tillåts |
| | DFE-griskött: pH12-värde minst 12 timmar efter slakt: max 5,8 |
| Turkiet | Bakteriologiska krav: högsta totalantal bakterier L 50 000 KbE/cm2 och högsta antal enterobakterier L 500 KbE/cm2 innan styckning, motsvarande värden L 100 000  KbE/cm2 och L 1 000 KbE/cm2 efter styckning |
| Ägg | Endast höns hållna frigående inomhus och frigående utomhus |
| | Deltagande i ett program för förebyggande och kontroll av salmonella |
| Mjölk och mjölkprodukter | Lipopolysackaridinnehåll ≤ 400 EU/ml |
| | Endast kvalitetsklass 1 av fyra befintliga klasser |
| | I det mikrobiologiska toleransintervallet utgör de lägre gränsvärdena enligt den österrikiska lagen Milchhygieneverordnung de övre gränsvärdena för kvalitetsmärkta produkter. Om toleransintervallet t.ex. är 1–3 enligt lagen tillåter kvalitetsmärkningen endast värden upp till 1 |
| | Innehållet i jäst och mögelsvampar i fermenterade mjölkprodukter ≤ 10/ml, smör ≤ 100/g, keso ≤ 1 000 /g |
| Honung | Vattenhalt max 19 %, HMF -halt ≤ 20 ppm |
| Spannmål, spannmålsprodukter | Vete: hektolitervikt 80 kg, gluteninnehåll 30 %, proteininnehåll 14 %, sedimentationsvärde 50 Eh, falltal 250 sek; råg: hektolitervikt 72 kg, amylogram 500AE; råg för bryggning: proteininnehåll max 12 %, fullkornsråghalt 90 % |
| Oljeväxter och matoljor | Syratal (SZ) 0,2 mg/kg |
| | Peroxidtal (POZ) (färska prover) 1,5 |
| Glass | Endast råmjölk av den högsta kvalitetskategorin (S) av tre kategorier |
| | Antal bakterier ≤ 50 000 (toleransintervall + 30 000 ) |
| | Alla mikrobiologiska högsta tillåtna värden ska vara lägre än i den österrikiska lagen Speiseeisverordnung |
| Frukt, grönsaker, matpotatis | Användning av pesticider och herbicider endast i enlighet med den integrerade produktionspositiva förteckningen, t.ex. endast omkring 160 av de cirka 300 växtskyddskemikalier som förtecknas i den österrikiska lagen Pflanzenschutzmittelgesetz tillåts för kvalitetsmärkta produkter |
| | Vid kvävegödsling av potatis är endast 100 kg ren NO/hektar tillåtet (god jordbrukssed i Österrike: 175 kg) |
| | Inget avloppsslam tillåts |
| | Ingen gödsling utan jordanalys eller utöver näringsämnesnivå C (optimal näringstillförsel) |

(70)

Kvalitetsmärkningen tilldelades endast produkter som uppfyller kvalitetskraven i artikel 24a b i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 (24). De produkter som uppfyller de kvalitetskriterier som krävs för användning av kvalitetsmärkningen uppfyller följande högre standarder enligt definitionen i punkt 47 i 2000–2006 års riktlinjer (25):

24

25

Produkt

Kriterium

Nötkött, kalvkött

pH36-värde < 5,8 inom minst 36 timmar

Griskött

PSE-griskött: pH1-värde minst 30 minuter efter slakt: 6,0 eller högre

Endast kött av klasserna S och E tillåts

DFE-griskött: pH12-värde minst 12 timmar efter slakt: max 5,8

Turkiet

Bakteriologiska krav: högsta totalantal bakterier L 50 000 KbE/cm2 och högsta antal enterobakterier L 500 KbE/cm2 innan styckning, motsvarande värden L 100 000  KbE/cm2 och L 1 000 KbE/cm2 efter styckning

2

2

2

2

Ägg

Endast höns hållna frigående inomhus och frigående utomhus

Deltagande i ett program för förebyggande och kontroll av salmonella

Mjölk och mjölkprodukter

Lipopolysackaridinnehåll ≤ 400 EU/ml

Endast kvalitetsklass 1 av fyra befintliga klasser

I det mikrobiologiska toleransintervallet utgör de lägre gränsvärdena enligt den österrikiska lagen Milchhygieneverordnung de övre gränsvärdena för kvalitetsmärkta produkter. Om toleransintervallet t.ex. är 1–3 enligt lagen tillåter kvalitetsmärkningen endast värden upp till 1

Milchhygieneverordnung

Innehållet i jäst och mögelsvampar i fermenterade mjölkprodukter ≤ 10/ml, smör ≤ 100/g, keso ≤ 1 000 /g

Honung

Vattenhalt max 19 %, HMF -halt ≤ 20 ppm

Spannmål, spannmålsprodukter

Vete: hektolitervikt 80 kg, gluteninnehåll 30 %, proteininnehåll 14 %, sedimentationsvärde 50 Eh, falltal 250 sek; råg: hektolitervikt 72 kg, amylogram 500AE; råg för bryggning: proteininnehåll max 12 %, fullkornsråghalt 90 %

Oljeväxter och matoljor

Syratal (SZ) 0,2 mg/kg

Peroxidtal (POZ) (färska prover) 1,5

Glass

Endast råmjölk av den högsta kvalitetskategorin (S) av tre kategorier

Antal bakterier ≤ 50 000 (toleransintervall + 30 000 )

Alla mikrobiologiska högsta tillåtna värden ska vara lägre än i den österrikiska lagen Speiseeisverordnung

Speiseeisverordnung

Frukt, grönsaker, matpotatis

Användning av pesticider och herbicider endast i enlighet med den integrerade produktionspositiva förteckningen, t.ex. endast omkring 160 av de cirka 300 växtskyddskemikalier som förtecknas i den österrikiska lagen Pflanzenschutzmittelgesetz tillåts för kvalitetsmärkta produkter

Pflanzenschutzmittelgesetz

Vid kvävegödsling av potatis är endast 100 kg ren NO/hektar tillåtet (god jordbrukssed i Österrike: 175 kg)

Inget avloppsslam tillåts

Ingen gödsling utan jordanalys eller utöver näringsämnesnivå C (optimal näringstillförsel)

| (71) | Den ursprungsregion som anges i märkningen ansågs vara regionen där bearbetningen av produkten ägde rum och i vilken de avgörande råvarorna (wertbestimmende Rohstoffe) har sitt ursprung. En tredjedel av dessa råvaror kan komma från andra regioner om de inte kan odlas eller erhållas i ursprungsregionen. |
| --- | --- |

(71)

Den ursprungsregion som anges i märkningen ansågs vara regionen där bearbetningen av produkten ägde rum och i vilken de avgörande råvarorna (wertbestimmende Rohstoffe) har sitt ursprung. En tredjedel av dessa råvaror kan komma från andra regioner om de inte kan odlas eller erhållas i ursprungsregionen.

wertbestimmende Rohstoffe

| (72) | För produktionen av färska ägg måste hönsen vara födda och uppgödda i den berörda regionen. För produktionen av nöt, kalv, fläsk, kalkon och lamm måste djuren vara födda i regionen i fråga. |
| --- | --- |

(72)

För produktionen av färska ägg måste hönsen vara födda och uppgödda i den berörda regionen. För produktionen av nöt, kalv, fläsk, kalkon och lamm måste djuren vara födda i regionen i fråga.

| (73) | När det gäller den märkning som används för kvalitetsmärkningen bifogade de österrikiska myndigheterna i sin informationsinlaga av den 14 september 2012 de tillämpliga reglerna för perioden till 1999. Denna information visar att den märkning som visas i skäl 65 användes både i rättsakterna (AMA-Gütesiegel Richtlinien (26), Regulativ für die Verleihung des Rechts zur Führung der Urspungs- und Gütezeichen für Lebensmittel (27)) och i ansökningsformulären (Antrag auf Verleihung des Herkunfts- und Gütezeichens für Lebensmittel (28)). |
| --- | --- |

(73)

När det gäller den märkning som används för kvalitetsmärkningen bifogade de österrikiska myndigheterna i sin informationsinlaga av den 14 september 2012 de tillämpliga reglerna för perioden till 1999. Denna information visar att den märkning som visas i skäl 65 användes både i rättsakterna (AMA-Gütesiegel Richtlinien (26), Regulativ für die Verleihung des Rechts zur Führung der Urspungs- und Gütezeichen für Lebensmittel (27)) och i ansökningsformulären (Antrag auf Verleihung des Herkunfts- und Gütezeichens für Lebensmittel (28)).

26

27

28

| (74) | Efter 1999 var den märkning som används för kvalitetsmärkningen identisk med den märkning som visas i skäl 64. |
| --- | --- |

(74)

Efter 1999 var den märkning som används för kvalitetsmärkningen identisk med den märkning som visas i skäl 64.

Stödberättigande kostnader enligt ordningen

Stödberättigande kostnader enligt ordningen

| (75) | När det gäller kvalitetsmärkningen kan man på grundval av den information som lämnats i årsrapporterna för 1995 till 1999 och den information som avser stödordning NN 34A/2000 dra slutsatsen att stöd har beviljats för kostnaderna för reklamkampanjer för att förbättra kvalitetsmedvetenheten hos konsumenterna och för att främja kvalitetsmärkningen. Syftet var att skapa en bild av kvalitetsmärkningen som inköpsvägledning (Orientierungshilfe beim Einkauf). |
| --- | --- |

(75)

När det gäller kvalitetsmärkningen kan man på grundval av den information som lämnats i årsrapporterna för 1995 till 1999 och den information som avser stödordning NN 34A/2000 dra slutsatsen att stöd har beviljats för kostnaderna för reklamkampanjer för att förbättra kvalitetsmedvetenheten hos konsumenterna och för att främja kvalitetsmärkningen. Syftet var att skapa en bild av kvalitetsmärkningen som inköpsvägledning (Orientierungshilfe beim Einkauf).

Orientierungshilfe beim Einkauf

| (76) | När det gäller miljömärkningen beviljades stöd för kostnader för reklamkampanjer som informerade konsumenterna om de produkter som var märkta med miljömärkningen samt om kraven för användning av märkningen och om ekologiskt jordbruk i allmänhet. |
| --- | --- |

(76)

När det gäller miljömärkningen beviljades stöd för kostnader för reklamkampanjer som informerade konsumenterna om de produkter som var märkta med miljömärkningen samt om kraven för användning av märkningen och om ekologiskt jordbruk i allmänhet.

| (77) | Kampanjerna bestod av annonser i tryckta och elektroniska medier, på försäljningsställen och vid offentliga evenemang, i informationsställ med broschyrer om de produkter som bär kvalitetsmärkningen eller miljömärkningen, i informationsbroschyrer, som en del av provsmakningen av produkter på mässor och vid andra offentliga tillställningar samt andra sätt att dra till sig konsumenternas uppmärksamhet, till exempel genom golvdekaler (placeras i snabbköp) med symboler och uppgifter rörande kvalitetsmärkningen och miljömärkningen. Kampanjerna inriktades på olika produktgrupper åt gången beroende på den lokala och marknadsmässiga situationen. |
| --- | --- |

(77)

Kampanjerna bestod av annonser i tryckta och elektroniska medier, på försäljningsställen och vid offentliga evenemang, i informationsställ med broschyrer om de produkter som bär kvalitetsmärkningen eller miljömärkningen, i informationsbroschyrer, som en del av provsmakningen av produkter på mässor och vid andra offentliga tillställningar samt andra sätt att dra till sig konsumenternas uppmärksamhet, till exempel genom golvdekaler (placeras i snabbköp) med symboler och uppgifter rörande kvalitetsmärkningen och miljömärkningen. Kampanjerna inriktades på olika produktgrupper åt gången beroende på den lokala och marknadsmässiga situationen.

| (78) | Enligt den information som tillhandahölls av de österrikiska myndigheterna rörande åtgärd NN 34A/2000 nämndes varken namngivna produkter eller märken i annonser eller under aktiviteter på försäljningsställen och vid offentliga evenemang under perioden 2002–2008. I stället innehöll dessa bara information om produktens kvalitetskrav och kvalitetskontroller i förbindelse med kvalitetsmärkningen så att konsumenterna skulle kunna känna igen de kvalitetsmärkta produkternas särskilda kvalitet. Stöd för aktiviteter på försäljningsställen fanns att tillgå för alla intresserade företag som ville organisera sådana kampanjer i sina lokaler. Företagen själva erhöll inte något direkt stöd enligt den anmälda stödordningen. |
| --- | --- |

(78)

Enligt den information som tillhandahölls av de österrikiska myndigheterna rörande åtgärd NN 34A/2000 nämndes varken namngivna produkter eller märken i annonser eller under aktiviteter på försäljningsställen och vid offentliga evenemang under perioden 2002–2008. I stället innehöll dessa bara information om produktens kvalitetskrav och kvalitetskontroller i förbindelse med kvalitetsmärkningen så att konsumenterna skulle kunna känna igen de kvalitetsmärkta produkternas särskilda kvalitet. Stöd för aktiviteter på försäljningsställen fanns att tillgå för alla intresserade företag som ville organisera sådana kampanjer i sina lokaler. Företagen själva erhöll inte något direkt stöd enligt den anmälda stödordningen.

| (79) | Dessutom måste enligt de österrikiska myndigheterna produktens ursprung, där detta nämndes, vara av underordnad betydelse i den subventionerade reklamen. De österrikiska myndigheterna har lämnat in representativa exempel på tryckt och audiovisuell reklam som illustrerar hur annonserna utformades för att säkerställa att meddelandet om ursprung alltid var av underordnad betydelse. |
| --- | --- |

(79)

Dessutom måste enligt de österrikiska myndigheterna produktens ursprung, där detta nämndes, vara av underordnad betydelse i den subventionerade reklamen. De österrikiska myndigheterna har lämnat in representativa exempel på tryckt och audiovisuell reklam som illustrerar hur annonserna utformades för att säkerställa att meddelandet om ursprung alltid var av underordnad betydelse.

| (80) | Utifrån informationen som avser åtgärd NN 34A/2000 framgår att en del av miljömärkningsåtgärderna rör EU:s samfinansierade marknadsföringsverksamhet. |
| --- | --- |

(80)

Utifrån informationen som avser åtgärd NN 34A/2000 framgår att en del av miljömärkningsåtgärderna rör EU:s samfinansierade marknadsföringsverksamhet.

4.1.2   GENERISKA REKLAMÅTGÄRDER

| (81) | Uppgifterna i de årliga rapporterna från 1995–1999 visar att reklamkampanjerna rörde mjölk och mjölkprodukter, kött och köttprodukter, ägg, frukt, grönsaker och potatis samt bearbetade produkter av dessa råvaror samt blommor. |
| --- | --- |

(81)

Uppgifterna i de årliga rapporterna från 1995–1999 visar att reklamkampanjerna rörde mjölk och mjölkprodukter, kött och köttprodukter, ägg, frukt, grönsaker och potatis samt bearbetade produkter av dessa råvaror samt blommor.

| (82) | Reklamkampanjerna bestod av annonser i tryckta och elektroniska medier och säljfrämjande åtgärder på försäljningsställen, mässor och evenemang. Som säljfrämjande åtgärder användes informationsställ med varuprover och broschyrer om de annonserade produkterna och andra sätt att dra till sig konsumenternas uppmärksamhet, såsom produkttester, tävlingar med priser (Gewinnspiele) samt affischer, flaggor och trottoardekaler med information om de annonserade produkterna. Dessutom producerades olika tryckta och andra material för att främja olika produkter eller produktgrupper. Sådant material inbegriper informationsbroschyrer, tidningar, kokböcker, kläder med tryck och presentreklam. |
| --- | --- |

(82)

Reklamkampanjerna bestod av annonser i tryckta och elektroniska medier och säljfrämjande åtgärder på försäljningsställen, mässor och evenemang. Som säljfrämjande åtgärder användes informationsställ med varuprover och broschyrer om de annonserade produkterna och andra sätt att dra till sig konsumenternas uppmärksamhet, såsom produkttester, tävlingar med priser (Gewinnspiele) samt affischer, flaggor och trottoardekaler med information om de annonserade produkterna. Dessutom producerades olika tryckta och andra material för att främja olika produkter eller produktgrupper. Sådant material inbegriper informationsbroschyrer, tidningar, kokböcker, kläder med tryck och presentreklam.

Gewinnspiele

Konkreta kampanjer som genomförts i enlighet med ordningen

Konkreta kampanjer som genomförts i enlighet med ordningen

| (83) | I de reklamexempel från denna period som kommissionen hade tillgång till visas produktens ursprung i ord och symboler inte bara i kvalitetsmärkningen utan också på andra håll i reklammaterialet. |
| --- | --- |

(83)

I de reklamexempel från denna period som kommissionen hade tillgång till visas produktens ursprung i ord och symboler inte bara i kvalitetsmärkningen utan också på andra håll i reklammaterialet.

| (84) | Årsrapporten från 1995 och de prover som överlämnades av Österrike till kommissionen innehöll bland annat följande exempel:






  — | En kampanj från 1995 hänvisade till ”Geflügel aus Österreich”. Märkningens huvudsakliga visuella fält visar den österrikiska flaggan. |
| --- | --- | --- |

(84)

Årsrapporten från 1995 och de prover som överlämnades av Österrike till kommissionen innehöll bland annat följande exempel:

—

En kampanj från 1995 hänvisade till ”Geflügel aus Österreich”. Märkningens huvudsakliga visuella fält visar den österrikiska flaggan.

| — | En reklamkampanj från 1995 bedrevs under titeln ”Aptit på Österrike” (”Appetit auf Österreich”). Märkningens huvudsakliga visuella fält (med ordet ”Österreich”) hade den österrikiska flaggan som bakgrund. Den beskrivande delen av annonseringen innehöll en tydlig hänvisning till produkternas ursprung: ”Livsmedel från Österrike – varför?” (”Lebensmittel aus Österreich – warum?”). |
| --- | --- |

—

En reklamkampanj från 1995 bedrevs under titeln ”Aptit på Österrike” (”Appetit auf Österreich”). Märkningens huvudsakliga visuella fält (med ordet ”Österreich”) hade den österrikiska flaggan som bakgrund. Den beskrivande delen av annonseringen innehöll en tydlig hänvisning till produkternas ursprung: ”Livsmedel från Österrike – varför?” (”Lebensmittel aus Österreich – warum?”).

| — | En kampanj till förmån för ägg från Österrike bedrevs 1995 under sloganen ”Färska kvalitetsägg från Österrike” (”Qualitätseier frisch aus Österreich”). |
| --- | --- |

—

En kampanj till förmån för ägg från Österrike bedrevs 1995 under sloganen ”Färska kvalitetsägg från Österrike” (”Qualitätseier frisch aus Österreich”).

| — | Marknadsföringsmaterial om jordgubbar som lämnades in till kommissionen innehöll märkningen ”Frukt från Österrike” (”Obst aus Österreich”). |
| --- | --- |

—

Marknadsföringsmaterial om jordgubbar som lämnades in till kommissionen innehöll märkningen ”Frukt från Österrike” (”Obst aus Österreich”).

| — | En kampanj för kalvkött bedrevs under mottot ”Österrikiskt nötkött – varje bit är en läckerhet” (”Österreichisches Rindfleisch, jedes Stück ein Gustostück”). |
| --- | --- |

—

En kampanj för kalvkött bedrevs under mottot ”Österrikiskt nötkött – varje bit är en läckerhet” (”Österreichisches Rindfleisch, jedes Stück ein Gustostück”).

| — | En kampanj för griskött bedrevs under mottot ”Griskött från Österrike – du vet vad du äter” (”Schweinefleisch aus Österreich, da weiß man was man isst”). |
| --- | --- |

—

En kampanj för griskött bedrevs under mottot ”Griskött från Österrike – du vet vad du äter” (”Schweinefleisch aus Österreich, da weiß man was man isst”).

| — | En kampanj för ost bedrevs under mottot ”Klassiskt österrikisk, ost med karaktär” (”Typisch Österreich, Käse mit Charakter”. |
| --- | --- |

—

En kampanj för ost bedrevs under mottot ”Klassiskt österrikisk, ost med karaktär” (”Typisch Österreich, Käse mit Charakter”.

| (85) | Den årliga rapporten för 1996 sammanfattar AMA:s uppdrag som följer: ”att övertyga de inhemska konsumenterna om fördelarna med österrikiska produkter, trots det växande urvalet av europeiska livsmedel” (”die einheimischen Konsumenten, trotz der zunehmenden Vielfalt des europäisch werdender Lebensmittelangebotes, von den Vorzügen österreichischer Produkte zu überzeugen”) (29). Rapporten fortsätter: ”Uppbyggnaden av en ’förkärlek för Österrike’ är ett viktigt bidrag för att säkra våra jordbruksprodukters marknadsandelar”. (”Diese Kultivierung der ’Präferenz für Österreich’ ist ein wesentlicher Beitrag zur Marktanteilsicherung für unsere Agrarprodukte”). I samma rapport konstateras att samarbetet mellan AMA Marketing och de nationella producenterna var så framgångsrikt att nästan inga utländska mjölk- och smörproducenter tog sig in på den österrikiska marknaden (30). |
| --- | --- |

(85)

Den årliga rapporten för 1996 sammanfattar AMA:s uppdrag som följer: ”att övertyga de inhemska konsumenterna om fördelarna med österrikiska produkter, trots det växande urvalet av europeiska livsmedel” (”die einheimischen Konsumenten, trotz der zunehmenden Vielfalt des europäisch werdender Lebensmittelangebotes, von den Vorzügen österreichischer Produkte zu überzeugen”) (29). Rapporten fortsätter: ”Uppbyggnaden av en ’förkärlek för Österrike’ är ett viktigt bidrag för att säkra våra jordbruksprodukters marknadsandelar”. (”Diese Kultivierung der ’Präferenz für Österreich’ ist ein wesentlicher Beitrag zur Marktanteilsicherung für unsere Agrarprodukte”). I samma rapport konstateras att samarbetet mellan AMA Marketing och de nationella producenterna var så framgångsrikt att nästan inga utländska mjölk- och smörproducenter tog sig in på den österrikiska marknaden (30).

29

30

| (86) | I rapportens sista kapitel, som har titeln ”Patriotism efterfrågas av handeln och konsumenterna” (”Patriotismus bei Handel und Konsument gefragt”), fastställs att de inhemska produkternas höga marknadsandel jämfört med konkurrerande produkter från andra EU-länder hade tryggats (31). I rapporten namnges de företag (återförsäljare) som deltog (32) i kampanjen och det betonas att den röd-vit-röda märkningen kombinerades med ett framhävande av fördelarna med österrikiska livsmedel för konsumenterna. |
| --- | --- |

(86)

I rapportens sista kapitel, som har titeln ”Patriotism efterfrågas av handeln och konsumenterna” (”Patriotismus bei Handel und Konsument gefragt”), fastställs att de inhemska produkternas höga marknadsandel jämfört med konkurrerande produkter från andra EU-länder hade tryggats (31). I rapporten namnges de företag (återförsäljare) som deltog (32) i kampanjen och det betonas att den röd-vit-röda märkningen kombinerades med ett framhävande av fördelarna med österrikiska livsmedel för konsumenterna.

31

32

| (87) | När det gäller kampanjer och aktioner som bedrevs under 1996 ges följande exempel:






  a) | Rapporten hänvisar till kampanjen ”Vårt smör är oersättligt” (”Unsere Butter kann durch nichts ersetzt werden”) (33). |
| --- | --- | --- |

(87)

När det gäller kampanjer och aktioner som bedrevs under 1996 ges följande exempel:

a)

Rapporten hänvisar till kampanjen ”Vårt smör är oersättligt” (”Unsere Butter kann durch nichts ersetzt werden”) (33).

33

| b) | Andra exempel som nämns i den årliga rapporten avser inhemskt kött: ”Österrikes bästa recept” (”Österreichs bestes Rezept”), ”Nötkött från Österrike” (”Rindfleisch aus Österreich”) (34). De distribuerade materialen verkar ha haft stor spridning. I den årliga rapporten nämns 400 000 tryckta exemplar av broschyren ”Kalvkött från Österrike” (”Kalbfleisch aus Österreich”) och 800 000 exemplar av broschyren ”Allt om kött” (”Alles über Fleisch”) (35). |
| --- | --- |

b)

Andra exempel som nämns i den årliga rapporten avser inhemskt kött: ”Österrikes bästa recept” (”Österreichs bestes Rezept”), ”Nötkött från Österrike” (”Rindfleisch aus Österreich”) (34). De distribuerade materialen verkar ha haft stor spridning. I den årliga rapporten nämns 400 000 tryckta exemplar av broschyren ”Kalvkött från Österrike” (”Kalbfleisch aus Österreich”) och 800 000 exemplar av broschyren ”Allt om kött” (”Alles über Fleisch”) (35).

34

35

| (88) | I rapporten nämns också kampanjer utan hänvisning till produkternas ursprung, såsom ”Mjölk – vit energi” (36) eller skolkampanjen som bedrevs under sloganen ”Det oslagbara äpplet” (”Der unbesiegbare Apfel”) (37). Den senare innehåller ingen hänvisning till varumärken eller produktens ursprung, utan nämner endast fruktens generiska egenskaper (näringsämnen, energi, vitaminer och mineraler etc.). |
| --- | --- |

(88)

I rapporten nämns också kampanjer utan hänvisning till produkternas ursprung, såsom ”Mjölk – vit energi” (36) eller skolkampanjen som bedrevs under sloganen ”Det oslagbara äpplet” (”Der unbesiegbare Apfel”) (37). Den senare innehåller ingen hänvisning till varumärken eller produktens ursprung, utan nämner endast fruktens generiska egenskaper (näringsämnen, energi, vitaminer och mineraler etc.).

36

37

| (89) | I årsrapporten för 1997 nämns att AMA:s åtgärder framgångsrikt ”byggt upp hinder för andra EU-produkters inträde på marknaden” och ger som exempel yoghurt, vars nationella tillverkare lyckades återerövra en marknadsandel på 15 % från utländska tillverkare (38). |
| --- | --- |

(89)

I årsrapporten för 1997 nämns att AMA:s åtgärder framgångsrikt ”byggt upp hinder för andra EU-produkters inträde på marknaden” och ger som exempel yoghurt, vars nationella tillverkare lyckades återerövra en marknadsandel på 15 % från utländska tillverkare (38).

1997

38

| (90) | I några reklamexempel från 1999 nämns särskilda företag (till exempel hänvisar en tryckt annons om österrikisk ost till ostproducenten [......] (39), och i reklam för österrikiska ägg nämns livsmedelsdetaljisten [......] (40)). |
| --- | --- |

(90)

I några reklamexempel från 1999 nämns särskilda företag (till exempel hänvisar en tryckt annons om österrikisk ost till ostproducenten [......] (39), och i reklam för österrikiska ägg nämns livsmedelsdetaljisten [......] (40)).

1999

39

40

| (91) | I reklam för yoghurt med AMA:s kvalitetsmärkning visades texten ”Yoghurt från Österrike” (41). |
| --- | --- |

(91)

I reklam för yoghurt med AMA:s kvalitetsmärkning visades texten ”Yoghurt från Österrike” (41).

41

| (92) | Årsrapporterna för 1997, 1998 och 1999 innehåller liknande kampanjer och sloganer som dem som beskrivs ovan. |
| --- | --- |

(92)

Årsrapporterna för 1997, 1998 och 1999 innehåller liknande kampanjer och sloganer som dem som beskrivs ovan.

| (93) | Årsrapporterna för 2000 och 2001 hänvisar till kampanjer såsom






  a) | Mjölkreklam (”Frische Milch hat's in sich”) (42) |
| --- | --- | --- |

(93)

Årsrapporterna för 2000 och 2001 hänvisar till kampanjer såsom

2000

2001

a)

Mjölkreklam (”Frische Milch hat's in sich”) (42)

42

| b) | En skolkampanj för mjölk (43) |
| --- | --- |

b)

En skolkampanj för mjölk (43)

43

| c) | Kampanjen Ungdom 2000 (Jugend 2000) (44) |
| --- | --- |

c)

Kampanjen Ungdom 2000 (Jugend 2000) (44)

44

| d) | En broschyr för generationen 50+ (45) |
| --- | --- |

d)

En broschyr för generationen 50+ (45)

45

4.1.3   REKLAMÅTGÄRDER UTANFÖR ÖSTERRIKE

| (94) | Syftet med reklamåtgärderna som var att informera konsumenter och näringsidkare om erbjudanden om produkter från Österrike – deras smak och kulinariska användning – och att uppmuntra konsumenterna att (för första gången) prova dessa produkter. |
| --- | --- |

(94)

Syftet med reklamåtgärderna som var att informera konsumenter och näringsidkare om erbjudanden om produkter från Österrike – deras smak och kulinariska användning – och att uppmuntra konsumenterna att (för första gången) prova dessa produkter.

| (95) | Reklamkampanjerna bestod av annonser i media, broschyrer och flygblad, presentreklam, provning av produkter och direkt e-postreklam till konsumenter. |
| --- | --- |

(95)

Reklamkampanjerna bestod av annonser i media, broschyrer och flygblad, presentreklam, provning av produkter och direkt e-postreklam till konsumenter.

| (96) | Reklam för österrikiska produkter gjordes också i samband med österrikiska matveckor och på internationella mässor i EU:s medlemsstater utanför Österrike. |
| --- | --- |

(96)

Reklam för österrikiska produkter gjordes också i samband med österrikiska matveckor och på internationella mässor i EU:s medlemsstater utanför Österrike.

| (97) | Enligt de österrikiska myndigheterna hade de ovannämnda avgifterna för perioden 2002–2008 inte i någon diskriminerande inverkan i den mening som avses i artikel 90 i EG-fördraget (nuvarande artikel 110 i EUF-fördraget). I synnerhet uppger de att det inte finns några tecken på att österrikiska produkter som saluförs utanför Österrike inte drog nytta av åtgärden i samma utsträckning som produkter som marknadsförs i Österrike. |
| --- | --- |

(97)

Enligt de österrikiska myndigheterna hade de ovannämnda avgifterna för perioden 2002–2008 inte i någon diskriminerande inverkan i den mening som avses i artikel 90 i EG-fördraget (nuvarande artikel 110 i EUF-fördraget). I synnerhet uppger de att det inte finns några tecken på att österrikiska produkter som saluförs utanför Österrike inte drog nytta av åtgärden i samma utsträckning som produkter som marknadsförs i Österrike.

4.2   STATLIGT STÖD FÖR KVALITETSPRODUKTER

STATLIGT STÖD FÖR KVALITETSPRODUKTER

| (98) | När det gäller AMA:s kvalitets- och miljömärkning beviljades stöd för utveckling av system för kvalitetssäkring (studier om en generell förbättring av produktionskvaliteten, utarbetande och spridning av kvalitetssäkringsdokument, utveckling av därtill hörande informationstekniska system inom AMA Marketing), kvalitetskontroller och kontroller för ekologiska produkter (kontroller på plats av externa organ och laboratorieanalyser). Alla rutinmässiga kvalitetskontroller betalades av licensinnehavarna själva. |
| --- | --- |

(98)

När det gäller AMA:s kvalitets- och miljömärkning beviljades stöd för utveckling av system för kvalitetssäkring (studier om en generell förbättring av produktionskvaliteten, utarbetande och spridning av kvalitetssäkringsdokument, utveckling av därtill hörande informationstekniska system inom AMA Marketing), kvalitetskontroller och kontroller för ekologiska produkter (kontroller på plats av externa organ och laboratorieanalyser). Alla rutinmässiga kvalitetskontroller betalades av licensinnehavarna själva.

| (99) | Dessutom omnämns i årsrapporterna för 1995–1999 en åtgärd som består i införandet av ett kvalitetssäkringssystem för standarden ISO 9002. |
| --- | --- |

(99)

Dessutom omnämns i årsrapporterna för 1995–1999 en åtgärd som består i införandet av ett kvalitetssäkringssystem för standarden ISO 9002.

4.3   TEKNISKA STÖDÅTGÄRDER

TEKNISKA STÖDÅTGÄRDER

4.3.1   TEKNISKT STÖD FÖR KVALITETS- OCH MILJÖMÄRKNINGEN

| (100) | Stöd beviljades för allmänna informationsprojekt, PR-verksamhet för att sprida allmän kunskap om märkningarna och för tävlingar som organiserades för att främja kvalitetsmärkningen (Gewinnspiele). |
| --- | --- |

(100)

Stöd beviljades för allmänna informationsprojekt, PR-verksamhet för att sprida allmän kunskap om märkningarna och för tävlingar som organiserades för att främja kvalitetsmärkningen (Gewinnspiele).

Gewinnspiele

| (101) | Kostnader för att anordna informationsmöten och för att producera broschyrer, kataloger, nyhetsbrev och internetinlägg var stödberättigande. |
| --- | --- |

(101)

Kostnader för att anordna informationsmöten och för att producera broschyrer, kataloger, nyhetsbrev och internetinlägg var stödberättigande.

| (102) | Syftet var att ge konsumenterna saklig information om AMA:s kvalitets- och miljömärkningsprogram i allmänhet, såsom kvalitetsorienteringen av kvalitetsmärkningsprogrammet, märkningens innehåll och kontrollsystemen. |
| --- | --- |

(102)

Syftet var att ge konsumenterna saklig information om AMA:s kvalitets- och miljömärkningsprogram i allmänhet, såsom kvalitetsorienteringen av kvalitetsmärkningsprogrammet, märkningens innehåll och kontrollsystemen.

| (103) | Enligt information från de österrikiska myndigheterna gällde de ovannämnda åtgärderna inte särskilda produktgrupper, och inte heller försökte man förmå kunderna att köpa en viss produkt. |
| --- | --- |

(103)

Enligt information från de österrikiska myndigheterna gällde de ovannämnda åtgärderna inte särskilda produktgrupper, och inte heller försökte man förmå kunderna att köpa en viss produkt.

4.3.2   TEKNISKT STÖD FÖR ALLMÄN PRODUKTINFORMATION, INKLUSIVE MARKNADSUNDERSÖKNINGAR

| (104) | Enligt årsrapporterna beviljades stöd under perioden 1995 till 1999 för allmän informations- och PR-verksamhet, organisation av och deltagande i mässor samt marknadsundersökningar. |
| --- | --- |

(104)

Enligt årsrapporterna beviljades stöd under perioden 1995 till 1999 för allmän informations- och PR-verksamhet, organisation av och deltagande i mässor samt marknadsundersökningar.

| (105) | Den allmänna informations- och PR-verksamheten för vilken stöd beviljades syftade till att presentera generiska livsmedelsegenskaper och tog upp frågor av allmänt intresse, såsom rådgivning och information i händelse av en livsmedelsskandal. PR-verksamheten omfattade också en förbättring av kommunikationsplattformen i medierna och använde kanaler såsom pressmeddelanden, presskonferenser, presstjänst, nyhetsbrev, öppet hus-dagar och lobbying. |
| --- | --- |

(105)

Den allmänna informations- och PR-verksamheten för vilken stöd beviljades syftade till att presentera generiska livsmedelsegenskaper och tog upp frågor av allmänt intresse, såsom rådgivning och information i händelse av en livsmedelsskandal. PR-verksamheten omfattade också en förbättring av kommunikationsplattformen i medierna och använde kanaler såsom pressmeddelanden, presskonferenser, presstjänst, nyhetsbrev, öppet hus-dagar och lobbying.

| (106) | Stödet beviljades också för anordnande av och deltagande i evenemang såsom tävlingar, konferenser, seminarier och workshops i såväl Österrike som i ”Österrikiska veckor” och mässor i andra EU-länder. |
| --- | --- |

(106)

Stödet beviljades också för anordnande av och deltagande i evenemang såsom tävlingar, konferenser, seminarier och workshops i såväl Österrike som i ”Österrikiska veckor” och mässor i andra EU-länder.

| (107) | Stöd för marknadsundersökningar beviljades för genomförande av studier rörande allmänna livsmedelsmarknadsuppgifter, utvecklingen av marknader, konsumentbeteenden, trender och analyser av försäljningen av de berörda jordbruksprodukterna. |
| --- | --- |

(107)

Stöd för marknadsundersökningar beviljades för genomförande av studier rörande allmänna livsmedelsmarknadsuppgifter, utvecklingen av marknader, konsumentbeteenden, trender och analyser av försäljningen av de berörda jordbruksprodukterna.

5.   STÖDNIVÅER

STÖDNIVÅER

| (108) | Stödet täckte 100 % av de stödberättigande kostnaderna för AMA:s marknadsföringsåtgärder. |
| --- | --- |

(108)

Stödet täckte 100 % av de stödberättigande kostnaderna för AMA:s marknadsföringsåtgärder.

| (109) | Enligt den information som tillhandahållits av de österrikiska myndigheterna överskred aldrig stödet för kvalitetsprodukter och för tekniskt stöd rörande kvalitets- och miljömärkningen 100 000 euro per stödmottagare under en period på tre år. |
| --- | --- |

(109)

Enligt den information som tillhandahållits av de österrikiska myndigheterna överskred aldrig stödet för kvalitetsprodukter och för tekniskt stöd rörande kvalitets- och miljömärkningen 100 000 euro per stödmottagare under en period på tre år.

| (110) | När det gäller kontrollåtgärder rörande användningen av kvalitetsmärkningen bekräftade de österrikiska myndigheterna att stödet togs bort innan 2009. |
| --- | --- |

(110)

När det gäller kontrollåtgärder rörande användningen av kvalitetsmärkningen bekräftade de österrikiska myndigheterna att stödet togs bort innan 2009.

6.   BEDÖMNING AV STÖDET

BEDÖMNING AV STÖDET

6.1   FÖREKOMSTEN AV STÖD

FÖREKOMSTEN AV STÖD

| (111) | Artikel 107.1 i EUF-fördraget är tillämplig om stöd beviljas av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är och som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion i en omfattning som påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(111)

Artikel 107.1 i EUF-fördraget är tillämplig om stöd beviljas av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är och som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion i en omfattning som påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

6.1.1   STÖD SOM GES AV EN MEDLEMSSTAT ELLER MED HJÄLP AV STATLIGA MEDEL

| (112) | När det gäller klassificeringen av medel som statliga medel behövs ingen åtskillnad göras mellan fall där stödet betalas direkt av staten eller där det betalas av offentliga eller privata organ som utsetts eller inrättats av staten för detta ändamål (46). |
| --- | --- |

(112)

När det gäller klassificeringen av medel som statliga medel behövs ingen åtskillnad göras mellan fall där stödet betalas direkt av staten eller där det betalas av offentliga eller privata organ som utsetts eller inrättats av staten för detta ändamål (46).

46

| (113) | Kommissionen konstaterar att stödet i förevarande fall inte beviljades direkt av staten utan av AMA, ett förmedlande organ som inrättats genom lagstiftning och som kontrolleras av staten (se skäl 49). AMA Marketing förvaltas och ägs helt av AMA, som därför kan antas utöva ett avgörande inflytande på sitt dotterbolag. I detta avsnitt bedöms därför AMA och AMA Marketing tillsammans. Man måste därför undersöka om de avgifter som uppburits av AMA kan betraktas som statliga medel som ska tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen konstaterar att stödet i förevarande fall inte beviljades direkt av staten utan av AMA, ett förmedlande organ som inrättats genom lagstiftning och som kontrolleras av staten (se skäl 49). AMA Marketing förvaltas och ägs helt av AMA, som därför kan antas utöva ett avgörande inflytande på sitt dotterbolag. I detta avsnitt bedöms därför AMA och AMA Marketing tillsammans. Man måste därför undersöka om de avgifter som uppburits av AMA kan betraktas som statliga medel som ska tillskrivas staten.

| (114) | AMA och AMA Marketing har inrättats genom lag. Staten fastställer målen för dessa organ (artikel 2 i AMA-förordningen), deras ledningsstruktur (artiklarna 4–17 i AMA-förordningen) och sammansättningen av förvaltningsstyrelsen (se även skäl 118). Dessa organ kontrolleras således av staten. Deras marknadsföringsverksamhet finansieras genom skatteliknande avgifter (se skälen 49 och 53) (47). I AMA-förordningen (artikel 21a.1) fastställs användningen av de uppburna avgifterna. AMA är föremål för granskning av statliga institutioner, såsom den österrikiska revisionsrätten (48). I artikel 29 i AMA-förordningen fastställs dessutom att AMA vid utförandet av administrativa förfaranden tillämpar den allmänna förvaltningslagen (allgemeines Verwaltungsverfahrensgesetz). |
| --- | --- |

(114)

AMA och AMA Marketing har inrättats genom lag. Staten fastställer målen för dessa organ (artikel 2 i AMA-förordningen), deras ledningsstruktur (artiklarna 4–17 i AMA-förordningen) och sammansättningen av förvaltningsstyrelsen (se även skäl 118). Dessa organ kontrolleras således av staten. Deras marknadsföringsverksamhet finansieras genom skatteliknande avgifter (se skälen 49 och 53) (47). I AMA-förordningen (artikel 21a.1) fastställs användningen av de uppburna avgifterna. AMA är föremål för granskning av statliga institutioner, såsom den österrikiska revisionsrätten (48). I artikel 29 i AMA-förordningen fastställs dessutom att AMA vid utförandet av administrativa förfaranden tillämpar den allmänna förvaltningslagen (allgemeines Verwaltungsverfahrensgesetz).

47

48

allgemeines Verwaltungsverfahrensgesetz

| (115) | AMA:s beslut kan bestridas vid Bundesverwaltungsgericht (den federala förvaltningsdomstolen) (49). Enligt 2004 års version av AMA-förordningen kan AMA:s beslut bestridas hos jord- och skogsbruksministeriet. |
| --- | --- |

(115)

AMA:s beslut kan bestridas vid Bundesverwaltungsgericht (den federala förvaltningsdomstolen) (49). Enligt 2004 års version av AMA-förordningen kan AMA:s beslut bestridas hos jord- och skogsbruksministeriet.

49

| (116) | Uppbörden av avgiften i enlighet med AMA-förordningen faller under AMA:s behörighet. AMA har befogenhet att inspektera lokaler eller jordbruksområden och att begära att de avgiftsbelagda företagen lämnar in rapporter eller bevis (50). Överträdelser mot AMA-förordningen bestraffas av distriktsförvaltningsmyndigheten (Bezirksverwaltungsbehörde) med böter på högst 3 630 euro (51). Försök att kringgå AMA:s regler är också straffbara. Om bötesbeloppet inte kan uppbäras kan ett fängelsestraff på upp till sex veckor utdömas (52). |
| --- | --- |

(116)

Uppbörden av avgiften i enlighet med AMA-förordningen faller under AMA:s behörighet. AMA har befogenhet att inspektera lokaler eller jordbruksområden och att begära att de avgiftsbelagda företagen lämnar in rapporter eller bevis (50). Överträdelser mot AMA-förordningen bestraffas av distriktsförvaltningsmyndigheten (Bezirksverwaltungsbehörde) med böter på högst 3 630 euro (51). Försök att kringgå AMA:s regler är också straffbara. Om bötesbeloppet inte kan uppbäras kan ett fängelsestraff på upp till sex veckor utdömas (52).

50

Bezirksverwaltungsbehörde

51

52

| (117) | De österrikiska myndigheterna uppgav att syftet med avgiften, dess omfattning och dess högsta nivå fastställs i AMA-förordningen (53). Avgiftens konkreta nivå fastställs av AMA:s förvaltningsstyrelse (Verwaltungsrat der Agrarmarkt Austria). Styrelsen fastställer avgiftens konkreta nivå på grundval av marknadssituationen för varje berörd produkt, försäljningsutvecklingen, inkomstsituationen för inhemska varor i Österrike och utomlands samt behovet och lämpligheten av genomförandet av marknadsföringsåtgärder (54). |
| --- | --- |

(117)

De österrikiska myndigheterna uppgav att syftet med avgiften, dess omfattning och dess högsta nivå fastställs i AMA-förordningen (53). Avgiftens konkreta nivå fastställs av AMA:s förvaltningsstyrelse (Verwaltungsrat der Agrarmarkt Austria). Styrelsen fastställer avgiftens konkreta nivå på grundval av marknadssituationen för varje berörd produkt, försäljningsutvecklingen, inkomstsituationen för inhemska varor i Österrike och utomlands samt behovet och lämpligheten av genomförandet av marknadsföringsåtgärder (54).

53

Verwaltungsrat der Agrarmarkt Austria

54

| (118) | AMA:s förvaltningsstyrelse består av fyra ledamöter som företräder jordbrukskammaren (Landwirtschaftskammer Österreich), den federala arbetstagarkammaren (Bundesarbeitskammer), näringslivskammaren (Wirtschaftskammer Österreich) och det österrikiska fackföreningsförbundet (Österreichischer Gewerkschaftsbund) (55). |
| --- | --- |

(118)

AMA:s förvaltningsstyrelse består av fyra ledamöter som företräder jordbrukskammaren (Landwirtschaftskammer Österreich), den federala arbetstagarkammaren (Bundesarbeitskammer), näringslivskammaren (Wirtschaftskammer Österreich) och det österrikiska fackföreningsförbundet (Österreichischer Gewerkschaftsbund) (55).

Landwirtschaftskammer Österreich

Bundesarbeitskammer

Wirtschaftskammer Österreich

Österreichischer Gewerkschaftsbund

55

| (119) | I beslutet att inleda förfarandet kontrollerade kommissionen tillämpligheten av målet Pearle på det aktuella fallet. Den 15 juli 2004 påpekade domstolen i sin dom i målet Pearle (56) att obligatoriska avgifter som påläggs alla företag i en kommersiell sektor av ett förmedlande organ kan anses inte utgöra statliga medel när följande fyra kumulativa villkor uppfylls:






  — | Åtgärden i fråga antas av den branschorganisation som företräder företag och anställda i en handelssektor och används inte som ett instrument för att genomföra en politik som antagits av staten. |
| --- | --- | --- |

(119)

I beslutet att inleda förfarandet kontrollerade kommissionen tillämpligheten av målet Pearle på det aktuella fallet. Den 15 juli 2004 påpekade domstolen i sin dom i målet Pearle (56) att obligatoriska avgifter som påläggs alla företag i en kommersiell sektor av ett förmedlande organ kan anses inte utgöra statliga medel när följande fyra kumulativa villkor uppfylls:

56

—

Åtgärden i fråga antas av den branschorganisation som företräder företag och anställda i en handelssektor och används inte som ett instrument för att genomföra en politik som antagits av staten.

| — | De målsättningar som har antagits på detta sätt finansieras helt genom avgifter från företag inom sektorn. |
| --- | --- |

—

De målsättningar som har antagits på detta sätt finansieras helt genom avgifter från företag inom sektorn.

| — | Finansieringsmetoden och avgiftens procentandel/storlek fastställs inom handelssektorns branschorganisation av företrädare för arbetsgivare och anställda, utan statligt ingripande. |
| --- | --- |

—

Finansieringsmetoden och avgiftens procentandel/storlek fastställs inom handelssektorns branschorganisation av företrädare för arbetsgivare och anställda, utan statligt ingripande.

| — | Avgifterna ska användas för att finansiera åtgärden, utan möjlighet till statligt ingripande. |
| --- | --- |

—

Avgifterna ska användas för att finansiera åtgärden, utan möjlighet till statligt ingripande.

| (120) | På grundval av tillgängliga uppgifter anser kommissionen att ordningen inte uppfyller samtliga dessa villkor. |
| --- | --- |

(120)

På grundval av tillgängliga uppgifter anser kommissionen att ordningen inte uppfyller samtliga dessa villkor.

| (121) | När det gäller det första villkoret måste det noteras att finansieringen av marknadsföringsåtgärderna inte förvaltas av en branschorganisation som företräder sektorn utan av AMA Marketing, ett offentligt organ som inrättats och kontrolleras av staten (se skäl 49 och artikel 3 i AMA-förordningen). |
| --- | --- |

(121)

När det gäller det första villkoret måste det noteras att finansieringen av marknadsföringsåtgärderna inte förvaltas av en branschorganisation som företräder sektorn utan av AMA Marketing, ett offentligt organ som inrättats och kontrolleras av staten (se skäl 49 och artikel 3 i AMA-förordningen).

| (122) | När det gäller det tredje villkoret fastställs avgiften och det maximala avgiftsbeloppet genom lagstiftning (dvs. genom AMA-förordningen) och uppbärs av ett organ som kontrolleras av staten och inte av en branschorganisation inom den kommersiella sektorn. Dessutom är enligt AMA-förordningen avgiften obligatorisk (se skäl 53). Dessa faktorer påvisar statens ingripande när det gäller finansieringsmetoden för stödet. |
| --- | --- |

(122)

När det gäller det tredje villkoret fastställs avgiften och det maximala avgiftsbeloppet genom lagstiftning (dvs. genom AMA-förordningen) och uppbärs av ett organ som kontrolleras av staten och inte av en branschorganisation inom den kommersiella sektorn. Dessutom är enligt AMA-förordningen avgiften obligatorisk (se skäl 53). Dessa faktorer påvisar statens ingripande när det gäller finansieringsmetoden för stödet.

| (123) | Kommissionen anser därför att föreliggande fall skiljer sig från de villkor enligt vilka de avgifter som analyserades i domstolens dom i målet Pearle inte ansågs utgöra statliga medel. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen anser därför att föreliggande fall skiljer sig från de villkor enligt vilka de avgifter som analyserades i domstolens dom i målet Pearle inte ansågs utgöra statliga medel.

| (124) | Den 30 maj 2013 besvarade domstolen i målet Doux Élevage en fråga om tolkningen av begreppet statliga medel som hänskjutits för förhandsavgörande (57). |
| --- | --- |

(124)

Den 30 maj 2013 besvarade domstolen i målet Doux Élevage en fråga om tolkningen av begreppet statliga medel som hänskjutits för förhandsavgörande (57).

57

| (125) | I sin dom drog domstolen slutsatsen att en nationell myndighets beslut om utvidgning, till alla dem som arbetar inom jordbrukssektorn, av ett avtal som inom ramen för en branschorganisation som godkänts av den nationella myndigheten inför en avgift för att möjliggöra genomförandet av åtgärder rörande kommunikation, marknadsföring, yttre förbindelser, kvalitetssäkring, forskning och försvar av den berörda sektorns intressen, och därmed gör betalningen av avgiften allmänt tillämplig, inte utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(125)

I sin dom drog domstolen slutsatsen att en nationell myndighets beslut om utvidgning, till alla dem som arbetar inom jordbrukssektorn, av ett avtal som inom ramen för en branschorganisation som godkänts av den nationella myndigheten inför en avgift för att möjliggöra genomförandet av åtgärder rörande kommunikation, marknadsföring, yttre förbindelser, kvalitetssäkring, forskning och försvar av den berörda sektorns intressen, och därmed gör betalningen av avgiften allmänt tillämplig, inte utgör statligt stöd.

| (126) | I sin dom gjorde domstolen bedömningen att avgifterna i fråga har sitt ursprung hos privata ekonomiska aktörer som är verksamma på de berörda marknaderna, vilket innebär att denna mekanism inte inbegriper någon direkt eller indirekt överföring av statliga medel. De medel som uppkommer genom betalningarna går inte via statens eller någon annan statlig enhets budget, och staten gör inte avkall på medel i någon form (såsom skatter, avgifter, bidrag eller annat) som, enligt den nationella lagstiftningen, skulle ha betalats till statens budget. |
| --- | --- |

(126)

I sin dom gjorde domstolen bedömningen att avgifterna i fråga har sitt ursprung hos privata ekonomiska aktörer som är verksamma på de berörda marknaderna, vilket innebär att denna mekanism inte inbegriper någon direkt eller indirekt överföring av statliga medel. De medel som uppkommer genom betalningarna går inte via statens eller någon annan statlig enhets budget, och staten gör inte avkall på medel i någon form (såsom skatter, avgifter, bidrag eller annat) som, enligt den nationella lagstiftningen, skulle ha betalats till statens budget.

| (127) | Till skillnad från detta mål inbegriper inte föreliggande mål (frivilliga) avgifter som kollektivt har införts av en branschorganisation. Som visats i skäl 53 betalar österrikiska jordbruks- och industriföretag obligatoriska avgifter som fastställs i AMA-förordningen. Avgifterna är därför inte av privat natur utan är påbjudna av staten genom en lagstiftningsakt. |
| --- | --- |

(127)

Till skillnad från detta mål inbegriper inte föreliggande mål (frivilliga) avgifter som kollektivt har införts av en branschorganisation. Som visats i skäl 53 betalar österrikiska jordbruks- och industriföretag obligatoriska avgifter som fastställs i AMA-förordningen. Avgifterna är därför inte av privat natur utan är påbjudna av staten genom en lagstiftningsakt.

| (128) | I motsats till målet Doux Élevage handlar det i AMA:s fall inte om avgifter som införts av privata organisationer. Som framgår av skälen 49-54 fastställs avgifterna av staten och förvaltas av AMA, ett offentligrättsligt organ som inrättats genom AMA-förordningen och som kontrolleras av staten. AMA Marketing, ett helägt dotterbolag till AMA, förvaltar systemet. |
| --- | --- |

(128)

I motsats till målet Doux Élevage handlar det i AMA:s fall inte om avgifter som införts av privata organisationer. Som framgår av skälen 49-54 fastställs avgifterna av staten och förvaltas av AMA, ett offentligrättsligt organ som inrättats genom AMA-förordningen och som kontrolleras av staten. AMA Marketing, ett helägt dotterbolag till AMA, förvaltar systemet.

| (129) | I målet Doux Élevage ansåg domstolen att avgifterna i fråga hela tiden behöll sin privata beskaffenhet och att de nationella myndigheterna rent faktiskt inte fick använda dessa resurser främst till att stödja vissa företag. Snarare var det den berörda branschorganisationen som beslutade om användningen av dessa resurser, och dessa resurser var följaktligen i sin helhet avsedda för de mål som bestämdes av dessa organisationer. Likaledes var dessa medel inte ständigt under offentlig kontroll och de stod inte till de statliga myndigheternas förfogande. |
| --- | --- |

(129)

I målet Doux Élevage ansåg domstolen att avgifterna i fråga hela tiden behöll sin privata beskaffenhet och att de nationella myndigheterna rent faktiskt inte fick använda dessa resurser främst till att stödja vissa företag. Snarare var det den berörda branschorganisationen som beslutade om användningen av dessa resurser, och dessa resurser var följaktligen i sin helhet avsedda för de mål som bestämdes av dessa organisationer. Likaledes var dessa medel inte ständigt under offentlig kontroll och de stod inte till de statliga myndigheternas förfogande.

| (130) | I motsats till målet Doux Élevage fastställs i förevarande fall målen för AMA inte av en privat organisation som beslutar om användningen av dessa medel, utan i en lagstiftningsakt som reglerar det offentliga organet (dvs. AMA-förordningen, se skäl 54). |
| --- | --- |

(130)

I motsats till målet Doux Élevage fastställs i förevarande fall målen för AMA inte av en privat organisation som beslutar om användningen av dessa medel, utan i en lagstiftningsakt som reglerar det offentliga organet (dvs. AMA-förordningen, se skäl 54).

| (131) | Därför uppfylls inte villkoren i målet Doux Élevage för förekomsten av privata resurser. |
| --- | --- |

(131)

Därför uppfylls inte villkoren i målet Doux Élevage för förekomsten av privata resurser.

| (132) | Av dessa skäl anser kommissionen att finansieringen av de berörda åtgärderna som utförs av AMA kan tillskrivas staten och att dessa medel därmed utgör statliga medel. |
| --- | --- |

(132)

Av dessa skäl anser kommissionen att finansieringen av de berörda åtgärderna som utförs av AMA kan tillskrivas staten och att dessa medel därmed utgör statliga medel.

6.1.2   SELEKTIV FÖRDEL

| (133) | Enligt domstolens fasta rättspraxis anses åtgärder som, oavsett deras form, direkt eller indirekt gynnar vissa företag utgöra stöd, liksom åtgärder som kan anses ge det stödmottagande företaget ekonomiska fördelar som det inte skulle ha erhållit under normala marknadsmässiga villkor (58). Dessutom anses ingripanden som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar företagets budget och som därigenom, utan att det är fråga om subventioner i strikt bemärkelse, är av liknande karaktär och får samma effekter som dessa, utgöra stöd (59). Domstolen påpekade också att en åtgärd som antas av den offentliga myndigheten och som gynnar vissa företag eller produkter inte förlorar sin egenskap av omotiverad fördel på grund av att den helt eller delvis finansieras genom avgifter som införts av den offentliga myndigheten och tas ut av de berörda företagen (60). |
| --- | --- |

(133)

Enligt domstolens fasta rättspraxis anses åtgärder som, oavsett deras form, direkt eller indirekt gynnar vissa företag utgöra stöd, liksom åtgärder som kan anses ge det stödmottagande företaget ekonomiska fördelar som det inte skulle ha erhållit under normala marknadsmässiga villkor (58). Dessutom anses ingripanden som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar företagets budget och som därigenom, utan att det är fråga om subventioner i strikt bemärkelse, är av liknande karaktär och får samma effekter som dessa, utgöra stöd (59). Domstolen påpekade också att en åtgärd som antas av den offentliga myndigheten och som gynnar vissa företag eller produkter inte förlorar sin egenskap av omotiverad fördel på grund av att den helt eller delvis finansieras genom avgifter som införts av den offentliga myndigheten och tas ut av de berörda företagen (60).

58

59

60

| (134) | Åtgärden gynnar företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, inklusive livsmedelsindustrin (se skäl 46), genom reklam, stöd för kvalitetsprodukter och tekniskt stöd. |
| --- | --- |

(134)

Åtgärden gynnar företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, inklusive livsmedelsindustrin (se skäl 46), genom reklam, stöd för kvalitetsprodukter och tekniskt stöd.

| (135) | I detta avseende uppmanades de österrikiska myndigheterna att lämna in mer information om omfattningen av stödmottagarna samt om antalet stödmottagare för varje marknadsföringsåtgärd. I sin inlaga av den 14 september 2012 svarade de österrikiska myndigheterna att det inte är möjligt att identifiera stödmottagarna för varje enskild åtgärd, eftersom det inte bara är de tillverkare och återförsäljare som använder märkningen som har dragit fördel av systemet, utan även de producenter som inte direkt deltar i ordningen och därmed sektorn som sådan. Österrike hävdade att åtgärderna ökade medvetenheten hos konsumenterna i allmänhet så att även producenter som inte deltar i ordningen var tvungna att förbättra kvaliteten på sina produkter. |
| --- | --- |

(135)

I detta avseende uppmanades de österrikiska myndigheterna att lämna in mer information om omfattningen av stödmottagarna samt om antalet stödmottagare för varje marknadsföringsåtgärd. I sin inlaga av den 14 september 2012 svarade de österrikiska myndigheterna att det inte är möjligt att identifiera stödmottagarna för varje enskild åtgärd, eftersom det inte bara är de tillverkare och återförsäljare som använder märkningen som har dragit fördel av systemet, utan även de producenter som inte direkt deltar i ordningen och därmed sektorn som sådan. Österrike hävdade att åtgärderna ökade medvetenheten hos konsumenterna i allmänhet så att även producenter som inte deltar i ordningen var tvungna att förbättra kvaliteten på sina produkter.

| (136) | Dessutom begärde kommissionen i beslutet att inleda förfarandet att Österrike skulle klargöra i vilken utsträckning livsmedelsindustrin drar nytta av marknadsföringsåtgärderna. De österrikiska myndigheterna använde samma argument som skäl 135. |
| --- | --- |

(136)

Dessutom begärde kommissionen i beslutet att inleda förfarandet att Österrike skulle klargöra i vilken utsträckning livsmedelsindustrin drar nytta av marknadsföringsåtgärderna. De österrikiska myndigheterna använde samma argument som skäl 135.

| (137) | Enligt rättspraxis (61) behåller en åtgärd sin selektiva karaktär även om den gäller en hel sektor (men inte för andra sektorer). Argumenten från de österrikiska myndigheterna rörande åtgärdens allmänna karaktär måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(137)

Enligt rättspraxis (61) behåller en åtgärd sin selektiva karaktär även om den gäller en hel sektor (men inte för andra sektorer). Argumenten från de österrikiska myndigheterna rörande åtgärdens allmänna karaktär måste därför avvisas.

61

6.1.3   SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN OCH PÅVERKAN PÅ HANDELN

| (138) | I enlighet med domstolens rättspraxis ska förstärkningen av ett företags konkurrensställning till följd av beviljandet av ett statligt stöd generellt anses utgöra en snedvridning av konkurrensen i förhållande till andra konkurrerande företag som inte har mottagit detta stöd (62). Dessutom kan stöd till ett företag som är verksamt på en marknad som är öppen för handel inom unionen påverka handeln mellan medlemsstaterna (63). |
| --- | --- |

(138)

I enlighet med domstolens rättspraxis ska förstärkningen av ett företags konkurrensställning till följd av beviljandet av ett statligt stöd generellt anses utgöra en snedvridning av konkurrensen i förhållande till andra konkurrerande företag som inte har mottagit detta stöd (62). Dessutom kan stöd till ett företag som är verksamt på en marknad som är öppen för handel inom unionen påverka handeln mellan medlemsstaterna (63).

62

63

| (139) | Under perioden 1995–2008 var handeln med jordbruksprodukter inom unionen mycket omfattande. Som ett exempel var under 2004 jordbruksprodukter i EU med ett värde på cirka 183 miljarder euro (import) till cirka 187 miljarder euro (export) föremål för handel inom unionen, vilket motsvarar runt 57 % av den totala jordbruksproduktionen på 324 miljarder euro (64). |
| --- | --- |

(139)

Under perioden 1995–2008 var handeln med jordbruksprodukter inom unionen mycket omfattande. Som ett exempel var under 2004 jordbruksprodukter i EU med ett värde på cirka 183 miljarder euro (import) till cirka 187 miljarder euro (export) föremål för handel inom unionen, vilket motsvarar runt 57 % av den totala jordbruksproduktionen på 324 miljarder euro (64).

64

| (140) | Mot bakgrund av den betydande inomeuropeiska handeln med jordbruksprodukter under den aktuella perioden kan man därför anse att de åtgärder som är föremål för föreliggande beslut snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Detta bekräftas för övrigt av några av AMA:s egna uttalanden i dess årsrapporter för den berörda perioden (se skälen 84–90 ovan), som visar att AMA hade uppfattningen att marknadsföringsverksamheten tenderade att främja den inhemska produktionen i konkurrens med producenter från andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(140)

Mot bakgrund av den betydande inomeuropeiska handeln med jordbruksprodukter under den aktuella perioden kan man därför anse att de åtgärder som är föremål för föreliggande beslut snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Detta bekräftas för övrigt av några av AMA:s egna uttalanden i dess årsrapporter för den berörda perioden (se skälen 84–90 ovan), som visar att AMA hade uppfattningen att marknadsföringsverksamheten tenderade att främja den inhemska produktionen i konkurrens med producenter från andra medlemsstater.

| (141) | Mot bakgrund av detta anses villkoren i artikel 107.1 i EUF-fördraget vara uppfyllda. Det kan därför konstateras att de åtgärder som är föremål för föreliggande beslut utgör statligt stöd i den mening som avses i den artikeln. |
| --- | --- |

(141)

Mot bakgrund av detta anses villkoren i artikel 107.1 i EUF-fördraget vara uppfyllda. Det kan därför konstateras att de åtgärder som är föremål för föreliggande beslut utgör statligt stöd i den mening som avses i den artikeln.

6.2   DEN TIDSMÄSSIGA OMFATTNINGEN AV BESLUTET OCH DET BEFINTLIGA STÖDET

DEN TIDSMÄSSIGA OMFATTNINGEN AV BESLUTET OCH DET BEFINTLIGA STÖDET

| (142) | AMA:s oanmälda marknadsföringsåtgärder enligt stödordning NN 34/2000 och AMA:s åtgärder i kommissionens ogiltigförklarade beslut NN 34A/2000 var föremål för 2012 års beslut att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(142)

AMA:s oanmälda marknadsföringsåtgärder enligt stödordning NN 34/2000 och AMA:s åtgärder i kommissionens ogiltigförklarade beslut NN 34A/2000 var föremål för 2012 års beslut att inleda förfarandet.

| (143) | Med beaktande av att AMA-förordningen och dess tillämpningsföreskrifter har ändrats flera gånger, att många steg i förfarandet har genomförts och att stödet består av ett flertal åtgärder med olika varaktighet, måste exakta start- och slutdatum för genomförandet av åtgärderna och därmed den tidsmässiga omfattningen av beslutet fastställas. |
| --- | --- |

(143)

Med beaktande av att AMA-förordningen och dess tillämpningsföreskrifter har ändrats flera gånger, att många steg i förfarandet har genomförts och att stödet består av ett flertal åtgärder med olika varaktighet, måste exakta start- och slutdatum för genomförandet av åtgärderna och därmed den tidsmässiga omfattningen av beslutet fastställas.

| (144) | Enligt den information som tillhandahållits av de österrikiska myndigheterna har marknadsföringsåtgärderna varit i kraft sedan 1994, dvs. innan den 1 januari 1995, det datum då Österrike anslöt sig till Europeiska unionen. Trots detta anmäldes inte AMA:s åtgärder till kommissionen av de österrikiska myndigheterna i enlighet med artiklarna 143 eller 144 i anslutningsakten för Österrike (se skäl 34), och kan därför inte betraktas som befintligt stöd. Dessa åtgärder bör därför betraktas som nytt stöd som inte anmälts från och med dagen för anslutningen den 1 januari 1995, som därför bör betraktas som startdatum för beviljande av stödet. |
| --- | --- |

(144)

Enligt den information som tillhandahållits av de österrikiska myndigheterna har marknadsföringsåtgärderna varit i kraft sedan 1994, dvs. innan den 1 januari 1995, det datum då Österrike anslöt sig till Europeiska unionen. Trots detta anmäldes inte AMA:s åtgärder till kommissionen av de österrikiska myndigheterna i enlighet med artiklarna 143 eller 144 i anslutningsakten för Österrike (se skäl 34), och kan därför inte betraktas som befintligt stöd. Dessa åtgärder bör därför betraktas som nytt stöd som inte anmälts från och med dagen för anslutningen den 1 januari 1995, som därför bör betraktas som startdatum för beviljande av stödet.

| (145) | Vidare hävdar de österrikiska myndigheterna enligt beskrivningen i skäl 36 att de genom en skrivelse av den 23 juni 1997 lämnade in ett ifyllt anmälningsformulär rörande AMA:s marknadsföringsåtgärder på vilket kommissionen inte reagerade inom den föreskrivna tvåmånadersperioden (65). Enligt deras uppfattning var detta var en giltig anmälan och att stödet därför efter tvåmånadersperioden bör betraktas som godkänt, och att det därmed uppfyller kraven för befintligt stöd. Samma argument används i ett rättsligt yttrande som bifogats informationsinlagan av den 25 februari 2015. |
| --- | --- |

(145)

Vidare hävdar de österrikiska myndigheterna enligt beskrivningen i skäl 36 att de genom en skrivelse av den 23 juni 1997 lämnade in ett ifyllt anmälningsformulär rörande AMA:s marknadsföringsåtgärder på vilket kommissionen inte reagerade inom den föreskrivna tvåmånadersperioden (65). Enligt deras uppfattning var detta var en giltig anmälan och att stödet därför efter tvåmånadersperioden bör betraktas som godkänt, och att det därmed uppfyller kraven för befintligt stöd. Samma argument används i ett rättsligt yttrande som bifogats informationsinlagan av den 25 februari 2015.

65

| (146) | Kommission instämmer inte i detta argument. Eftersom åtgärderna genomfördes före 1997 kan inte ovanstående skrivelse betraktas som en giltig anmälan av åtgärder i överensstämmelse med artikel 108.3 i EUF-fördraget, och stödet uppfyller därmed inte kraven för ett befintligt stöd. Enligt domen i målet Lorenz betraktas stöd som befintligt stöd endast om det ännu inte hade genomförts när åtgärden anmäldes till kommissionen. Om det inte hade genomförts tidigare kan stöd endast anses utgöra befintligt stöd om medlemsstaten, efter en tvåmånadersperiod, har lämnat in en förhandsanmälan till kommissionen. De österrikiska myndigheterna genomförde dock åtgärden innan en formell anmälan gjordes och lämnade inte in en förhandsanmälan till kommissionen. Den ovannämnda skrivelsen av den 23 juni 1997 omvandlar därför inte den föreliggande åtgärden till ett befintligt stöd i den mening som avses i artikel 108.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(146)

Kommission instämmer inte i detta argument. Eftersom åtgärderna genomfördes före 1997 kan inte ovanstående skrivelse betraktas som en giltig anmälan av åtgärder i överensstämmelse med artikel 108.3 i EUF-fördraget, och stödet uppfyller därmed inte kraven för ett befintligt stöd. Enligt domen i målet Lorenz betraktas stöd som befintligt stöd endast om det ännu inte hade genomförts när åtgärden anmäldes till kommissionen. Om det inte hade genomförts tidigare kan stöd endast anses utgöra befintligt stöd om medlemsstaten, efter en tvåmånadersperiod, har lämnat in en förhandsanmälan till kommissionen. De österrikiska myndigheterna genomförde dock åtgärden innan en formell anmälan gjordes och lämnade inte in en förhandsanmälan till kommissionen. Den ovannämnda skrivelsen av den 23 juni 1997 omvandlar därför inte den föreliggande åtgärden till ett befintligt stöd i den mening som avses i artikel 108.1 i EUF-fördraget.

| (147) | Mot bakgrund av ovanstående information och överväganden drar kommissionen slutsatsen när det gäller den tidsmässiga omfattningen av beslutet att startdatum för alla AMA:s marknadsföringsåtgärder är 1 januari 1995 (se skälen 34 och 144). |
| --- | --- |

(147)

Mot bakgrund av ovanstående information och överväganden drar kommissionen slutsatsen när det gäller den tidsmässiga omfattningen av beslutet att startdatum för alla AMA:s marknadsföringsåtgärder är 1 januari 1995 (se skälen 34 och 144).

| (148) | När det gäller slutdatum för genomförandet bekräftade de österrikiska myndigheterna genom en skrivelse av den 14 september 2012 att de åtgärder som anmälts som stödordning N 239/2004 avser en del av de av AMA:s åtgärder som undersöks under ärendenummer NN 34/2000 (efter en betydande ändring av åtgärderna för att uppfylla de tillämpliga reglerna (se skäl 39)). |
| --- | --- |

(148)

När det gäller slutdatum för genomförandet bekräftade de österrikiska myndigheterna genom en skrivelse av den 14 september 2012 att de åtgärder som anmälts som stödordning N 239/2004 avser en del av de av AMA:s åtgärder som undersöks under ärendenummer NN 34/2000 (efter en betydande ändring av åtgärderna för att uppfylla de tillämpliga reglerna (se skäl 39)).

| (149) | I samma skrivelse bekräftade de österrikiska myndigheterna att AMA Marketing efter 2002 inte genomförde stödåtgärder annat än de som omfattas av NN 34A/2000 och N 239/2004 (och deras senare förlängningar (66)). |
| --- | --- |

(149)

I samma skrivelse bekräftade de österrikiska myndigheterna att AMA Marketing efter 2002 inte genomförde stödåtgärder annat än de som omfattas av NN 34A/2000 och N 239/2004 (och deras senare förlängningar (66)).

66

| (150) | Utifrån den information som tillhandahållits av de österrikiska myndigheterna står det klart att den godkända stödordningen N 570/1998 inte avser de av AMA:s marknadsföringsåtgärder som är föremål för föreliggande beslut. |
| --- | --- |

(150)

Utifrån den information som tillhandahållits av de österrikiska myndigheterna står det klart att den godkända stödordningen N 570/1998 inte avser de av AMA:s marknadsföringsåtgärder som är föremål för föreliggande beslut.

| (151) | Med avseende på AMA:s miljö- och kvalitetsmärkning var slutdatum för beviljande av stöd den 31 december 2008, med undantag för de reklamåtgärder för miljömärkningen som slutfördes den 31 december 2006 (se skälen 15 och 19). |
| --- | --- |

(151)

Med avseende på AMA:s miljö- och kvalitetsmärkning var slutdatum för beviljande av stöd den 31 december 2008, med undantag för de reklamåtgärder för miljömärkningen som slutfördes den 31 december 2006 (se skälen 15 och 19).

| (152) | AMA:s övriga marknadsföringsåtgärder gällde till den 20 oktober 2004, det datum då beslut N 239/2004 godkändes (se kapitel 1.4 och skäl 39). Föreliggande beslut omfattar därför perioden 1 januari 1995–31 december 2008 för alla åtgärder utom reklamåtgärderna för miljömärkningen, där den relevanta perioden är 1 januari 1995–31 december 2006, och övriga marknadsföringsåtgärder, där den aktuella perioden är 1 januari 1995–20 oktober 2004. |
| --- | --- |

(152)

AMA:s övriga marknadsföringsåtgärder gällde till den 20 oktober 2004, det datum då beslut N 239/2004 godkändes (se kapitel 1.4 och skäl 39). Föreliggande beslut omfattar därför perioden 1 januari 1995–31 december 2008 för alla åtgärder utom reklamåtgärderna för miljömärkningen, där den relevanta perioden är 1 januari 1995–31 december 2006, och övriga marknadsföringsåtgärder, där den aktuella perioden är 1 januari 1995–20 oktober 2004.

7.   STÖDETS OLAGLIGHET

STÖDETS OLAGLIGHET

| (153) | Enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget måste kommissionen underrättas om eventuella planer på att bevilja eller ändra stöd. Enligt artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 är nytt stöd som införs i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget olagligt. Skyldigheten att anmäla statligt stöd fastställs i artikel 2 i samma förordning. |
| --- | --- |

(153)

Enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget måste kommissionen underrättas om eventuella planer på att bevilja eller ändra stöd. Enligt artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 är nytt stöd som införs i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget olagligt. Skyldigheten att anmäla statligt stöd fastställs i artikel 2 i samma förordning.

| (154) | Österrike underrättade inte kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget om de bestämmelser som införde åtgärderna och avgiften innan de trädde i kraft. |
| --- | --- |

(154)

Österrike underrättade inte kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget om de bestämmelser som införde åtgärderna och avgiften innan de trädde i kraft.

| (155) | Som framgår ovan i kapitel 6 utgör de åtgärder som genomförts av Österrike statligt stöd. Såsom anges i skäl 34 har marknadsföringsåtgärderna varit i kraft sedan 1994, dvs. innan 1 januari 1995, det datum då Österrike anslöt sig till Europeiska unionen. AMA:s åtgärder anmäldes dock aldrig av de österrikiska myndigheterna till kommissionen i enlighet med artiklarna 143 eller 144 i anslutningsakten för Österrike. Stödet utgjorde därför nytt stöd vid tidpunkten för anslutningen och de österrikiska myndigheterna borde ha anmält det. I avsaknad av en korrekt anmälan är stödet olagligt enligt gällande bestämmelser i EUF-fördraget (se i detta avseende också skäl 144). |
| --- | --- |

(155)

Som framgår ovan i kapitel 6 utgör de åtgärder som genomförts av Österrike statligt stöd. Såsom anges i skäl 34 har marknadsföringsåtgärderna varit i kraft sedan 1994, dvs. innan 1 januari 1995, det datum då Österrike anslöt sig till Europeiska unionen. AMA:s åtgärder anmäldes dock aldrig av de österrikiska myndigheterna till kommissionen i enlighet med artiklarna 143 eller 144 i anslutningsakten för Österrike. Stödet utgjorde därför nytt stöd vid tidpunkten för anslutningen och de österrikiska myndigheterna borde ha anmält det. I avsaknad av en korrekt anmälan är stödet olagligt enligt gällande bestämmelser i EUF-fördraget (se i detta avseende också skäl 144).

| (156) | Som beskrivs i skälen 9, 36 och 148 kan dessutom varken skrivelsen av den 23 juni 1997 eller skrivelsen av den 19 december 2002 betraktas som en giltig anmälan av detta nya stöd. |
| --- | --- |

(156)

Som beskrivs i skälen 9, 36 och 148 kan dessutom varken skrivelsen av den 23 juni 1997 eller skrivelsen av den 19 december 2002 betraktas som en giltig anmälan av detta nya stöd.

8.   BEDÖMNING AV STÖDENS FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

BEDÖMNING AV STÖDENS FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

8.1   REGLER RÖRANDE PRODUKTERNAS URSPRUNG

REGLER RÖRANDE PRODUKTERNAS URSPRUNG

| (157) | Tribunalen ogiltigförklarade kommissionens beslut NN 34A/2000 på grund av en motsättning i 1992 års AMA-förordning. I förordningens punkt 21a om avgiftens syfte gjordes en hänvisning till inhemska produkter. Mer specifikt hänvisade led 1 till syftet att ”främja och garantera försäljningen av inhemska jordbruks- och skogsprodukter och deras derivat” (67). Led 2 hänvisade till ett ”främjande av andra marknadsföringsåtgärder (i synnerhet tillhandahållande av tjänster och personalkostnader i förbindelse med detta)”. |
| --- | --- |

(157)

Tribunalen ogiltigförklarade kommissionens beslut NN 34A/2000 på grund av en motsättning i 1992 års AMA-förordning. I förordningens punkt 21a om avgiftens syfte gjordes en hänvisning till inhemska produkter. Mer specifikt hänvisade led 1 till syftet att ”främja och garantera försäljningen av inhemska jordbruks- och skogsprodukter och deras derivat” (67). Led 2 hänvisade till ett ”främjande av andra marknadsföringsåtgärder (i synnerhet tillhandahållande av tjänster och personalkostnader i förbindelse med detta)”.

67

| (158) | Tribunalen konstaterade att begränsningen till inhemska produkter i led 1 i punkt 21a i 1992 års AMA-förordning gav anledning till tvivel rörande stödets förenlighet med den gemensamma marknaden, något som borde ha föranlett kommissionen att inleda ett formellt granskningsförfarande (68). |
| --- | --- |

(158)

Tribunalen konstaterade att begränsningen till inhemska produkter i led 1 i punkt 21a i 1992 års AMA-förordning gav anledning till tvivel rörande stödets förenlighet med den gemensamma marknaden, något som borde ha föranlett kommissionen att inleda ett formellt granskningsförfarande (68).

68

| (159) | Frågan om det nationella ursprunget är därför ett inslag som kräver en utförlig analys. |
| --- | --- |

(159)

Frågan om det nationella ursprunget är därför ett inslag som kräver en utförlig analys.

| (160) | Klagandena hävdade att märkningen och de subventionerade åtgärderna endast var tillgängliga för österrikiska producenter. De hävdade att endast österrikiska produkter enligt punkt 21a.1 i 1992 års AMA-förordning skulle dra fördel av de subventionerade reklamåtgärderna. |
| --- | --- |

(160)

Klagandena hävdade att märkningen och de subventionerade åtgärderna endast var tillgängliga för österrikiska producenter. De hävdade att endast österrikiska produkter enligt punkt 21a.1 i 1992 års AMA-förordning skulle dra fördel av de subventionerade reklamåtgärderna.

| (161) | I detta avseende har de österrikiska myndigheterna i en skrivelse av den 19 december 2002 klargjort att AMA:s kvalitetsmärkning och AMA:s miljömärkning var tillgängliga för alla produkter oavsett ursprung. Genom en skrivelse av den 5 mars 2004 översände de österrikiska myndigheterna de nya interna riktlinjerna som utfärdats av AMA Marketing och godkänts av det österrikiska federala ministeriet för jordbruk, skogsbruk, miljöskydd och hydrologiska resurser (BMLFUW), som reglerar beviljandet av dessa märkningar. Enligt dessa regler kunde märkningarna beviljas för alla produkter som uppfyller kvalitetskraven, oavsett om de var från Österrike eller från andra medlemsstater. Dessutom åtog sig de österrikiska myndigheterna att anpassa 1992 års AMA-förordning, som ändrades genom lag med verkan från och med juli 2007. Sedan detta datum innehåller punkt 21a.1 i AMA-förordningen inte längre någon hänvisning till ”inhemska” produkter (69). |
| --- | --- |

(161)

I detta avseende har de österrikiska myndigheterna i en skrivelse av den 19 december 2002 klargjort att AMA:s kvalitetsmärkning och AMA:s miljömärkning var tillgängliga för alla produkter oavsett ursprung. Genom en skrivelse av den 5 mars 2004 översände de österrikiska myndigheterna de nya interna riktlinjerna som utfärdats av AMA Marketing och godkänts av det österrikiska federala ministeriet för jordbruk, skogsbruk, miljöskydd och hydrologiska resurser (BMLFUW), som reglerar beviljandet av dessa märkningar. Enligt dessa regler kunde märkningarna beviljas för alla produkter som uppfyller kvalitetskraven, oavsett om de var från Österrike eller från andra medlemsstater. Dessutom åtog sig de österrikiska myndigheterna att anpassa 1992 års AMA-förordning, som ändrades genom lag med verkan från och med juli 2007. Sedan detta datum innehåller punkt 21a.1 i AMA-förordningen inte längre någon hänvisning till ”inhemska” produkter (69).

69

| (162) | Perioden efter 30 juni 2007 ger därför inte anledning till några särskilda problem när det gäller produkternas ursprung och de som gagnas av dessa märkningar eller åtgärder, men det behövs en utförligare analys av perioden före detta datum. På grund av att hänvisningen till nationellt ursprung är olika viktig för de olika åtgärder som ingår i denna ordning och på grund av dessa åtgärders specifika karaktär måste en separat analys genomföras av varje enskild åtgärd. |
| --- | --- |

(162)

Perioden efter 30 juni 2007 ger därför inte anledning till några särskilda problem när det gäller produkternas ursprung och de som gagnas av dessa märkningar eller åtgärder, men det behövs en utförligare analys av perioden före detta datum. På grund av att hänvisningen till nationellt ursprung är olika viktig för de olika åtgärder som ingår i denna ordning och på grund av dessa åtgärders specifika karaktär måste en separat analys genomföras av varje enskild åtgärd.

| (163) | Vad gäller kvalitetsmärkningen innehöll riktlinjerna för genomförande av AMA-förordningen (Regulativ zur Verwendung des AMA-Gütesiegels für Lebensmittel) från och med januari 2000 inte någon hänvisning till inhemska produkter utan omfattade alla produkter oavsett härkomst. I artikel 23 om uppgift om ursprung hänvisas uttryckligen till en region (t.ex. Tyrolen eller Bayern) eller ett land (t.ex. Österrike, Frankrike) som produktens ursprung, vilket därmed visar att vilken region eller vilket land som helst kunde anges som produkternas ursprung. Påståendet att kvalitetsmärkningen endast var tillgänglig för inhemska (dvs. österrikiska) produkter måste ogillas för perioden efter detta datum. |
| --- | --- |

(163)

Vad gäller kvalitetsmärkningen innehöll riktlinjerna för genomförande av AMA-förordningen (Regulativ zur Verwendung des AMA-Gütesiegels für Lebensmittel) från och med januari 2000 inte någon hänvisning till inhemska produkter utan omfattade alla produkter oavsett härkomst. I artikel 23 om uppgift om ursprung hänvisas uttryckligen till en region (t.ex. Tyrolen eller Bayern) eller ett land (t.ex. Österrike, Frankrike) som produktens ursprung, vilket därmed visar att vilken region eller vilket land som helst kunde anges som produkternas ursprung. Påståendet att kvalitetsmärkningen endast var tillgänglig för inhemska (dvs. österrikiska) produkter måste ogillas för perioden efter detta datum.

| (164) | Vidare innehåller alla bestämmelser om produktens ursprung följande definition av ”inhemsk” (heimisch): ”I dessa riktlinjer avser termen ’inhemsk’ den region som anges som den plats där produkten har sitt ursprung” (”Wird in diesen Richtlinien der Begriff ’heimisch’ verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen”) (70). Detta tyder återigen på att den hänvisning till ”inhemska produkter” som görs i genomförandeakterna inte endast hänvisar till österrikiska produkter utan att vilken region som helst skulle kunna anges som ursprung. |
| --- | --- |

(164)

Vidare innehåller alla bestämmelser om produktens ursprung följande definition av ”inhemsk” (heimisch): ”I dessa riktlinjer avser termen ’inhemsk’ den region som anges som den plats där produkten har sitt ursprung” (”Wird in diesen Richtlinien der Begriff ’heimisch’ verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen”) (70). Detta tyder återigen på att den hänvisning till ”inhemska produkter” som görs i genomförandeakterna inte endast hänvisar till österrikiska produkter utan att vilken region som helst skulle kunna anges som ursprung.

70

| (165) | En miljömärkning i sig syftar främst på de särskilda kvalitetskraven för en produkt. Respektive märkningar inom ramen för ordningen hade hänvisningen till ”BIO” som sina viktigaste budskap och var tillgängliga för alla produkter oavsett ursprung. Den senare uppgiften kunde endast anges som en upplysning av underordnad betydelse. |
| --- | --- |

(165)

En miljömärkning i sig syftar främst på de särskilda kvalitetskraven för en produkt. Respektive märkningar inom ramen för ordningen hade hänvisningen till ”BIO” som sina viktigaste budskap och var tillgängliga för alla produkter oavsett ursprung. Den senare uppgiften kunde endast anges som en upplysning av underordnad betydelse.

| (166) | När det gäller stödet för kvalitetsprodukter beviljades detta för utveckling av system för kvalitetssäkring, kvalitetskontroller och kontroller för ekologiska produkter (skäl 98). Sådana åtgärder är i sig inte heller begränsade till varor av ett visst nationellt ursprung. |
| --- | --- |

(166)

När det gäller stödet för kvalitetsprodukter beviljades detta för utveckling av system för kvalitetssäkring, kvalitetskontroller och kontroller för ekologiska produkter (skäl 98). Sådana åtgärder är i sig inte heller begränsade till varor av ett visst nationellt ursprung.

| (167) | Stöd för generisk reklam ger inte upphov till problem rörande produkternas ursprung, eftersom reklamkampanjer för eller hänvisningar till en produkt är en rent allmän angelägenhet som inte på något sätt hänvisar till ursprung. |
| --- | --- |

(167)

Stöd för generisk reklam ger inte upphov till problem rörande produkternas ursprung, eftersom reklamkampanjer för eller hänvisningar till en produkt är en rent allmän angelägenhet som inte på något sätt hänvisar till ursprung.

8.2   TILLÄMPLIGA BESTÄMMELSER

TILLÄMPLIGA BESTÄMMELSER

| (168) | Enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget kan stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner anses förenligt med den gemensamma marknaden om ett sådant stöd inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(168)

Enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget kan stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner anses förenligt med den gemensamma marknaden om ett sådant stöd inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (169) | Enligt kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (71) ska allt olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 bedömas i enlighet med de regler som var tillämpliga när stödet beviljades. |
| --- | --- |

(169)

Enligt kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (71) ska allt olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 bedömas i enlighet med de regler som var tillämpliga när stödet beviljades.

71

| (170) | Mellan den 1 januari 2000 och 31 december 2006 var 2000–2006 års riktlinjer tillämpliga. Från och med den 1 januari 2007 var gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 (72) (nedan kallade 2007–2013 års riktlinjer) tillämpliga i enlighet med deras punkt 194. |
| --- | --- |

(170)

Mellan den 1 januari 2000 och 31 december 2006 var 2000–2006 års riktlinjer tillämpliga. Från och med den 1 januari 2007 var gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 (72) (nedan kallade 2007–2013 års riktlinjer) tillämpliga i enlighet med deras punkt 194.

72

2007–2013 års riktlinjer

| (171) | I detta avseende kan man konstatera att medlemsstaterna enligt punkt 196 i 2007–2013 års riktlinjer hade en övergångsperiod till och med 31 december 2007 under vilken befintliga stödordningar skulle anpassas till bestämmelserna i riktlinjerna. Definitionen av befintligt stöd fastställs i artikel 1 b i förordning (EG) nr 659/1999. Enligt artikel 1 b ii, som är tillämplig på det föreliggande ärendet, avses med befintligt stöd godkänt stöd, det vill säga stödordningar och individuellt stöd som har godkänts av kommissionen eller av rådet. |
| --- | --- |

(171)

I detta avseende kan man konstatera att medlemsstaterna enligt punkt 196 i 2007–2013 års riktlinjer hade en övergångsperiod till och med 31 december 2007 under vilken befintliga stödordningar skulle anpassas till bestämmelserna i riktlinjerna. Definitionen av befintligt stöd fastställs i artikel 1 b i förordning (EG) nr 659/1999. Enligt artikel 1 b ii, som är tillämplig på det föreliggande ärendet, avses med befintligt stöd godkänt stöd, det vill säga stödordningar och individuellt stöd som har godkänts av kommissionen eller av rådet.

| (172) | Stödordning NN 34A/2000 godkändes mycket riktigt av kommissionen den 30 juni 2004. Men i september 2004 bestreds beslutet av klagandena vid förstainstansrätten (nu tribunalen), som ogiltigförklarade kommissionens beslut i en dom av den 18 november 2009. Denna dom överklagades av Österrike och domstolen avslog överklagandet och fastställde tribunalens dom den 27 oktober 2011. |
| --- | --- |

(172)

Stödordning NN 34A/2000 godkändes mycket riktigt av kommissionen den 30 juni 2004. Men i september 2004 bestreds beslutet av klagandena vid förstainstansrätten (nu tribunalen), som ogiltigförklarade kommissionens beslut i en dom av den 18 november 2009. Denna dom överklagades av Österrike och domstolen avslog överklagandet och fastställde tribunalens dom den 27 oktober 2011.

| (173) | De österrikiska myndigheterna hävdar att den föreliggande ordningen utgör befintligt stöd och ska bedömas enligt de nya 2007–2013 års riktlinjer endast från och med den 1 januari 2008. I sin inlaga av den 14 september 2012 hänvisar Österrike också till principen om berättigade förväntningar och hävdar att kommissionens beslut inte ogiltigförklarades förrän 2011. |
| --- | --- |

(173)

De österrikiska myndigheterna hävdar att den föreliggande ordningen utgör befintligt stöd och ska bedömas enligt de nya 2007–2013 års riktlinjer endast från och med den 1 januari 2008. I sin inlaga av den 14 september 2012 hänvisar Österrike också till principen om berättigade förväntningar och hävdar att kommissionens beslut inte ogiltigförklarades förrän 2011.

| (174) | Enligt rättspraxis (73) när det gäller berättigade förväntningar ska det ”konstateras att mottagaren av ett stöd inte heller kan hysa någon sådan säkerhet när en talan om ogiltigförklaring har väckts, så länge gemenskapsdomstolen inte har meddelat något definitivt avgörande”. Därför kan berättigade förväntningar inte åberopas i det föreliggande ärendet. |
| --- | --- |

(174)

Enligt rättspraxis (73) när det gäller berättigade förväntningar ska det ”konstateras att mottagaren av ett stöd inte heller kan hysa någon sådan säkerhet när en talan om ogiltigförklaring har väckts, så länge gemenskapsdomstolen inte har meddelat något definitivt avgörande”. Därför kan berättigade förväntningar inte åberopas i det föreliggande ärendet.

73

| (175) | Stödordning NN 34A/2000 uppfyller följaktligen inte kraven på befintligt stöd utifrån kommissionens beslut av den 30 juni 2004, och därför är inte heller övergångsperioden i punkt 196 i 2007–2013 års riktlinjer tillämplig. Stödordningen borde ha anpassats till 2007–2013 års riktlinjer från och med den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

(175)

Stödordning NN 34A/2000 uppfyller följaktligen inte kraven på befintligt stöd utifrån kommissionens beslut av den 30 juni 2004, och därför är inte heller övergångsperioden i punkt 196 i 2007–2013 års riktlinjer tillämplig. Stödordningen borde ha anpassats till 2007–2013 års riktlinjer från och med den 1 januari 2007.

8.3   STÖD FÖR REKLAMÅTGÄRDER

STÖD FÖR REKLAMÅTGÄRDER

| (176) | När det gäller reklamåtgärder måste förenligheten av det stöd som beviljats under perioden 1 januari 1995–31 december 2001 bedömas mot bakgrund av kommissionens meddelande om statens medverkan i säljfrämjande åtgärder för jordbruks- och fiskeriprodukter (74) (nedan kallat 1986 års meddelande) och ramverket för nationellt stöd för reklam för jordbruksprodukter och vissa produkter som inte förtecknas i bilaga II till EG-fördraget, med undantag av fiskeriprodukter (75) (nedan kallat 1987 års reklamramverk). |
| --- | --- |

(176)

När det gäller reklamåtgärder måste förenligheten av det stöd som beviljats under perioden 1 januari 1995–31 december 2001 bedömas mot bakgrund av kommissionens meddelande om statens medverkan i säljfrämjande åtgärder för jordbruks- och fiskeriprodukter (74) (nedan kallat 1986 års meddelande) och ramverket för nationellt stöd för reklam för jordbruksprodukter och vissa produkter som inte förtecknas i bilaga II till EG-fördraget, med undantag av fiskeriprodukter (75) (nedan kallat 1987 års reklamramverk).

74

1986 års meddelande

75

1987 års reklamramverk

| (177) | Stöd som beviljas från och med den 1 januari 2002 ska bedömas i enlighet med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till EG-fördraget och vissa produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget (nedan kallade 2001 års reklamriktlinjer) (76). |
| --- | --- |

(177)

Stöd som beviljas från och med den 1 januari 2002 ska bedömas i enlighet med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till EG-fördraget och vissa produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget (nedan kallade 2001 års reklamriktlinjer) (76).

2001 års reklamriktlinjer

76

| (178) | Vid bedömning av statligt stöd till reklam för jordbruksprodukter som beviljats efter den 1 januari 2007 tillämpar kommissionen avsnitt VI.D i 2007–2013 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(178)

Vid bedömning av statligt stöd till reklam för jordbruksprodukter som beviljats efter den 1 januari 2007 tillämpar kommissionen avsnitt VI.D i 2007–2013 års riktlinjer.

8.3.1   REKLAMENS OMFATTNING

| (179) | 1987 års reklamramverk tillämpas på reklam, vilket definieras som alla åtgärder som med hjälp av media (såsom press, radio, TV eller affischering) är avsedda att få konsumenterna att köpa en viss produkt. Rambestämmelserna omfattar inte marknadsföring i en vidare bemärkelse, såsom spridning till allmänheten av vetenskapliga rön, anordnande av mässor eller utställningar och deltagande i dessa eller liknande PR-arrangemang, samt marknadsanalyser och marknadsundersökningar (77). |
| --- | --- |

(179)

1987 års reklamramverk tillämpas på reklam, vilket definieras som alla åtgärder som med hjälp av media (såsom press, radio, TV eller affischering) är avsedda att få konsumenterna att köpa en viss produkt. Rambestämmelserna omfattar inte marknadsföring i en vidare bemärkelse, såsom spridning till allmänheten av vetenskapliga rön, anordnande av mässor eller utställningar och deltagande i dessa eller liknande PR-arrangemang, samt marknadsanalyser och marknadsundersökningar (77).

77

| (180) | Omfattningen av 2001 års reklamriktlinjer är i princip densamma som omfattningen av 1987 års reklamramverk ovan, men med vissa skillnader. Den första betydande ändringen är att ekonomiska aktörer har lagts till som möjliga mottagare av reklam (78). Den andra ändringen är att definitionen av reklam har utvidgats till att omfatta reklamverksamhet (till exempel spridning av material för detta ändamål) riktade till konsumenter på försäljningsstället (79). |
| --- | --- |

(180)

Omfattningen av 2001 års reklamriktlinjer är i princip densamma som omfattningen av 1987 års reklamramverk ovan, men med vissa skillnader. Den första betydande ändringen är att ekonomiska aktörer har lagts till som möjliga mottagare av reklam (78). Den andra ändringen är att definitionen av reklam har utvidgats till att omfatta reklamverksamhet (till exempel spridning av material för detta ändamål) riktade till konsumenter på försäljningsstället (79).

78

79

| (181) | Omfattningen av avsnitt IV.D i 2007–2013 års riktlinjer är identisk med omfattningen av 2001 års reklamriktlinjer (80). |
| --- | --- |

(181)

Omfattningen av avsnitt IV.D i 2007–2013 års riktlinjer är identisk med omfattningen av 2001 års reklamriktlinjer (80).

80

| (182) | Både 1987 års reklamramverk och 2001 års reklamriktlinjer gäller reklamverksamhet men inte marknadsföringsverksamhet. Stöd till den senare kategorin klassificeras som tekniskt stöd, för vilket särskilda regler gäller. |
| --- | --- |

(182)

Både 1987 års reklamramverk och 2001 års reklamriktlinjer gäller reklamverksamhet men inte marknadsföringsverksamhet. Stöd till den senare kategorin klassificeras som tekniskt stöd, för vilket särskilda regler gäller.

| (183) | I föreliggande ärende beviljades stöd till reklamkampanjer med hjälp av olika medier och andra reklamåtgärder. Reklamkampanjerna avsåg






  — | miljö- och kvalitetsmärkningarna, |
| --- | --- | --- |

(183)

I föreliggande ärende beviljades stöd till reklamkampanjer med hjälp av olika medier och andra reklamåtgärder. Reklamkampanjerna avsåg

—

miljö- och kvalitetsmärkningarna,

| — | generiska produkter och |
| --- | --- |

—

generiska produkter och

| — | reklam utanför Österrike. |
| --- | --- |

—

reklam utanför Österrike.

| (184) | Utifrån de uppgifter som tillhandahållits av de österrikiska myndigheterna kan man konstatera att syftet med åtgärderna var att förmå konsumenterna att köpa produkten i fråga (se skälen 75 och 94). Därför betecknas ovannämnda åtgärder som reklam och måste undersökas mot bakgrund av de tillämpliga reglerna. |
| --- | --- |

(184)

Utifrån de uppgifter som tillhandahållits av de österrikiska myndigheterna kan man konstatera att syftet med åtgärderna var att förmå konsumenterna att köpa produkten i fråga (se skälen 75 och 94). Därför betecknas ovannämnda åtgärder som reklam och måste undersökas mot bakgrund av de tillämpliga reglerna.

8.3.2   STÖD TILL REKLAM UNDER PERIODEN 1 JANUARI 1995–31 DECEMBER 2001

Villkor för förenlighet med den gemensamma marknaden

Villkor för förenlighet med den gemensamma marknaden

| (185) | Förenligheten med den gemensamma marknaden för stöd som beviljats före den 1 januari 2002 måste bedömas mot bakgrund av 1986 års meddelande och 1987 års reklamramverk (skäl 176). |
| --- | --- |

(185)

Förenligheten med den gemensamma marknaden för stöd som beviljats före den 1 januari 2002 måste bedömas mot bakgrund av 1986 års meddelande och 1987 års reklamramverk (skäl 176).

Allmänna villkor

Allmänna villkor

| (186) | I punkt 2.2 i 1987 års reklamramverk förbjuds stöd för reklam som avser särskilda företag. |
| --- | --- |

(186)

I punkt 2.2 i 1987 års reklamramverk förbjuds stöd för reklam som avser särskilda företag.

| (187) | I punkt 3 anges villkoret att reklamen bör avse minst en av följande kategorier (positiva kriterier):






  — | jordbruksprodukter som det finns överskott av, |
| --- | --- | --- |

(187)

I punkt 3 anges villkoret att reklamen bör avse minst en av följande kategorier (positiva kriterier):

positiva kriterier

—

jordbruksprodukter som det finns överskott av,

| — | nya produkter eller ersättningsprodukter som ännu inte produceras i överskott, |
| --- | --- |

—

nya produkter eller ersättningsprodukter som ännu inte produceras i överskott,

| — | utveckling av vissa regioner, |
| --- | --- |

—

utveckling av vissa regioner,

| — | utveckling av små och medelstora företag, eller |
| --- | --- |

—

utveckling av små och medelstora företag, eller

| — | reklam för högkvalitativa produkter och hälsokost. |
| --- | --- |

—

reklam för högkvalitativa produkter och hälsokost.

| (188) | Slutligen får enligt punkt 4 i 1987 års reklamramverk stöd som beviljats enligt ovannämnda ramverk inte överstiga det belopp som sektorn själv har åtagit sig att betala för en viss reklamkampanj, vilket innebär att en högsta stödnivå på 100 % kan tillåtas men endast om handeln bidrar med minst 50 % av kostnaderna, antingen genom frivilliga bidrag eller genom insamling av skatteliknande avgifter eller obligatoriska avgifter. En högsta stödnivå på 100 % är alltså tillåten. |
| --- | --- |

(188)

Slutligen får enligt punkt 4 i 1987 års reklamramverk stöd som beviljats enligt ovannämnda ramverk inte överstiga det belopp som sektorn själv har åtagit sig att betala för en viss reklamkampanj, vilket innebär att en högsta stödnivå på 100 % kan tillåtas men endast om handeln bidrar med minst 50 % av kostnaderna, antingen genom frivilliga bidrag eller genom insamling av skatteliknande avgifter eller obligatoriska avgifter. En högsta stödnivå på 100 % är alltså tillåten.

Överträdelse av artikel 30 i EG-fördraget

Överträdelse av artikel 30 i EG-fördraget

| (189) | Både i punkt 2 i 1986 års meddelande och i punkt 2.1. i 1987 års reklamramverk (81) betonas att stöd för reklam inte kan anses förenligt med den gemensamma marknaden om marknadsföringsmaterialet strider mot artikel 30 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(189)

Både i punkt 2 i 1986 års meddelande och i punkt 2.1. i 1987 års reklamramverk (81) betonas att stöd för reklam inte kan anses förenligt med den gemensamma marknaden om marknadsföringsmaterialet strider mot artikel 30 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget).

81

| (190) | Enligt punkt 2.1 i 1986 års meddelande strider inte följande mot artikel 34 i EUF-fördraget: marknadsföringskampanjer som inte innehåller någon hänvisning till produktens ursprung, exportfrämjande marknadsföringskampanjer som organiseras i andra medlemsstater samt kampanjer på hemmamarknaden till förmån för särskilda produktegenskaper eller produktsorter som inte innehåller några särskilda hänvisningar till produktens nationella ursprung annat än vad som eventuellt framgår av hänvisningarna till de berörda egenskaperna eller sorterna eller av produktens normala beteckning. |
| --- | --- |

(190)

Enligt punkt 2.1 i 1986 års meddelande strider inte följande mot artikel 34 i EUF-fördraget: marknadsföringskampanjer som inte innehåller någon hänvisning till produktens ursprung, exportfrämjande marknadsföringskampanjer som organiseras i andra medlemsstater samt kampanjer på hemmamarknaden till förmån för särskilda produktegenskaper eller produktsorter som inte innehåller några särskilda hänvisningar till produktens nationella ursprung annat än vad som eventuellt framgår av hänvisningarna till de berörda egenskaperna eller sorterna eller av produktens normala beteckning.

| (191) | Däremot strider enligt punkt 2.2 i 1986 års meddelande följande kampanjer tydligt mot artikel 30 i EG-fördraget (nu artikel 34 i EUF-fördraget): marknadsföringskampanjer som rekommenderar konsumenter att köpa inhemska produkter enbart på grund av deras nationella ursprung eller marknadsföringskampanjer avsedda att motverka köp av produkter från andra medlemsstater eller som nedvärderar dessa produkter i konsumentens ögon (negativ marknadsföring). |
| --- | --- |

(191)

Däremot strider enligt punkt 2.2 i 1986 års meddelande följande kampanjer tydligt mot artikel 30 i EG-fördraget (nu artikel 34 i EUF-fördraget): marknadsföringskampanjer som rekommenderar konsumenter att köpa inhemska produkter enbart på grund av deras nationella ursprung eller marknadsföringskampanjer avsedda att motverka köp av produkter från andra medlemsstater eller som nedvärderar dessa produkter i konsumentens ögon (negativ marknadsföring).

| (192) | Vidare föreskrivs i punkt 2.3 i 1986 års meddelande att invändningar i enlighet med artikel 30 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget) kan göras mot marknadsföringskampanjer på en medlemsstats hemmamarknad på grund av hänvisningar till nationellt ursprung och såvida inte vissa begränsningar iakttas. |
| --- | --- |

(192)

Vidare föreskrivs i punkt 2.3 i 1986 års meddelande att invändningar i enlighet med artikel 30 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget) kan göras mot marknadsföringskampanjer på en medlemsstats hemmamarknad på grund av hänvisningar till nationellt ursprung och såvida inte vissa begränsningar iakttas.

| (193) | I enlighet med punkt 2.3.1 i 1986 års meddelande är marknadsföringskampanjer som uppmärksammar produktsorter eller egenskaper hos produkter som producerats inom en medlemsstat i praktiken inte begränsade till nationella eller regionala specialiteter, utan uppmärksammar ofta de särskilda egenskaperna hos produkter som producerats inom en medlemsstat och produkternas nationella ursprung, även om dessa produkter och deras egenskaper liknar produkter som produceras på andra platser. Om otillbörlig vikt läggs vid produktens nationella ursprung i sådana marknadsföringskampanjer föreligger risk för överträdelse av artikel 30 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(193)

I enlighet med punkt 2.3.1 i 1986 års meddelande är marknadsföringskampanjer som uppmärksammar produktsorter eller egenskaper hos produkter som producerats inom en medlemsstat i praktiken inte begränsade till nationella eller regionala specialiteter, utan uppmärksammar ofta de särskilda egenskaperna hos produkter som producerats inom en medlemsstat och produkternas nationella ursprung, även om dessa produkter och deras egenskaper liknar produkter som produceras på andra platser. Om otillbörlig vikt läggs vid produktens nationella ursprung i sådana marknadsföringskampanjer föreligger risk för överträdelse av artikel 30 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget).

| (194) | I 1986 års meddelande anmodades därför medlemsstaterna att särskilt se till att följande riktlinjer strikt respekterades:






  — | Producentlandet får identifieras med ord eller symboler under förutsättning att det råder en rimlig balans mellan hänvisningarna dels till produktens egenskaper och sort, dels till produktens nationella ursprung. |
| --- | --- | --- |

(194)

I 1986 års meddelande anmodades därför medlemsstaterna att särskilt se till att följande riktlinjer strikt respekterades:

—

Producentlandet får identifieras med ord eller symboler under förutsättning att det råder en rimlig balans mellan hänvisningarna dels till produktens egenskaper och sort, dels till produktens nationella ursprung.

| — | Hänvisningar till nationellt ursprung bör vara underordnade kampanjens huvudbudskap till konsumenterna och bör inte utgöra det främsta skälet till varför konsumenterna uppmanas att köpa produkten. |
| --- | --- |

—

Hänvisningar till nationellt ursprung bör vara underordnade kampanjens huvudbudskap till konsumenterna och bör inte utgöra det främsta skälet till varför konsumenterna uppmanas att köpa produkten.

| — | Bland de produktegenskaper som är tillåtna att nämna ingår smak, arom, friskhet, mognad, värde för pengarna, näringsvärde, befintliga sorter, användbarhet (recept, etc.). Det man däremot ska undvika är superlativ som ”den bästa”, ”den godaste”, ”den finaste” och uttryck som ”äkta vara”, eller marknadsföringskampanjer som, på grund av att det nationella ursprunget omnämns, leder till att den marknadsförda produkten jämförs med produkter från andra medlemsstater. Hänvisningar till kvalitetskontroll bör endast göras om produkten har genomgått en genuin och objektiv procedur för kontroll av dess egenskaper. |
| --- | --- |

—

Bland de produktegenskaper som är tillåtna att nämna ingår smak, arom, friskhet, mognad, värde för pengarna, näringsvärde, befintliga sorter, användbarhet (recept, etc.). Det man däremot ska undvika är superlativ som ”den bästa”, ”den godaste”, ”den finaste” och uttryck som ”äkta vara”, eller marknadsföringskampanjer som, på grund av att det nationella ursprunget omnämns, leder till att den marknadsförda produkten jämförs med produkter från andra medlemsstater. Hänvisningar till kvalitetskontroll bör endast göras om produkten har genomgått en genuin och objektiv procedur för kontroll av dess egenskaper.

Bedömning

Bedömning

| (195) | I ett rättsligt yttrande som bifogades informationsinlagan av den 25 februari 2015 hävdade de österrikiska myndigheterna att överträdelsen av artikel 30 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget) måste bedömas i ett ”historiskt perspektiv” och att det under perioden från 1995 till 2002 inte förekom några rättsfall där texten och det grafiska meddelandet i en märkning ansågs strida mot artikel 30 i EG-fördraget. Kommissionen anser att detta argument är ovidkommande. Som visats ovan innehåller både 1986 års meddelande (82) och 1987 års reklamramverk uttryckliga och detaljerade riktlinjer för medlemsstaterna om hur de ska utforma sina åtgärder för att undvika överträdelser av artikel 30 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(195)

I ett rättsligt yttrande som bifogades informationsinlagan av den 25 februari 2015 hävdade de österrikiska myndigheterna att överträdelsen av artikel 30 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget) måste bedömas i ett ”historiskt perspektiv” och att det under perioden från 1995 till 2002 inte förekom några rättsfall där texten och det grafiska meddelandet i en märkning ansågs strida mot artikel 30 i EG-fördraget. Kommissionen anser att detta argument är ovidkommande. Som visats ovan innehåller både 1986 års meddelande (82) och 1987 års reklamramverk uttryckliga och detaljerade riktlinjer för medlemsstaterna om hur de ska utforma sina åtgärder för att undvika överträdelser av artikel 30 i EG-fördraget.

82

| (196) | På grundval av den information som kommissionen hade tillgång till rörande perioden före 2002 var det inte möjligt att bedöma reklamåtgärdernas förenlighet med de ovannämnda bestämmelserna vid tidpunkten för beslutet att inleda förfarandet. Av denna anledning uppmanades de österrikiska myndigheterna att tillhandahålla nödvändiga uppgifter med avseende på ovannämnda villkor. |
| --- | --- |

(196)

På grundval av den information som kommissionen hade tillgång till rörande perioden före 2002 var det inte möjligt att bedöma reklamåtgärdernas förenlighet med de ovannämnda bestämmelserna vid tidpunkten för beslutet att inleda förfarandet. Av denna anledning uppmanades de österrikiska myndigheterna att tillhandahålla nödvändiga uppgifter med avseende på ovannämnda villkor.

| (197) | Svaret från de österrikiska myndigheterna av den 14 september 2012 innehåller inte tillräcklig information för att möjliggöra en förenlighetsbedömning (de österrikiska myndigheterna hänvisade endast till årsrapporterna för 1995–2001). En ny begäran om information rörande dessa punkter skickades därför den 19 februari 2014 och Österrike svarade den 5 maj 2014. |
| --- | --- |

(197)

Svaret från de österrikiska myndigheterna av den 14 september 2012 innehåller inte tillräcklig information för att möjliggöra en förenlighetsbedömning (de österrikiska myndigheterna hänvisade endast till årsrapporterna för 1995–2001). En ny begäran om information rörande dessa punkter skickades därför den 19 februari 2014 och Österrike svarade den 5 maj 2014.

| (198) | I sitt svar uppgav de österrikiska myndigheterna att reklamkampanjerna avsåg jordbruksprodukter som det finns överskott av och/eller reklam för högkvalitativa produkter. Därmed uppfylldes de positiva kriterier som anges i punkt 3 i 1987 års reklamramverk. |
| --- | --- |

(198)

I sitt svar uppgav de österrikiska myndigheterna att reklamkampanjerna avsåg jordbruksprodukter som det finns överskott av och/eller reklam för högkvalitativa produkter. Därmed uppfylldes de positiva kriterier som anges i punkt 3 i 1987 års reklamramverk.

positiva kriterier

| (199) | Enligt den information som tillhandahölls av de österrikiska myndigheterna hänvisade reklamen inte till särskilda företag. |
| --- | --- |

(199)

Enligt den information som tillhandahölls av de österrikiska myndigheterna hänvisade reklamen inte till särskilda företag.

| (200) | När det gäller den högsta stödnivån utgjorde avgifterna från sektorn mer än 50 % av stödbeloppet (se även skälen 43 och 56). Av denna anledning uppfylldes kriteriet rörande stödnivån i punkt 4 i 1987 års reklamramverk. |
| --- | --- |

(200)

När det gäller den högsta stödnivån utgjorde avgifterna från sektorn mer än 50 % av stödbeloppet (se även skälen 43 och 56). Av denna anledning uppfylldes kriteriet rörande stödnivån i punkt 4 i 1987 års reklamramverk.

högsta stödnivån

| (201) | I beslutet att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel när det gäller en potentiell överträdelse av artikel 30 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget). Enligt kommissionens preliminära uppfattning verkade hänvisningen till nationellt ursprung i kvalitetsmärkningen inte vara av underordnad betydelse (se skäl 65). Dessutom konstaterade kommissionen att hänvisningen till produktens ursprung i en stor del av reklammaterialet inte begränsades till kvalitetsmärkningen utan även förekom på andra håll i annonseringen (se skäl 83). |
| --- | --- |

(201)

I beslutet att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel när det gäller en potentiell överträdelse av artikel 30 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget). Enligt kommissionens preliminära uppfattning verkade hänvisningen till nationellt ursprung i kvalitetsmärkningen inte vara av underordnad betydelse (se skäl 65). Dessutom konstaterade kommissionen att hänvisningen till produktens ursprung i en stor del av reklammaterialet inte begränsades till kvalitetsmärkningen utan även förekom på andra håll i annonseringen (se skäl 83).

potentiell överträdelse av artikel 30 i EG-fördraget

| (202) | I beslutet att inleda förfarandet uppmanades därför de österrikiska myndigheterna att beskriva utseendet på kvalitets- och miljömärkningen under perioden 1995–2001 och att ge representativa exempel på marknadsföringsmaterial där märkningarna användes. |
| --- | --- |

(202)

I beslutet att inleda förfarandet uppmanades därför de österrikiska myndigheterna att beskriva utseendet på kvalitets- och miljömärkningen under perioden 1995–2001 och att ge representativa exempel på marknadsföringsmaterial där märkningarna användes.

| (203) | De österrikiska myndigheterna svarade den 14 september 2012 att årsrapporterna om statligt stöd för åren 1995–2004 redan innehöll denna information. I en skrivelse av den 19 februari 2014 svarade kommissionen att denna information inte var tillräcklig för en förenlighetsbedömning och bad om en ingående redogörelse (dvs. anmälningsformulär) på grundval av gällande regler vid tiden för åtgärdens genomförande. Denna bedömning tillhandahölls tillsammans med svaret av den 5 maj 2014. |
| --- | --- |

(203)

De österrikiska myndigheterna svarade den 14 september 2012 att årsrapporterna om statligt stöd för åren 1995–2004 redan innehöll denna information. I en skrivelse av den 19 februari 2014 svarade kommissionen att denna information inte var tillräcklig för en förenlighetsbedömning och bad om en ingående redogörelse (dvs. anmälningsformulär) på grundval av gällande regler vid tiden för åtgärdens genomförande. Denna bedömning tillhandahölls tillsammans med svaret av den 5 maj 2014.

| (204) | De särskilda förenlighetskriterierna för de olika typerna av reklam analyseras nedan. |
| --- | --- |

(204)

De särskilda förenlighetskriterierna för de olika typerna av reklam analyseras nedan.

Stöd för generisk reklam

Stöd för generisk reklam

| (205) | När det gäller hänvisningen till särskilda företag i vissa reklamkampanjer (skäl 90) noterar kommissionen att stöd för reklam som avser särskilda företag är förbjudet enligt punkt 2.2 i 1987 års reklamramverk. |
| --- | --- |

(205)

När det gäller hänvisningen till särskilda företag i vissa reklamkampanjer (skäl 90) noterar kommissionen att stöd för reklam som avser särskilda företag är förbjudet enligt punkt 2.2 i 1987 års reklamramverk.

| (206) | I sin inlaga av den 14 september 2012 hävdade de österrikiska myndigheterna att de företag som omnämns hade bidragit till vissa av kostnaderna för kampanjen (Druck und Werbeeinschaltung). Det oaktat kan inte kampanjer som hänvisar till särskilda företag godkännas enligt reglerna om statligt stöd (punkt 2.2 i 1987 års reklamramverk). Det faktum att företagen delvis bidrog till kostnaderna för kampanjen ändrar inte denna bedömning. |
| --- | --- |

(206)

I sin inlaga av den 14 september 2012 hävdade de österrikiska myndigheterna att de företag som omnämns hade bidragit till vissa av kostnaderna för kampanjen (Druck und Werbeeinschaltung). Det oaktat kan inte kampanjer som hänvisar till särskilda företag godkännas enligt reglerna om statligt stöd (punkt 2.2 i 1987 års reklamramverk). Det faktum att företagen delvis bidrog till kostnaderna för kampanjen ändrar inte denna bedömning.

Druck und Werbeeinschaltung

| (207) | Av den tillgängliga informationen framgår att några av de generiska reklamkampanjerna uttryckligen hänvisar till produktens ursprung (dvs. Österrike) (se exemplen i skälen 84 och 90). |
| --- | --- |

(207)

Av den tillgängliga informationen framgår att några av de generiska reklamkampanjerna uttryckligen hänvisar till produktens ursprung (dvs. Österrike) (se exemplen i skälen 84 och 90).

några av de generiska reklamkampanjerna

| (208) | Åtgärderna uppfyllde därmed inte kraven i punkterna 2.1 (83) och 2.2 i 1987 års reklamramverk och bröt mot artikel 30 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 EUF-fördraget). Därför anser kommissionen att stödet för de reklamåtgärder under perioden 1 januari 1995–31 december 1999 som hänvisar till produkternas ursprung eller till särskilda företag är oförenligt med den gemensamma marknaden (84). |
| --- | --- |

(208)

Åtgärderna uppfyllde därmed inte kraven i punkterna 2.1 (83) och 2.2 i 1987 års reklamramverk och bröt mot artikel 30 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 EUF-fördraget). Därför anser kommissionen att stödet för de reklamåtgärder under perioden 1 januari 1995–31 december 1999 som hänvisar till produkternas ursprung eller till särskilda företag är oförenligt med den gemensamma marknaden (84).

83

84

| (209) | Under perioden 1 januari 2000–31 december 2001 hänvisade reklamkampanjerna endast till produkternas särskilda egenskaper eller till produktsorter utan särskilda hänvisningar till deras nationella ursprung. |
| --- | --- |

(209)

Under perioden 1 januari 2000–31 december 2001 hänvisade reklamkampanjerna endast till produkternas särskilda egenskaper eller till produktsorter utan särskilda hänvisningar till deras nationella ursprung.

| (210) | Under denna senare period bröt kampanjerna därför inte mot artikel 30 i EG-fördraget och uppfyllde därmed kraven i 1987 års reklamramverk. Kommissionen anser därför att dessa kampanjer är förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(210)

Under denna senare period bröt kampanjerna därför inte mot artikel 30 i EG-fördraget och uppfyllde därmed kraven i 1987 års reklamramverk. Kommissionen anser därför att dessa kampanjer är förenliga med den gemensamma marknaden.

Stöd för kvalitetsmärkningen

Stöd för kvalitetsmärkningen

| (211) | I sitt svar av den 14 september 2012 förklarade de österrikiska myndigheterna att för kvalitetsmärkningen användes samma märkningar som de som godkänts i kommissionens beslut i ärende N 589/08. Därför drog de österrikiska myndigheterna slutsatsen att hänvisningen till det nationella ursprunget var av underordnad betydelse. |
| --- | --- |

(211)

I sitt svar av den 14 september 2012 förklarade de österrikiska myndigheterna att för kvalitetsmärkningen användes samma märkningar som de som godkänts i kommissionens beslut i ärende N 589/08. Därför drog de österrikiska myndigheterna slutsatsen att hänvisningen till det nationella ursprunget var av underordnad betydelse.

kvalitetsmärkningen

| (212) | Kommissionen instämmer inte i de österrikiska myndigheternas kommentarer. Som visats skäl 65 användes en annan märkning för kvalitetsmärkningen under perioden 1995 till 1999. I denna märkning är hänvisningen till ursprunget inte underordnad märkningens meddelande om kvalitet. Både det visuella meddelandet (den österrikiska flaggan) och den text som används pekar på Österrike som huvudbudskap. |
| --- | --- |

(212)

Kommissionen instämmer inte i de österrikiska myndigheternas kommentarer. Som visats skäl 65 användes en annan märkning för kvalitetsmärkningen under perioden 1995 till 1999. I denna märkning är hänvisningen till ursprunget inte underordnad märkningens meddelande om kvalitet. Både det visuella meddelandet (den österrikiska flaggan) och den text som används pekar på Österrike som huvudbudskap.

1995 till 1999

| (213) | Därmed uppfylldes inte kravet i punkt 2.3.1 i 1986 års meddelande, enligt vilket hänvisningar till det nationella ursprunget ska vara underordnade kampanjens huvudbudskap som förmedlas till konsumenterna och inte utgöra det främsta skälet till varför konsumenterna uppmanas att köpa produkten. Kommissionen anser därför att stödet till kvalitetsmärkningen under perioden 1 januari 1995-31 december 1999 är oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(213)

Därmed uppfylldes inte kravet i punkt 2.3.1 i 1986 års meddelande, enligt vilket hänvisningar till det nationella ursprunget ska vara underordnade kampanjens huvudbudskap som förmedlas till konsumenterna och inte utgöra det främsta skälet till varför konsumenterna uppmanas att köpa produkten. Kommissionen anser därför att stödet till kvalitetsmärkningen under perioden 1 januari 1995-31 december 1999 är oförenligt med den gemensamma marknaden.

| (214) | Under perioden 1 januari 2000–31 december 2001 anser kommissionen att de nya märkningarna, som var desamma som de som bedömdes i kommissionens beslut i ärende N 589/2008, uppfyller villkoren i 1987 års reklamramverk, och att det därmed förbundna stödet därför är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(214)

Under perioden 1 januari 2000–31 december 2001 anser kommissionen att de nya märkningarna, som var desamma som de som bedömdes i kommissionens beslut i ärende N 589/2008, uppfyller villkoren i 1987 års reklamramverk, och att det därmed förbundna stödet därför är förenligt med den gemensamma marknaden.

Stöd för miljömärkningen

Stöd för miljömärkningen

| (215) | I reklamåtgärderna för miljömärkningen, som visas i skäl 65, användes samma märkningar som under perioden efter 2002. |
| --- | --- |

(215)

I reklamåtgärderna för miljömärkningen, som visas i skäl 65, användes samma märkningar som under perioden efter 2002.

| (216) | Eftersom denna typ av reklam fäster uppmärksamheten på produktsorter eller egenskaperna hos produkter som produceras inom en medlemsstat, omfattas de av kravet i punkt 2.3.1 i 1986 års meddelande, enligt vilket det inte får läggas för stor vikt vid det nationella ursprunget. |
| --- | --- |

(216)

Eftersom denna typ av reklam fäster uppmärksamheten på produktsorter eller egenskaperna hos produkter som produceras inom en medlemsstat, omfattas de av kravet i punkt 2.3.1 i 1986 års meddelande, enligt vilket det inte får läggas för stor vikt vid det nationella ursprunget.

| (217) | En av märkningens två versioner innehöll inte någon hänvisning till produkternas ursprung. I den andra angavs ursprunget för produkten som ett underordnat meddelande. Den förra var inte orsak till några problem när det gäller en potentiell överträdelse av artikel 30 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget). När det gäller den senare uppfylldes villkoren i punkt 2.3.1 i 1986 års meddelande av följande skäl:






  — | I märkningen iakttogs en rimlig jämvikt mellan hänvisning till produktens egenskaper (dvs. miljövänlig) å ena sidan, och identifiering av produktionslandet med ord eller symbol å den andra. |
| --- | --- | --- |

(217)

En av märkningens två versioner innehöll inte någon hänvisning till produkternas ursprung. I den andra angavs ursprunget för produkten som ett underordnat meddelande. Den förra var inte orsak till några problem när det gäller en potentiell överträdelse av artikel 30 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget). När det gäller den senare uppfylldes villkoren i punkt 2.3.1 i 1986 års meddelande av följande skäl:

—

I märkningen iakttogs en rimlig jämvikt mellan hänvisning till produktens egenskaper (dvs. miljövänlig) å ena sidan, och identifiering av produktionslandet med ord eller symbol å den andra.

| — | Hänvisningen till nationellt ursprung var underordnad det viktigaste budskapet som förmedlas till konsumenterna och utgör inte det främsta skälet till varför konsumenterna uppmanas att köpa produkten. |
| --- | --- |

—

Hänvisningen till nationellt ursprung var underordnad det viktigaste budskapet som förmedlas till konsumenterna och utgör inte det främsta skälet till varför konsumenterna uppmanas att köpa produkten.

| — | De berörda produkternas egenskaper avser objektiva egenskaper hos produkten, och inga superlativ används som leder till att den marknadsförda produkten jämförs med produkter från andra medlemsstater. |
| --- | --- |

—

De berörda produkternas egenskaper avser objektiva egenskaper hos produkten, och inga superlativ används som leder till att den marknadsförda produkten jämförs med produkter från andra medlemsstater.

| — | Hänvisningar till kvalitetskontroll gjordes om produkten via AMA har genomgått en genuin och objektiv procedur för kontroll av dess egenskaper. |
| --- | --- |

—

Hänvisningar till kvalitetskontroll gjordes om produkten via AMA har genomgått en genuin och objektiv procedur för kontroll av dess egenskaper.

| (218) | Av denna anledning uppfyllde stödet för reklam för miljömärkningen under perioden 1 januari 1995–31 december 2001 villkoren i 1986 års meddelande. Kommissionen anser därför att detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(218)

Av denna anledning uppfyllde stödet för reklam för miljömärkningen under perioden 1 januari 1995–31 december 2001 villkoren i 1986 års meddelande. Kommissionen anser därför att detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden.

Reklam utanför Österrike

Reklam utanför Österrike

| (219) | De reklamkampanjer som organiserades utanför Österrike gjorde inga särskilda hänvisningar till produktens nationella ursprung annat än vad som eventuellt framgår av hänvisningarna till de berörda egenskaperna eller sorterna eller av produktens normala beteckning. Dessa kampanjer stämmer således överens med punkt 2.1 i 1986 års meddelande och strider mot inte artikel 30 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(219)

De reklamkampanjer som organiserades utanför Österrike gjorde inga särskilda hänvisningar till produktens nationella ursprung annat än vad som eventuellt framgår av hänvisningarna till de berörda egenskaperna eller sorterna eller av produktens normala beteckning. Dessa kampanjer stämmer således överens med punkt 2.1 i 1986 års meddelande och strider mot inte artikel 30 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget).

| (220) | Av denna anledning uppfyller stödet för reklam utanför Österrike under perioden 1 januari 1995–31 december 2001 villkoren i 1986 års meddelande. Kommissionen anser därför att detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(220)

Av denna anledning uppfyller stödet för reklam utanför Österrike under perioden 1 januari 1995–31 december 2001 villkoren i 1986 års meddelande. Kommissionen anser därför att detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden.

8.3.3   STÖD FÖR REKLAM UNDER PERIODEN 1 JANUARI 2002–31 DECEMBER 2006: KVALITETS- OCH MILJÖMÄRKNINGEN

| (221) | Under perioden 1 januari 2002–31 december 2006 måste stöd för reklamverksamhet uppfylla villkoren i 2000–2006 års riktlinjer. Enligt punkt 18 i 2000–2006 års riktlinjer måste åtgärder för marknadsföring och reklam avseende jordbruksprodukter bedömas i enlighet med 1987 års reklamramverk. |
| --- | --- |

(221)

Under perioden 1 januari 2002–31 december 2006 måste stöd för reklamverksamhet uppfylla villkoren i 2000–2006 års riktlinjer. Enligt punkt 18 i 2000–2006 års riktlinjer måste åtgärder för marknadsföring och reklam avseende jordbruksprodukter bedömas i enlighet med 1987 års reklamramverk.

| (222) | Från och med 1 januari 2002 var 2001 års reklamriktlinjer tillämpliga och ersatte 1986 års meddelande och 1987 års reklamramverk (punkterna 69 och 75 i 2001 års reklamriktlinjer). Kommissionen kommer därför att göra sin bedömning av perioden 1 januari 2002–31 december 2006 på grundval av 2001 års reklamriktlinjer. |
| --- | --- |

(222)

Från och med 1 januari 2002 var 2001 års reklamriktlinjer tillämpliga och ersatte 1986 års meddelande och 1987 års reklamramverk (punkterna 69 och 75 i 2001 års reklamriktlinjer). Kommissionen kommer därför att göra sin bedömning av perioden 1 januari 2002–31 december 2006 på grundval av 2001 års reklamriktlinjer.

| (223) | För att vara förenligt med den gemensamma marknaden bör stöd som beviljas för reklam för jordbruksprodukter och andra produkter enligt punkt 12 i 2001 års reklamriktlinjer inte påverka handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset (negativt kriterium), och bör dessutom underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa ekonomiska områden (positivt kriterium). |
| --- | --- |

(223)

För att vara förenligt med den gemensamma marknaden bör stöd som beviljas för reklam för jordbruksprodukter och andra produkter enligt punkt 12 i 2001 års reklamriktlinjer inte påverka handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset (negativt kriterium), och bör dessutom underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa ekonomiska områden (positivt kriterium).

Negativa kriterier

Negativa kriterier

| (224) | I punkt 18 i 2001 års reklamriktlinjer fastställs att stöd inte kan beviljas för reklamkampanjer som bryter mot artikel 28 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget) om förbud mot kvantitativa importrestriktioner samt åtgärder med motsvarande verkan mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(224)

I punkt 18 i 2001 års reklamriktlinjer fastställs att stöd inte kan beviljas för reklamkampanjer som bryter mot artikel 28 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget) om förbud mot kvantitativa importrestriktioner samt åtgärder med motsvarande verkan mellan medlemsstaterna.

| (225) | Stöd får inte beviljas för reklam som direkt avser produkter från ett särskilt företag eller flera särskilda företag. Om genomförandet av offentligt finansierade reklamkampanjer anförtros åt privata företag måste dessa företag ha valts ut i enlighet med marknadsprinciper (punkterna 29 och 30 i 2001 års reklamriktlinjer). |
| --- | --- |

(225)

Stöd får inte beviljas för reklam som direkt avser produkter från ett särskilt företag eller flera särskilda företag. Om genomförandet av offentligt finansierade reklamkampanjer anförtros åt privata företag måste dessa företag ha valts ut i enlighet med marknadsprinciper (punkterna 29 och 30 i 2001 års reklamriktlinjer).

| (226) | Dessutom får kampanjerna inte strida mot gemenskapens sekundärrätt och i synnerhet måste bestämmelserna i direktiv 2000/13/EG följas (punkterna 25 till 28 i 2001 års reklamriktlinjer). |
| --- | --- |

(226)

Dessutom får kampanjerna inte strida mot gemenskapens sekundärrätt och i synnerhet måste bestämmelserna i direktiv 2000/13/EG följas (punkterna 25 till 28 i 2001 års reklamriktlinjer).

Positiva kriterier

Positiva kriterier

| (227) | I punkterna 31 och 32 i 2001 års reklamriktlinjer anges att reklam, för att vara berättigad till undantag i enlighet med artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget), måste avse överskottsprodukter eller underutnyttjade arter, nya produkter eller ersättningsprodukter som ännu inte produceras i överskott, högkvalitativa produkter, utveckling av vissa regioner eller utveckling av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(227)

I punkterna 31 och 32 i 2001 års reklamriktlinjer anges att reklam, för att vara berättigad till undantag i enlighet med artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget), måste avse överskottsprodukter eller underutnyttjade arter, nya produkter eller ersättningsprodukter som ännu inte produceras i överskott, högkvalitativa produkter, utveckling av vissa regioner eller utveckling av små och medelstora företag.

| (228) | I kapitel 4 i 2001 års reklamriktlinjer specificeras tillämpningen av ovannämnda positiva kriterier på särskilda typer av reklam, nämligen stöd för reklam där ursprunget är en del av meddelandet (avsnitt 4.1) och stöd för reklam för kvalitetsprodukter (avsnitt 4.2). |
| --- | --- |

(228)

I kapitel 4 i 2001 års reklamriktlinjer specificeras tillämpningen av ovannämnda positiva kriterier på särskilda typer av reklam, nämligen stöd för reklam där ursprunget är en del av meddelandet (avsnitt 4.1) och stöd för reklam för kvalitetsprodukter (avsnitt 4.2).

Reklam där ursprunget är en del av meddelandet

Reklam där ursprunget är en del av meddelandet

| (229) | Enligt punkt 23 i 2001 års reklamriktlinjer får produktionslandet identifieras med ord eller symboler under förutsättning att det råder en rimlig balans mellan hänvisningarna dels till produktens egenskaper och sort, dels till produktens nationella ursprung. Hänvisningarna till nationellt ursprung måste vara underordnade det viktigaste budskapet som förmedlas till konsumenterna och får inte utgöra det främsta skälet till varför konsumenterna uppmanas att köpa produkten. Reklam som nämner produktens (regionala) ursprung som ett underordnat meddelande anses inte strida mot artikel 28 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget). För att bedöma om ursprunget rent faktiskt utgör ett underordnat meddelande ska kommissionen beakta den totala omfattningen av texten och/eller symbolen, inbegripet bilder och allmänna beskrivningar, som hänvisar till ursprunget, och omfattningen av texten och/eller symbolen som hänvisar till det särskilda säljargument som framförs i reklamen, dvs. den del av reklammeddelandet som inte är inriktat på ursprunget (punkterna 40 och 41 i 2001 års reklamriktlinjer). |
| --- | --- |

(229)

Enligt punkt 23 i 2001 års reklamriktlinjer får produktionslandet identifieras med ord eller symboler under förutsättning att det råder en rimlig balans mellan hänvisningarna dels till produktens egenskaper och sort, dels till produktens nationella ursprung. Hänvisningarna till nationellt ursprung måste vara underordnade det viktigaste budskapet som förmedlas till konsumenterna och får inte utgöra det främsta skälet till varför konsumenterna uppmanas att köpa produkten. Reklam som nämner produktens (regionala) ursprung som ett underordnat meddelande anses inte strida mot artikel 28 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget). För att bedöma om ursprunget rent faktiskt utgör ett underordnat meddelande ska kommissionen beakta den totala omfattningen av texten och/eller symbolen, inbegripet bilder och allmänna beskrivningar, som hänvisar till ursprunget, och omfattningen av texten och/eller symbolen som hänvisar till det särskilda säljargument som framförs i reklamen, dvs. den del av reklammeddelandet som inte är inriktat på ursprunget (punkterna 40 och 41 i 2001 års reklamriktlinjer).

Reklam för kvalitetsprodukter

Reklam för kvalitetsprodukter

| (230) | När stöd beviljas för produkter som uppfyller särskilda kvalitetskrav måste detta vara tillgängligt för alla produkter som producerats i gemenskapen oavsett ursprung. Medlemsstaterna måste också erkänna resultaten från jämförbara kontroller som utförs i andra medlemsstater (punkt 49 i 2001 års reklamriktlinjer). |
| --- | --- |

(230)

När stöd beviljas för produkter som uppfyller särskilda kvalitetskrav måste detta vara tillgängligt för alla produkter som producerats i gemenskapen oavsett ursprung. Medlemsstaterna måste också erkänna resultaten från jämförbara kontroller som utförs i andra medlemsstater (punkt 49 i 2001 års reklamriktlinjer).

Reklam för produkter från i synnerhet ekologiskt jordbruk

Reklam för produkter från i synnerhet ekologiskt jordbruk

| (231) | Enligt punkt 55 i 2001 års reklamriktlinjer får stöd endast godkännas om de produkter som har en märkning som hänvisar till ekologiska jordbruksmetoder uppfyller kraven i förordning (EEG) nr 2092/91. Alla som producerar och bearbetar produkter från det ekologiska jordbruket ska omfattas av det kontrollsystem som föreskrivs i förordningen. |
| --- | --- |

(231)

Enligt punkt 55 i 2001 års reklamriktlinjer får stöd endast godkännas om de produkter som har en märkning som hänvisar till ekologiska jordbruksmetoder uppfyller kraven i förordning (EEG) nr 2092/91. Alla som producerar och bearbetar produkter från det ekologiska jordbruket ska omfattas av det kontrollsystem som föreskrivs i förordningen.

Bedömning

Bedömning

| (232) | Efter att ha tillämpat ovanstående bestämmelser på reklamåtgärderna för kvalitets- och miljömärkningen under perioden 1 januari 2002–31 december 2006 drar kommissionen följande slutsatser: |
| --- | --- |

(232)

Efter att ha tillämpat ovanstående bestämmelser på reklamåtgärderna för kvalitets- och miljömärkningen under perioden 1 januari 2002–31 december 2006 drar kommissionen följande slutsatser:

| (233) | Kvalitetsmärkningen och en av de två versionerna av miljömärkningen (se skäl 64) innehöll en hänvisning till produktens ursprung, men detta meddelande kan anses vara underordnat huvudbudskapet om produktens (ekologiska) kvalitet. Hänvisningen till produktens ursprung var av underordnad betydelse både i det grafiska meddelandet (bakgrunden) och i märkningens text. |
| --- | --- |

(233)

Kvalitetsmärkningen och en av de två versionerna av miljömärkningen (se skäl 64) innehöll en hänvisning till produktens ursprung, men detta meddelande kan anses vara underordnat huvudbudskapet om produktens (ekologiska) kvalitet. Hänvisningen till produktens ursprung var av underordnad betydelse både i det grafiska meddelandet (bakgrunden) och i märkningens text.

| (234) | När det gäller utformningen av märkningarna ser kommissionen att märkningarnas centrala fält upptogs av det fält där texten ”AMA Gütesiegel” eller ”BIO” stod i förgrunden och produktens ursprung angavs i betydligt mindre bokstäver. Sidofälten framställdes i de nationella färgerna (t.ex. rött och vitt för Österrike) utan några ytterligare symboler som anger produktionslandet. Det centrala fältet upptog inte endast den visuellt sett dominerande delen av märkningen utan utgjorde cirka 65 % av märkningens totala bredd (se skäl 64). De österrikiska myndigheterna har vidare angett att produktkvaliteten var huvudbudskapet i all reklam avseende båda märkningarna och att produktens ursprung, där detta nämndes, endast var av underordnad betydelse (se skäl 79). |
| --- | --- |

(234)

När det gäller utformningen av märkningarna ser kommissionen att märkningarnas centrala fält upptogs av det fält där texten ”AMA Gütesiegel” eller ”BIO” stod i förgrunden och produktens ursprung angavs i betydligt mindre bokstäver. Sidofälten framställdes i de nationella färgerna (t.ex. rött och vitt för Österrike) utan några ytterligare symboler som anger produktionslandet. Det centrala fältet upptog inte endast den visuellt sett dominerande delen av märkningen utan utgjorde cirka 65 % av märkningens totala bredd (se skäl 64). De österrikiska myndigheterna har vidare angett att produktkvaliteten var huvudbudskapet i all reklam avseende båda märkningarna och att produktens ursprung, där detta nämndes, endast var av underordnad betydelse (se skäl 79).

| (235) | Enligt de österrikiska myndigheterna märktes endast ekologiska produkter som uppfyller de kriterier som fastställs i förordning (EEG) 2092/91 med miljömärkningen (se skäl 69). |
| --- | --- |

(235)

Enligt de österrikiska myndigheterna märktes endast ekologiska produkter som uppfyller de kriterier som fastställs i förordning (EEG) 2092/91 med miljömärkningen (se skäl 69).

| (236) | De österrikiska myndigheterna har försäkrat att den subventionerade reklamen följde bestämmelserna i direktiv 2000/13/EG (se skäl 68). |
| --- | --- |

(236)

De österrikiska myndigheterna har försäkrat att den subventionerade reklamen följde bestämmelserna i direktiv 2000/13/EG (se skäl 68).

| (237) | Reklamen avsåg inte produkter från ett särskilt företag eller flera särskilda företag. De österrikiska myndigheterna har angett att det i reklamen på försäljningsställen inte förekom reklam för några namngivna företag eller produkter och att ägaren till försäljningsstället inte drog fördel av stödet (se skäl 78). |
| --- | --- |

(237)

Reklamen avsåg inte produkter från ett särskilt företag eller flera särskilda företag. De österrikiska myndigheterna har angett att det i reklamen på försäljningsställen inte förekom reklam för några namngivna företag eller produkter och att ägaren till försäljningsstället inte drog fördel av stödet (se skäl 78).

| (238) | De österrikiska myndigheterna har angett att all reklamverksamhet som finansieras av AMA Marketing utförs av privata företag som väljs ut genom ett offentligt anbudsförfarande (se skäl 52). |
| --- | --- |

(238)

De österrikiska myndigheterna har angett att all reklamverksamhet som finansieras av AMA Marketing utförs av privata företag som väljs ut genom ett offentligt anbudsförfarande (se skäl 52).

| (239) | Vidare var enligt de österrikiska myndigheterna kvalitetsmärkningen tillgänglig för alla produkter som tillverkas i unionen om de uppfyllde de särskilda kraven för användning av märkningen. Dessa särskilda krav avsåg antingen produktens kvalitet eller var begränsade till att säkerställa produktens angivna geografiska ursprung. I vilket fall som helst kunde de särskilda kraven uppfyllas oavsett produktens geografiska ursprung (se skäl 161). |
| --- | --- |

(239)

Vidare var enligt de österrikiska myndigheterna kvalitetsmärkningen tillgänglig för alla produkter som tillverkas i unionen om de uppfyllde de särskilda kraven för användning av märkningen. Dessa särskilda krav avsåg antingen produktens kvalitet eller var begränsade till att säkerställa produktens angivna geografiska ursprung. I vilket fall som helst kunde de särskilda kraven uppfyllas oavsett produktens geografiska ursprung (se skäl 161).

| (240) | I beslutet att inleda förfarandet påpekade kommissionen att den inte hade någon information om frågan rörande erkännandet av motsvarande kontroller som utförts i andra medlemsstater. I sin inlaga av den 14 september 2012 bekräftade de österrikiska myndigheterna att kontrollerna erkändes och tillhandahöll bevis på detta. |
| --- | --- |

(240)

I beslutet att inleda förfarandet påpekade kommissionen att den inte hade någon information om frågan rörande erkännandet av motsvarande kontroller som utförts i andra medlemsstater. I sin inlaga av den 14 september 2012 bekräftade de österrikiska myndigheterna att kontrollerna erkändes och tillhandahöll bevis på detta.

| (241) | Även om de österrikiska myndigheterna bekräftade att kvalitets- och miljömärkningen från och med 2002 var tillgänglig för alla produkter oavsett ursprung uttryckte kommissionen tvivel i beslutet att inleda förfarandet eftersom hänvisningen till inhemska produkter i den huvudsakliga rättskällan för åtgärderna, AMA-förordningen, inte ströks förrän 2007 (se skäl 161). |
| --- | --- |

(241)

Även om de österrikiska myndigheterna bekräftade att kvalitets- och miljömärkningen från och med 2002 var tillgänglig för alla produkter oavsett ursprung uttryckte kommissionen tvivel i beslutet att inleda förfarandet eftersom hänvisningen till inhemska produkter i den huvudsakliga rättskällan för åtgärderna, AMA-förordningen, inte ströks förrän 2007 (se skäl 161).

| (242) | I sina inlagor tillhandahöll de österrikiska myndigheterna de nya interna riktlinjerna, i enlighet med vilka märkningarna kunde användas på alla produkter, såväl som uppgifter som visade att ett antal icke-österrikiska produkter verkligen hade tilldelats märkningen efter 2001. De bekräftade också återigen att reglerna sedan 2002 gällde alla produkter oavsett ursprung. |
| --- | --- |

(242)

I sina inlagor tillhandahöll de österrikiska myndigheterna de nya interna riktlinjerna, i enlighet med vilka märkningarna kunde användas på alla produkter, såväl som uppgifter som visade att ett antal icke-österrikiska produkter verkligen hade tilldelats märkningen efter 2001. De bekräftade också återigen att reglerna sedan 2002 gällde alla produkter oavsett ursprung.

| (243) | I beslutet att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att det var oklart huruvida AMA:s nya interna riktlinjer hade genomförts redan från och med den 26 september 2002 eller om det fanns en övergångsperiod efter 26 september 2002 under vilken stödet fortsatt beviljades enligt de gamla reglerna. I sin inlaga av den 14 september 2012 förklarade de österrikiska myndigheterna att det inte fanns någon sådan övergångsperiod. |
| --- | --- |

(243)

I beslutet att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att det var oklart huruvida AMA:s nya interna riktlinjer hade genomförts redan från och med den 26 september 2002 eller om det fanns en övergångsperiod efter 26 september 2002 under vilken stödet fortsatt beviljades enligt de gamla reglerna. I sin inlaga av den 14 september 2012 förklarade de österrikiska myndigheterna att det inte fanns någon sådan övergångsperiod.

| (244) | I skäl 175 i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen att den inte hade tillräcklig information för att bedöma om bestämmelserna rörande statligt stöd är tillämpliga på de samfinansierade marknadsföringsåtgärder för miljömärkningen som nämns i skäl 80 ovan. Därför uppmanades de österrikiska myndigheterna att tillhandahålla mer information om godkännandet av statligt stöd för dessa åtgärder samt om programperiodens varaktighet. I sin inlaga av den 14 september 2012 uppgav de österrikiska myndigheterna att marknadsföringsåtgärderna för miljömärkningen var en del av det österrikiska medfinansierade informations- och marknadsföringsprogrammet för ekologiska produkter. |
| --- | --- |

(244)

I skäl 175 i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen att den inte hade tillräcklig information för att bedöma om bestämmelserna rörande statligt stöd är tillämpliga på de samfinansierade marknadsföringsåtgärder för miljömärkningen som nämns i skäl 80 ovan. Därför uppmanades de österrikiska myndigheterna att tillhandahålla mer information om godkännandet av statligt stöd för dessa åtgärder samt om programperiodens varaktighet. I sin inlaga av den 14 september 2012 uppgav de österrikiska myndigheterna att marknadsföringsåtgärderna för miljömärkningen var en del av det österrikiska medfinansierade informations- och marknadsföringsprogrammet för ekologiska produkter.

| (245) | I sitt svar av den 14 september 2012 konstaterade de österrikiska myndigheterna också följande: Under perioden 2002–2008 (20 september 2002–15 september 2005) genomfördes ett samfinansierat informations- och marknadsföringsprogram för ekologiska produkter. Detta program godkändes genom kommissionens beslut K(2002) 3116 av den 22 augusti 2002 (85). Dessutom godkändes genom kommissionens beslut K(2007) 3299 av den 10 juli 2007 ett nytt treårsprogram för miljömärkningen (1 oktober 2007–30 september 2010) (86). |
| --- | --- |

(245)

I sitt svar av den 14 september 2012 konstaterade de österrikiska myndigheterna också följande: Under perioden 2002–2008 (20 september 2002–15 september 2005) genomfördes ett samfinansierat informations- och marknadsföringsprogram för ekologiska produkter. Detta program godkändes genom kommissionens beslut K(2002) 3116 av den 22 augusti 2002 (85). Dessutom godkändes genom kommissionens beslut K(2007) 3299 av den 10 juli 2007 ett nytt treårsprogram för miljömärkningen (1 oktober 2007–30 september 2010) (86).

85

86

| (246) | Av de skäl som anges ovan uppfyller stödet för reklamåtgärder som genomförts under perioden 1 januari 2002–31 december 2006 kraven i 2001 års reklamriktlinjer och således även i 2000–2006 års riktlinjer. Kommissionen anser därför att detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(246)

Av de skäl som anges ovan uppfyller stödet för reklamåtgärder som genomförts under perioden 1 januari 2002–31 december 2006 kraven i 2001 års reklamriktlinjer och således även i 2000–2006 års riktlinjer. Kommissionen anser därför att detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden.

8.3.4   REKLAMKAMPANJER UTANFÖR ÖSTERRIKE OCH GENERISK REKLAM I ÖSTERRIKE, 2002–2004 (87)

87

| (247) | Reklamkampanjer får godkännas om de organiseras direkt eller indirekt av en medlemsstat på en annan medlemsstats marknad eller på den stödjande medlemsstatens hemmamarknad och gör reklam för en produkt på ett rent allmänt sätt utan att göra någon hänvisning till produktens nationella ursprung (punkt 19 a–b i 2001 års reklamriktlinjer). |
| --- | --- |

(247)

Reklamkampanjer får godkännas om de organiseras direkt eller indirekt av en medlemsstat på en annan medlemsstats marknad eller på den stödjande medlemsstatens hemmamarknad och gör reklam för en produkt på ett rent allmänt sätt utan att göra någon hänvisning till produktens nationella ursprung (punkt 19 a–b i 2001 års reklamriktlinjer).

| (248) | Enligt 2001 års reklamriktlinjer ser kommissionen positivt på reklamkampanjer som genomförs för att presentera jordbruksprodukter och andra produkter från en viss medlemsstat eller region för konsumenterna. Den primära inriktningen i sådana kampanjer kan vara produktens ursprung under förutsättning att kampanjen genomförs utanför den medlemsstat eller region där jordbruksprodukterna och de andra produkterna har producerats. Kampanjerna måste begränsas till att presentera de berörda produkternas objektiva egenskaper och bör i princip inte innehålla subjektiva påståenden om produkternas kvalitet (punkterna 35–39 i 2001 års reklamriktlinjer). |
| --- | --- |

(248)

Enligt 2001 års reklamriktlinjer ser kommissionen positivt på reklamkampanjer som genomförs för att presentera jordbruksprodukter och andra produkter från en viss medlemsstat eller region för konsumenterna. Den primära inriktningen i sådana kampanjer kan vara produktens ursprung under förutsättning att kampanjen genomförs utanför den medlemsstat eller region där jordbruksprodukterna och de andra produkterna har producerats. Kampanjerna måste begränsas till att presentera de berörda produkternas objektiva egenskaper och bör i princip inte innehålla subjektiva påståenden om produkternas kvalitet (punkterna 35–39 i 2001 års reklamriktlinjer).

| (249) | På grundval av den information som var tillgänglig vid tidpunkten för beslutet att inleda förfarandet för perioden 2002–2004 rörande generisk reklam och reklam utanför Österrike (se avsnitten 2.7.1.2 och 2.7.1.3 i beslutet att inleda förfarandet) var det inte möjligt att bedöma åtgärdernas förenlighet med de villkor som anges i punkterna 19 b, 29, 30 och 39 i 2001 års reklamriktlinjer. |
| --- | --- |

(249)

På grundval av den information som var tillgänglig vid tidpunkten för beslutet att inleda förfarandet för perioden 2002–2004 rörande generisk reklam och reklam utanför Österrike (se avsnitten 2.7.1.2 och 2.7.1.3 i beslutet att inleda förfarandet) var det inte möjligt att bedöma åtgärdernas förenlighet med de villkor som anges i punkterna 19 b, 29, 30 och 39 i 2001 års reklamriktlinjer.

| (250) | I beslutet att inleda förfarandet uppmanades därför de österrikiska myndigheterna att lämna in nödvändig information rörande de ovannämnda bestämmelserna. |
| --- | --- |

(250)

I beslutet att inleda förfarandet uppmanades därför de österrikiska myndigheterna att lämna in nödvändig information rörande de ovannämnda bestämmelserna.

Positiva kriterier

Positiva kriterier

| (251) | Reklamkampanjer utanför medlemsstaten och generisk reklam inom medlemsstaten måste uppfylla de positiva kriterierna i 2001 års reklamriktlinjer (se skälen 227 och 228). |
| --- | --- |

(251)

Reklamkampanjer utanför medlemsstaten och generisk reklam inom medlemsstaten måste uppfylla de positiva kriterierna i 2001 års reklamriktlinjer (se skälen 227 och 228).

| (252) | Dessutom föreskrivs i punkt 47 i 2001 års reklamriktlinjer att när det gäller reklam för produkter som uppfyller vissa kvalitetskrav bör sådana produkter uppfylla standarder eller specifikationer som är klart högre eller mer detaljerade än de som fastställs i den relevanta gemenskapslagstiftningen eller nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

(252)

Dessutom föreskrivs i punkt 47 i 2001 års reklamriktlinjer att när det gäller reklam för produkter som uppfyller vissa kvalitetskrav bör sådana produkter uppfylla standarder eller specifikationer som är klart högre eller mer detaljerade än de som fastställs i den relevanta gemenskapslagstiftningen eller nationella lagstiftningen.

| (253) | I punkt 60 i 2001 års reklamriktlinjer föreskrivs när det gäller stöd för reklam att storleken på det direkta stödet i allmänhet inte bör överstiga 50 % och att företag i sektorn måste bidra med minst 50 % av kostnaderna om det direkta stödet kommer från en allmän statlig budget. Bidragen till sektorn kan även komma från skatteliknande avgifter eller obligatoriska avgifter. |
| --- | --- |

(253)

I punkt 60 i 2001 års reklamriktlinjer föreskrivs när det gäller stöd för reklam att storleken på det direkta stödet i allmänhet inte bör överstiga 50 % och att företag i sektorn måste bidra med minst 50 % av kostnaderna om det direkta stödet kommer från en allmän statlig budget. Bidragen till sektorn kan även komma från skatteliknande avgifter eller obligatoriska avgifter.

| (254) | När det gäller generisk reklam och reklam utanför Österrike var det inte möjligt att bedöma åtgärdernas förenlighet med bestämmelserna ovan på grundval av den information som kommissionen hade tillgång till vid tidpunkten för beslutet att inleda förfarandet för perioden 2002–2004. Därför uppmanades de österrikiska myndigheterna att lämna in nödvändig information med avseende på villkoret i punkt 32 i 2001 års reklamriktlinjer (skäl 174 i beslutet att inleda förfarandet). |
| --- | --- |

(254)

När det gäller generisk reklam och reklam utanför Österrike var det inte möjligt att bedöma åtgärdernas förenlighet med bestämmelserna ovan på grundval av den information som kommissionen hade tillgång till vid tidpunkten för beslutet att inleda förfarandet för perioden 2002–2004. Därför uppmanades de österrikiska myndigheterna att lämna in nödvändig information med avseende på villkoret i punkt 32 i 2001 års reklamriktlinjer (skäl 174 i beslutet att inleda förfarandet).

| (255) | I svaret av den 14 september 2012 hänvisade Österrike till sin inlaga av den 13 december 2002. Denna inlaga innehåller dock endast konkreta exempel och den nationella rättsliga grunden för åtgärderna. Kommissionen bad därför, i sin begäran om information av den 19 februari 2014, att de österrikiska myndigheterna skulle fylla i de relevanta anmälningsformulären och skicka dem till kommissionen. I sitt svar av den 30 april 2014 lämnade de österrikiska myndigheterna in de begärda anmälningsformulären. Den information som lämnats i de ifyllda formulären hänvisade dock endast till allmänna beskrivningar av villkoren för stödordningen och var inte tillräcklig för en korrekt bedömning av åtgärderna. |
| --- | --- |

(255)

I svaret av den 14 september 2012 hänvisade Österrike till sin inlaga av den 13 december 2002. Denna inlaga innehåller dock endast konkreta exempel och den nationella rättsliga grunden för åtgärderna. Kommissionen bad därför, i sin begäran om information av den 19 februari 2014, att de österrikiska myndigheterna skulle fylla i de relevanta anmälningsformulären och skicka dem till kommissionen. I sitt svar av den 30 april 2014 lämnade de österrikiska myndigheterna in de begärda anmälningsformulären. Den information som lämnats i de ifyllda formulären hänvisade dock endast till allmänna beskrivningar av villkoren för stödordningen och var inte tillräcklig för en korrekt bedömning av åtgärderna.

| (256) | I sin begäran om information av den 17 december 2014 begärde kommissionen ytterligare information om denna åtgärd. Österrike bekräftade i sitt svar av den 25 februari 2015 att






  a) | reklamkampanjerna gjorde reklam för produkter på ett rent allmänt sätt utan att göra någon hänvisning till deras nationella ursprung (punkt 19 a–b i 2001 års reklamriktlinjer), |
| --- | --- | --- |

(256)

I sin begäran om information av den 17 december 2014 begärde kommissionen ytterligare information om denna åtgärd. Österrike bekräftade i sitt svar av den 25 februari 2015 att

a)

reklamkampanjerna gjorde reklam för produkter på ett rent allmänt sätt utan att göra någon hänvisning till deras nationella ursprung (punkt 19 a–b i 2001 års reklamriktlinjer),

| b) | stödet inte beviljades för reklam som direkt avser produkter från ett särskilt företag eller flera särskilda företag (punkt 29 i 2001 års reklamriktlinjer), |
| --- | --- |

b)

stödet inte beviljades för reklam som direkt avser produkter från ett särskilt företag eller flera särskilda företag (punkt 29 i 2001 års reklamriktlinjer),

| c) | de privata företag som anförtrotts genomförandet av de offentligt finansierade reklamkampanjerna valdes ut i enlighet med marknadsprinciper (punkt 30 i 2001 års reklamriktlinjer), |
| --- | --- |

c)

de privata företag som anförtrotts genomförandet av de offentligt finansierade reklamkampanjerna valdes ut i enlighet med marknadsprinciper (punkt 30 i 2001 års reklamriktlinjer),

| d) | kampanjerna begränsades till att presentera de berörda produkternas objektiva egenskaper och innehöll inte några subjektiva påståenden om produkternas kvalitet (punkterna 35–39 i 2001 års reklamriktlinjer), |
| --- | --- |

d)

kampanjerna begränsades till att presentera de berörda produkternas objektiva egenskaper och innehöll inte några subjektiva påståenden om produkternas kvalitet (punkterna 35–39 i 2001 års reklamriktlinjer),

| e) | reklamen i fråga gällde marknadsföring av produkter av hög kvalitet (punkterna 31 och 32 i 2001 års reklamriktlinjer). Standarderna eller specifikationerna för dessa var klart högre eller mer detaljerade än de som fastställs i den relevanta gemenskapslagstiftningen eller nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

e)

reklamen i fråga gällde marknadsföring av produkter av hög kvalitet (punkterna 31 och 32 i 2001 års reklamriktlinjer). Standarderna eller specifikationerna för dessa var klart högre eller mer detaljerade än de som fastställs i den relevanta gemenskapslagstiftningen eller nationella lagstiftningen.

| (257) | Av de skäl som anges ovan uppfyllde stödet för reklamkampanjer utanför Österrike och generisk reklam i Österrike som genomfördes under perioden 2002–2004 kraven i 2001 års reklamriktlinjer och därmed även i 2000–2006 års riktlinjer. Kommissionen anser därför att detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(257)

Av de skäl som anges ovan uppfyllde stödet för reklamkampanjer utanför Österrike och generisk reklam i Österrike som genomfördes under perioden 2002–2004 kraven i 2001 års reklamriktlinjer och därmed även i 2000–2006 års riktlinjer. Kommissionen anser därför att detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden.

8.3.5   STÖD FÖR REKLAM UNDER PERIODEN 2007–2008

| (258) | Vid bedömning av statligt stöd till reklam för jordbruksprodukter som beviljats efter 1 januari 2007 tillämpar kommissionen avsnitt VI.D i 2007–2013 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(258)

Vid bedömning av statligt stöd till reklam för jordbruksprodukter som beviljats efter 1 januari 2007 tillämpar kommissionen avsnitt VI.D i 2007–2013 års riktlinjer.

Reklam för kvalitet

Reklam för kvalitet

| (259) | I samband med beslutet att inleda förfarandet hade att kommissionen inte tillräcklig information för att bedöma om dessa åtgärder överensstämde med 2007–2013 års riktlinjer. I detta sammanhang uttryckte kommissionen vissa tvivel när det gäller uppfyllandet av de villkor som skiljer sig från kraven i 2000–2006 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(259)

I samband med beslutet att inleda förfarandet hade att kommissionen inte tillräcklig information för att bedöma om dessa åtgärder överensstämde med 2007–2013 års riktlinjer. I detta sammanhang uttryckte kommissionen vissa tvivel när det gäller uppfyllandet av de villkor som skiljer sig från kraven i 2000–2006 års riktlinjer.

| (260) | I synnerhet riktade kommissionen de österrikiska myndigheternas uppmärksamhet på de ändringar som anges i andra halvan av meningen i punkt 153 c, andra meningen i punkt 155 samt punkt 158 i 2007–2013 års riktlinjer. De österrikiska myndigheterna uppmanades därför att lämna in nödvändig information för att visa att reklamåtgärderna rörande kvalitet uppfyllde de ovannämnda villkoren i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(260)

I synnerhet riktade kommissionen de österrikiska myndigheternas uppmärksamhet på de ändringar som anges i andra halvan av meningen i punkt 153 c, andra meningen i punkt 155 samt punkt 158 i 2007–2013 års riktlinjer. De österrikiska myndigheterna uppmanades därför att lämna in nödvändig information för att visa att reklamåtgärderna rörande kvalitet uppfyllde de ovannämnda villkoren i riktlinjerna.

| (261) | Enligt punkt 153 i 2007–2013 års riktlinjer får statligt stöd för reklamkampanjer inom EU förklaras vara förenligt med fördraget om följande villkor uppfylls:






  — | reklamkampanjen avser kvalitetsprodukter (som definieras som produkter som uppfyller de kriterier som ska fastställas i enlighet med artikel 32 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (88)), för beteckningar med gemenskapserkännande (skyddade ursprungsbeteckningar (SUB), skyddade geografiska beteckningar (SGB) eller andra ursprungsbeteckningar som skyddas enligt gemenskapslagstiftningen) eller för nationella eller regionala kvalitetsmärkningar, |
| --- | --- | --- |

(261)

Enligt punkt 153 i 2007–2013 års riktlinjer får statligt stöd för reklamkampanjer inom EU förklaras vara förenligt med fördraget om följande villkor uppfylls:

—

reklamkampanjen avser kvalitetsprodukter (som definieras som produkter som uppfyller de kriterier som ska fastställas i enlighet med artikel 32 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (88)), för beteckningar med gemenskapserkännande (skyddade ursprungsbeteckningar (SUB), skyddade geografiska beteckningar (SGB) eller andra ursprungsbeteckningar som skyddas enligt gemenskapslagstiftningen) eller för nationella eller regionala kvalitetsmärkningar,

88

| — | reklamkampanjen begränsas inte till produkter från ett eller flera enskilda företag, |
| --- | --- |

—

reklamkampanjen begränsas inte till produkter från ett eller flera enskilda företag,

| — | reklamkampanjen är förenlig med artikel 2 i direktiv 2000/13/EG och även med de särskilda märkningsregler som har fastställts för olika produkter, t.ex. vin, mjölkprodukter, ägg och fjäderfä (se punkt 152 j i 2007–2013 års riktlinjer). |
| --- | --- |

—

reklamkampanjen är förenlig med artikel 2 i direktiv 2000/13/EG och även med de särskilda märkningsregler som har fastställts för olika produkter, t.ex. vin, mjölkprodukter, ägg och fjäderfä (se punkt 152 j i 2007–2013 års riktlinjer).

| (262) | Enligt den information som tillhandahölls av de österrikiska myndigheterna den 30 april 2014 uppfylldes villkoren i punkt 153 i 2007–2013 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(262)

Enligt den information som tillhandahölls av de österrikiska myndigheterna den 30 april 2014 uppfylldes villkoren i punkt 153 i 2007–2013 års riktlinjer.

| (263) | I punkt 155 i 2007–2013 års riktlinjer föreskrivs att produkternas ursprung när det gäller nationella eller regionala kvalitetsmärkningar (endast) får nämnas som ett underordnat meddelande. För att bedöma om ursprunget verkligen är ett underordnat meddelande måste kommissionen beakta den totala omfattningen av den text och/eller symbol, inbegripet bilder och allmänna beskrivningar, som hänvisar till ursprunget och omfattningen av den text och/eller symbol som hänvisar till det särskilda säljargument som framförs i reklamen, dvs. den del av reklambudskapet som inte är inriktat på ursprunget. |
| --- | --- |

(263)

I punkt 155 i 2007–2013 års riktlinjer föreskrivs att produkternas ursprung när det gäller nationella eller regionala kvalitetsmärkningar (endast) får nämnas som ett underordnat meddelande. För att bedöma om ursprunget verkligen är ett underordnat meddelande måste kommissionen beakta den totala omfattningen av den text och/eller symbol, inbegripet bilder och allmänna beskrivningar, som hänvisar till ursprunget och omfattningen av den text och/eller symbol som hänvisar till det särskilda säljargument som framförs i reklamen, dvs. den del av reklambudskapet som inte är inriktat på ursprunget.

| (264) | I sin inlaga av den 30 april 2014 bekräftade de österrikiska myndigheterna att de märkningar som användes under 2007 var identiska med de märkningar som godkänts i kommissionens beslut från 2004 (se även skäl 233). Kommissionen hänvisar till denna bedömning och anser därför att villkoren i punkt 155 i 2007–2013 års riktlinjer uppfylls. |
| --- | --- |

(264)

I sin inlaga av den 30 april 2014 bekräftade de österrikiska myndigheterna att de märkningar som användes under 2007 var identiska med de märkningar som godkänts i kommissionens beslut från 2004 (se även skäl 233). Kommissionen hänvisar till denna bedömning och anser därför att villkoren i punkt 155 i 2007–2013 års riktlinjer uppfylls.

| (265) | I punkt 156 i 2007–2013 års riktlinjer anges att den direkta stödnivån inte får överstiga 50 %. Om sektorn bidragit med minst 50 % av kostnaderna, oavsett bidragets form, kan stödnivån höjas till 100 % av de stödberättigande kostnaderna. Som visats i skäl 200 uppfylls detta villkor. |
| --- | --- |

(265)

I punkt 156 i 2007–2013 års riktlinjer anges att den direkta stödnivån inte får överstiga 50 %. Om sektorn bidragit med minst 50 % av kostnaderna, oavsett bidragets form, kan stödnivån höjas till 100 % av de stödberättigande kostnaderna. Som visats i skäl 200 uppfylls detta villkor.

| (266) | I punkt 158 i 2007–2013 års riktlinjer föreskrivs att reklamverksamhet med en årsbudget som överstiger fem miljoner euro ska anmälas separat. Utifrån den information som lämnats in av de österrikiska myndigheterna (skäl 45) kan det konstateras att detta villkor uppfylls, eftersom den årliga budget som avsattes för kvalitetsmärkningen under åren 2007 och 2008 understeg fem miljoner euro. |
| --- | --- |

(266)

I punkt 158 i 2007–2013 års riktlinjer föreskrivs att reklamverksamhet med en årsbudget som överstiger fem miljoner euro ska anmälas separat. Utifrån den information som lämnats in av de österrikiska myndigheterna (skäl 45) kan det konstateras att detta villkor uppfylls, eftersom den årliga budget som avsattes för kvalitetsmärkningen under åren 2007 och 2008 understeg fem miljoner euro.

| (267) | Av de skäl som anges ovan överensstämmer de reklamåtgärder som genomfördes under perioden 2007 till 2008 med 2007–2013 års riktlinjer och är således förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(267)

Av de skäl som anges ovan överensstämmer de reklamåtgärder som genomfördes under perioden 2007 till 2008 med 2007–2013 års riktlinjer och är således förenliga med den inre marknaden.

| (268) | Kommissionen noterar i detta sammanhang att reklamåtgärderna för miljömärkningen upphörde i slutet av 2006 och att de således inte omfattas av bedömningen enligt 2007–2013 års riktlinjer (se skäl 15). |
| --- | --- |

(268)

Kommissionen noterar i detta sammanhang att reklamåtgärderna för miljömärkningen upphörde i slutet av 2006 och att de således inte omfattas av bedömningen enligt 2007–2013 års riktlinjer (se skäl 15).

miljömärkningen upphörde i slutet av 2006

Generisk reklam

Generisk reklam

| (269) | Bestämmelserna om generisk reklam och reklam i tredjeländer är inte relevanta för perioden 2007–2008 eftersom de stödåtgärder som rör denna verksamhet upphörde under 2004 i och med antagandet av stödordning N 239/2004, såsom beskrivs i skäl 39. |
| --- | --- |

(269)

Bestämmelserna om generisk reklam och reklam i tredjeländer är inte relevanta för perioden 2007–2008 eftersom de stödåtgärder som rör denna verksamhet upphörde under 2004 i och med antagandet av stödordning N 239/2004, såsom beskrivs i skäl 39.

8.4   TEKNISKA STÖDÅTGÄRDER OCH STÖD FÖR KVALITETSPRODUKTER UNDER PERIODEN 1995–1999

TEKNISKA STÖDÅTGÄRDER OCH STÖD FÖR KVALITETSPRODUKTER UNDER PERIODEN 1995–1999

| (270) | Särskilda riktlinjer för statligt stöd har tillämpats på jordbrukssektorn endast sedan den 1 januari 2000. Förenligheten av det stöd som beviljats före detta datum måste således bedömas på grundval av fördraget och mot bakgrund av etablerad kommissionspraxis vid den berörda tiden (se skäl 169). |
| --- | --- |

(270)

Särskilda riktlinjer för statligt stöd har tillämpats på jordbrukssektorn endast sedan den 1 januari 2000. Förenligheten av det stöd som beviljats före detta datum måste således bedömas på grundval av fördraget och mot bakgrund av etablerad kommissionspraxis vid den berörda tiden (se skäl 169).

8.4.1   MARKNADSFÖRING I EN VIDARE BEMÄRKELSE OCH TEKNISKA STÖDÅTGÄRDER UNDER PERIODEN 1995–1999

| (271) | Marknadsföringsverksamhet i en vidare mening, såsom spridning av vetenskaplig kunskap till allmänheten, organisation av mässor eller utställningar, deltagande i dessa och liknande PR-arrangemang, inklusive undersökningar och marknadsundersökningar uteslöts från tillämpningsområdet för 1987 års reklamramverk i kraft av dess punkt 1.1. Vad beträffar utgifter för denna verksamhet var det etablerad kommissionspraxis att anse att stöd på upp till 100 % var förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 92.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget) (89). |
| --- | --- |

(271)

Marknadsföringsverksamhet i en vidare mening, såsom spridning av vetenskaplig kunskap till allmänheten, organisation av mässor eller utställningar, deltagande i dessa och liknande PR-arrangemang, inklusive undersökningar och marknadsundersökningar uteslöts från tillämpningsområdet för 1987 års reklamramverk i kraft av dess punkt 1.1. Vad beträffar utgifter för denna verksamhet var det etablerad kommissionspraxis att anse att stöd på upp till 100 % var förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 92.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget) (89).

89

| (272) | Enligt sin policy och praxis såg kommissionen dessutom positivt på mjuka stödåtgärder som var avsedda att ge tekniskt stöd inom jordbrukssektorn. Exempelvis godkändes stöd på upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för åtgärder för att sprida ny teknik. |
| --- | --- |

(272)

Enligt sin policy och praxis såg kommissionen dessutom positivt på mjuka stödåtgärder som var avsedda att ge tekniskt stöd inom jordbrukssektorn. Exempelvis godkändes stöd på upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för åtgärder för att sprida ny teknik.

| (273) | De av AMA:s marknadsföringsåtgärder som beskrivs i kapitel 4.3 omfattas av dessa kategorier. |
| --- | --- |

(273)

De av AMA:s marknadsföringsåtgärder som beskrivs i kapitel 4.3 omfattas av dessa kategorier.

| (274) | Syftet med de berörda åtgärderna var att sprida allmänna kunskaper genom att anordna allmänna informationsprojekt. De var inriktade på att ge kunderna saklig information och försökte inte förmå dem att köpa en viss produkt. |
| --- | --- |

(274)

Syftet med de berörda åtgärderna var att sprida allmänna kunskaper genom att anordna allmänna informationsprojekt. De var inriktade på att ge kunderna saklig information och försökte inte förmå dem att köpa en viss produkt.

| (275) | Åtgärderna låg därför i linje med kommissionens dåvarande praxis att anse att det eftersträvade målet var berättigat. Stödnivån på 100 % överensstämde också med den högsta tillåtna stödnivå som vid den tiden ansågs vara proportionerlig mot bakgrund av detta syfte och den begränsade negativa inverkan på konkurrensen och handeln. |
| --- | --- |

(275)

Åtgärderna låg därför i linje med kommissionens dåvarande praxis att anse att det eftersträvade målet var berättigat. Stödnivån på 100 % överensstämde också med den högsta tillåtna stödnivå som vid den tiden ansågs vara proportionerlig mot bakgrund av detta syfte och den begränsade negativa inverkan på konkurrensen och handeln.

| (276) | Stödet för marknadsföring i en vidare mening under perioden 1995–1999 överensstämde med etablerad kommissionspraxis vid den tiden, och kommissionen anser att dessa åtgärder därför var förenliga med den gemensamma marknaden enligt artikel 92.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(276)

Stödet för marknadsföring i en vidare mening under perioden 1995–1999 överensstämde med etablerad kommissionspraxis vid den tiden, och kommissionen anser att dessa åtgärder därför var förenliga med den gemensamma marknaden enligt artikel 92.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget).

8.4.2   TEKNISKT BISTÅND, RÅDGIVANDE TJÄNSTER OCH KONTROLLÅTGÄRDER FÖR KVALITETSPRODUKTER UNDER PERIODEN 1995–1999

| (277) | När det gäller stöd till tekniskt bistånd och rådgivning i samband med utarbetandet av system för kvalitetssäkring, ansåg kommissionen att sådana tjänster utgör en form av ”mjukt stöd” som eftersträvar ett mål av gemensamt intresse och är proportionerligt (i synnerhet med tanke på att det inte påverkar konkurrensvillkoren i någon större utsträckning), och att det därmed är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(277)

När det gäller stöd till tekniskt bistånd och rådgivning i samband med utarbetandet av system för kvalitetssäkring, ansåg kommissionen att sådana tjänster utgör en form av ”mjukt stöd” som eftersträvar ett mål av gemensamt intresse och är proportionerligt (i synnerhet med tanke på att det inte påverkar konkurrensvillkoren i någon större utsträckning), och att det därmed är förenligt med den gemensamma marknaden.

| (278) | De åtgärder som beskrivs i kapitel 4.3 kan betraktas som sådant mjukt stöd som enligt den tidens etablerade kommissionspraxis ansågs vara förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(278)

De åtgärder som beskrivs i kapitel 4.3 kan betraktas som sådant mjukt stöd som enligt den tidens etablerade kommissionspraxis ansågs vara förenligt med den gemensamma marknaden.

| (279) | När det gäller kontrollåtgärder för att säkerställa överensstämmelsen med industriförvaltade kvalitets- eller spårbarhetsstandarder brukade kommissionen, i enlighet med det tillvägagångssätt som meddelades till medlemsstaterna i skrivelsen om boskapsuppfödning (90), konsekvent tillåta stöd på upp till 100 % av kostnaderna för obligatoriska kontroller. Detta baserades återigen på tanken att sådant stöd eftersträvade ett mål av gemensamt intresse och var proportionerligt, i synnerhet med tanke på den begränsade negativa inverkan på konkurrensen och handeln av sådant indirekt stöd. |
| --- | --- |

(279)

När det gäller kontrollåtgärder för att säkerställa överensstämmelsen med industriförvaltade kvalitets- eller spårbarhetsstandarder brukade kommissionen, i enlighet med det tillvägagångssätt som meddelades till medlemsstaterna i skrivelsen om boskapsuppfödning (90), konsekvent tillåta stöd på upp till 100 % av kostnaderna för obligatoriska kontroller. Detta baserades återigen på tanken att sådant stöd eftersträvade ett mål av gemensamt intresse och var proportionerligt, i synnerhet med tanke på den begränsade negativa inverkan på konkurrensen och handeln av sådant indirekt stöd.

90

| (280) | När det gäller dessa åtgärder uppmanades de österrikiska myndigheterna att förklara om AMA:s kontroller var obligatoriska eller inte och, om det senare är fallet, ange om stödnivåns gräns respekterades. |
| --- | --- |

(280)

När det gäller dessa åtgärder uppmanades de österrikiska myndigheterna att förklara om AMA:s kontroller var obligatoriska eller inte och, om det senare är fallet, ange om stödnivåns gräns respekterades.

| (281) | I sin inlaga av den 30 april 2014 svarade de österrikiska myndigheterna att kontrollerna i fråga var obligatoriska enligt genomförandeakterna för AMA och att stödnivåns gräns respekterades. |
| --- | --- |

(281)

I sin inlaga av den 30 april 2014 svarade de österrikiska myndigheterna att kontrollerna i fråga var obligatoriska enligt genomförandeakterna för AMA och att stödnivåns gräns respekterades.

| (282) | Villkoren för stödets förenlighet med den gemensamma marknaden är således uppfyllda. |
| --- | --- |

(282)

Villkoren för stödets förenlighet med den gemensamma marknaden är således uppfyllda.

8.5   STATLIGT STÖD FÖR KVALITETSPRODUKTER UNDER PERIODEN 2000–2006

STATLIGT STÖD FÖR KVALITETSPRODUKTER UNDER PERIODEN 2000–2006

| (283) | Verksamhet med anknytning till utveckling av kvalitetssystem och kvalitetskontroller var stödberättigande både när det gäller miljömärkningen och kvalitetsmärkningen. Detta utgör ett stöd för produktion och saluföring av kvalitetsprodukter, som ska bedömas enligt punkt 13 i 2000–2006 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(283)

Verksamhet med anknytning till utveckling av kvalitetssystem och kvalitetskontroller var stödberättigande både när det gäller miljömärkningen och kvalitetsmärkningen. Detta utgör ett stöd för produktion och saluföring av kvalitetsprodukter, som ska bedömas enligt punkt 13 i 2000–2006 års riktlinjer.

Tillämpliga bestämmelser

Tillämpliga bestämmelser

| (284) | I punkt 13 i 2000–2006 års riktlinjer fastställs villkor enligt vilka stöd för att uppmuntra produktion och saluföring av kvalitetsjordbruksprodukter får beviljas. |
| --- | --- |

(284)

I punkt 13 i 2000–2006 års riktlinjer fastställs villkor enligt vilka stöd för att uppmuntra produktion och saluföring av kvalitetsjordbruksprodukter får beviljas.

| (285) | Enligt punkt 13.2 i 2000–2006 års riktlinjer får stöd beviljas bland annat för kostnader för konsulttjänster, tekniska undersökningar, genomförbarhetsstudier och förberedande studier samt marknadsundersökningar och införande av system för kvalitetssäkring. När det gäller små och medelstora företag får kostnaderna inte överstiga 100 000 euro per stödmottagare under en period på tre år eller 50 % av de stödberättigande kostnaderna, beroende på vilket belopp som är högst. För stora företag används endast det första gränsvärdet. |
| --- | --- |

(285)

Enligt punkt 13.2 i 2000–2006 års riktlinjer får stöd beviljas bland annat för kostnader för konsulttjänster, tekniska undersökningar, genomförbarhetsstudier och förberedande studier samt marknadsundersökningar och införande av system för kvalitetssäkring. När det gäller små och medelstora företag får kostnaderna inte överstiga 100 000 euro per stödmottagare under en period på tre år eller 50 % av de stödberättigande kostnaderna, beroende på vilket belopp som är högst. För stora företag används endast det första gränsvärdet.

| (286) | Som anges i punkt 13.3 i 2000–2006 års riktlinjer ansåg kommissionen att inget stöd bör beviljas för rutinmässiga kvalitetskontroller som utförs av tillverkaren. Stöd får endast beviljas för kontroller som genomförs av eller på uppdrag av tredje part, såsom tillsynsmyndigheterna eller organ som ansvarar för övervakning av märkningar. I punkt 13.4 i 2000–2006 års riktlinjer föreskrivs att stöd för kontroller av ekologiska produktionsmetoder som utförs inom ramen för förordning (EEG) nr 2092/91 får uppgå till upp till 100 % av de ådragna kostnaderna. |
| --- | --- |

(286)

Som anges i punkt 13.3 i 2000–2006 års riktlinjer ansåg kommissionen att inget stöd bör beviljas för rutinmässiga kvalitetskontroller som utförs av tillverkaren. Stöd får endast beviljas för kontroller som genomförs av eller på uppdrag av tredje part, såsom tillsynsmyndigheterna eller organ som ansvarar för övervakning av märkningar. I punkt 13.4 i 2000–2006 års riktlinjer föreskrivs att stöd för kontroller av ekologiska produktionsmetoder som utförs inom ramen för förordning (EEG) nr 2092/91 får uppgå till upp till 100 % av de ådragna kostnaderna.

| (287) | I punkt 13.5 i 2000–2006 års riktlinjer fastställs att stöd får beviljas med en initial omfattning på upp till 100 % av kostnaderna för kontroller som utförs av organ som ansvarar för övervakning av användningen av kvalitetsmärken och märkningar enligt erkända system för kvalitetssäkring. Sådant stöd ska gradvis minskas så att det är avskaffat inom sju år efter det att det har införts. |
| --- | --- |

(287)

I punkt 13.5 i 2000–2006 års riktlinjer fastställs att stöd får beviljas med en initial omfattning på upp till 100 % av kostnaderna för kontroller som utförs av organ som ansvarar för övervakning av användningen av kvalitetsmärken och märkningar enligt erkända system för kvalitetssäkring. Sådant stöd ska gradvis minskas så att det är avskaffat inom sju år efter det att det har införts.

Bedömning

Bedömning

| (288) | Stödet till kostnaderna för utarbetande och distribution av kvalitetssäkringsdokument och utveckling av datasystem inom AMA Marketing var avsett för finansiering av AMA Marketings administrativa kostnader (ett offentligt organ, inte en ekonomisk aktör) och utgör därför inte statligt stöd till produktion, distribution eller marknadsföring av de produkter som förtecknas i bilaga I till fördraget. |
| --- | --- |

(288)

Stödet till kostnaderna för utarbetande och distribution av kvalitetssäkringsdokument och utveckling av datasystem inom AMA Marketing var avsett för finansiering av AMA Marketings administrativa kostnader (ett offentligt organ, inte en ekonomisk aktör) och utgör därför inte statligt stöd till produktion, distribution eller marknadsföring av de produkter som förtecknas i bilaga I till fördraget.

| (289) | Som beskrivs i skäl 98 var stöd för kvalitetskontroller tillgängligt för externa kontroller som genomförs av organ som valts ut för detta ändamål enligt villkoren för miljö- eller kvalitetsmärkningens användning. De kontroller som avser användningen av miljö- och kvalitetsmärkningen subventionerades till 100 %, medan licensinnehavarna stod för kostnaderna för de rutinmässiga kontrollerna, som således inte subventionerades. |
| --- | --- |

(289)

Som beskrivs i skäl 98 var stöd för kvalitetskontroller tillgängligt för externa kontroller som genomförs av organ som valts ut för detta ändamål enligt villkoren för miljö- eller kvalitetsmärkningens användning. De kontroller som avser användningen av miljö- och kvalitetsmärkningen subventionerades till 100 %, medan licensinnehavarna stod för kostnaderna för de rutinmässiga kontrollerna, som således inte subventionerades.

| (290) | I sin inlaga av den 14 september 2012 bekräftade de österrikiska myndigheterna att stödet för kvalitetskontroller aldrig överskred tröskelvärdet på 100 000 euro per mottagare under en period på tre år. Villkoren i punkt 13.2 i 2000–2006 års riktlinjer har därmed uppfyllts. |
| --- | --- |

(290)

I sin inlaga av den 14 september 2012 bekräftade de österrikiska myndigheterna att stödet för kvalitetskontroller aldrig överskred tröskelvärdet på 100 000 euro per mottagare under en period på tre år. Villkoren i punkt 13.2 i 2000–2006 års riktlinjer har därmed uppfyllts.

| (291) | I sina inlagor av den 14 september 2012 och 30 april 2014 tillhandahöll de österrikiska myndigheterna inte tillräcklig information för en bedömning av villkoren i punkterna 13.3, 13.4 och 13.5 i 2000–2006 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(291)

I sina inlagor av den 14 september 2012 och 30 april 2014 tillhandahöll de österrikiska myndigheterna inte tillräcklig information för en bedömning av villkoren i punkterna 13.3, 13.4 och 13.5 i 2000–2006 års riktlinjer.

| (292) | I sin begäran om information av den 17 december 2014 bad kommissionen därför återigen om ytterligare information rörande denna åtgärd. I sitt svar från februari 2015 bekräftade Österrike att






  a) | stödet inte beviljades för rutinmässiga kvalitetskontroller som utförs av tillverkaren (punkt 13.3 i 2000–2006 års riktlinjer), |
| --- | --- | --- |

(292)

I sin begäran om information av den 17 december 2014 bad kommissionen därför återigen om ytterligare information rörande denna åtgärd. I sitt svar från februari 2015 bekräftade Österrike att

a)

stödet inte beviljades för rutinmässiga kvalitetskontroller som utförs av tillverkaren (punkt 13.3 i 2000–2006 års riktlinjer),

| b) | stödet endast beviljades för kontroller som genomförs av eller på uppdrag av tredje part, såsom tillsynsmyndigheterna eller organ som ansvarar för övervakning av märkningar (punkt 13.3 i 2000–2006 års riktlinjer), |
| --- | --- |

b)

stödet endast beviljades för kontroller som genomförs av eller på uppdrag av tredje part, såsom tillsynsmyndigheterna eller organ som ansvarar för övervakning av märkningar (punkt 13.3 i 2000–2006 års riktlinjer),

| c) | stödet beviljades för kontroller av ekologisk produktion som bedrivs inom ramen för förordning (EEG) nr 2092/91 med upp till 100 % av de upplupna kostnaderna (punkt 13.4 i 2000–2006 års riktlinjer). |
| --- | --- |

c)

stödet beviljades för kontroller av ekologisk produktion som bedrivs inom ramen för förordning (EEG) nr 2092/91 med upp till 100 % av de upplupna kostnaderna (punkt 13.4 i 2000–2006 års riktlinjer).

| (293) | I sina tidigare inlagor av den 14 september 2012 och 30 april 2014 hade de österrikiska myndigheterna redan bekräftat att stödet gradvis hade minskats och att det helt eliminerades under 2009. Eftersom 2000–2006 års riktlinjer föreskriver en gradvis minskning av stödet uppfylls därför villkoren i punkt 13.5 i 2000–2006 års riktlinjer för alla åtgärder till och med 31 december 2006. |
| --- | --- |

(293)

I sina tidigare inlagor av den 14 september 2012 och 30 april 2014 hade de österrikiska myndigheterna redan bekräftat att stödet gradvis hade minskats och att det helt eliminerades under 2009. Eftersom 2000–2006 års riktlinjer föreskriver en gradvis minskning av stödet uppfylls därför villkoren i punkt 13.5 i 2000–2006 års riktlinjer för alla åtgärder till och med 31 december 2006.

| (294) | Eftersom dessa stöd även beviljades efter den 1 januari 2007 (dvs. under åren 2007–2008), gäller 2007–2013 års riktlinjer för denna period. |
| --- | --- |

(294)

Eftersom dessa stöd även beviljades efter den 1 januari 2007 (dvs. under åren 2007–2008), gäller 2007–2013 års riktlinjer för denna period.

| (295) | När det gäller det sistnämnda rättsliga instrumentet har villkoren ändrats jämfört med 2000–2006 års riktlinjer med avseende på två aspekter: förteckningen över stödtyperna har förfinats (91), och denna typ av stöd har endast varit tillgänglig för primärproducenter (92). |
| --- | --- |

(295)

När det gäller det sistnämnda rättsliga instrumentet har villkoren ändrats jämfört med 2000–2006 års riktlinjer med avseende på två aspekter: förteckningen över stödtyperna har förfinats (91), och denna typ av stöd har endast varit tillgänglig för primärproducenter (92).

91

92

| (296) | Därför överensstämmer de åtgärder som främjar primärproducenter och som fortsatt har vidtagits efter 2007 med 2007–2013 års riktlinjer och är förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(296)

Därför överensstämmer de åtgärder som främjar primärproducenter och som fortsatt har vidtagits efter 2007 med 2007–2013 års riktlinjer och är förenliga med den inre marknaden.

| (297) | Stöd till bearbetnings- och marknadsföringsföretag måste dock bedömas i enlighet med punkt 99 i 2007–2013 års riktlinjer. Av denna anledning hänvisas till bedömningen i avsnitt 8.6.2. |
| --- | --- |

(297)

Stöd till bearbetnings- och marknadsföringsföretag måste dock bedömas i enlighet med punkt 99 i 2007–2013 års riktlinjer. Av denna anledning hänvisas till bedömningen i avsnitt 8.6.2.

| (298) | När det gäller införandet av kvalitetssäkringssystemet ISO 9002 (se skäl 99) uppmanades de österrikiska myndigheterna i skäl 203 i beslutet att inleda förfarandet att ange om denna åtgärd var tillämplig även efter 1999. Om frågan besvarades jakande uppmanades de österrikiska myndigheterna att visa huruvida åtgärden uppfyllde villkoren i punkt 13 i 2000–2006 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(298)

När det gäller införandet av kvalitetssäkringssystemet ISO 9002 (se skäl 99) uppmanades de österrikiska myndigheterna i skäl 203 i beslutet att inleda förfarandet att ange om denna åtgärd var tillämplig även efter 1999. Om frågan besvarades jakande uppmanades de österrikiska myndigheterna att visa huruvida åtgärden uppfyllde villkoren i punkt 13 i 2000–2006 års riktlinjer.

| (299) | I sitt svar från februari 2015 förklarade Österrike att varken ISO 9001:1994-standarden eller någon annan certifiering någonsin har varit obligatorisk enligt AMA riktlinjerna (kvalitetsmärkningen eller miljömärkningen). Dessutom hävdar de österrikiska myndigheterna att kvalitetssäkringssystemet ISO 9002 inte heller erfordrades eller var tillämpligt. |
| --- | --- |

(299)

I sitt svar från februari 2015 förklarade Österrike att varken ISO 9001:1994-standarden eller någon annan certifiering någonsin har varit obligatorisk enligt AMA riktlinjerna (kvalitetsmärkningen eller miljömärkningen). Dessutom hävdar de österrikiska myndigheterna att kvalitetssäkringssystemet ISO 9002 inte heller erfordrades eller var tillämpligt.

| (300) | Av de skäl som anges ovan överensstämmer det stöd för kvalitetsprodukter som beviljades under perioden 2000–2006 med 2001 års reklamriktlinjer. Därför anser kommissionen att stödet var förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(300)

Av de skäl som anges ovan överensstämmer det stöd för kvalitetsprodukter som beviljades under perioden 2000–2006 med 2001 års reklamriktlinjer. Därför anser kommissionen att stödet var förenligt med den gemensamma marknaden.

8.6   STATLIGT STÖD FÖR KVALITETSPRODUKTER UNDER PERIODEN 1 JANUARI 2007–31 DECEMBER 2008

STATLIGT STÖD FÖR KVALITETSPRODUKTER UNDER PERIODEN 1 JANUARI 2007–31 DECEMBER 2008

| (301) | Detta stöd ska bedömas enligt kapitel IV.J i 2007–2013 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(301)

Detta stöd ska bedömas enligt kapitel IV.J i 2007–2013 års riktlinjer.

8.6.1   STÖD FÖR PRIMÄRPRODUCENTER

| (302) | Enligt punkt 98 i 2007–2013 års riktlinjer fick kommissionen förklara att statligt stöd som beviljats till primärproducenter för att främja produktionen av kvalitetsprodukter är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget) om det uppfyller alla villkor i artikel 14 i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 (93). |
| --- | --- |

(302)

Enligt punkt 98 i 2007–2013 års riktlinjer fick kommissionen förklara att statligt stöd som beviljats till primärproducenter för att främja produktionen av kvalitetsprodukter är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget) om det uppfyller alla villkor i artikel 14 i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 (93).

93

| (303) | I artikel 14 i förordning (EG) nr 1857/2006 anges att stöd är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget) om det beviljats för de stödberättigande kostnader som förtecknas i artikel 14.2 och uppfyller de villkor som anges i punkterna 3–6 i artikel 14 i förordning (EG) nr 1857/2006. |
| --- | --- |

(303)

I artikel 14 i förordning (EG) nr 1857/2006 anges att stöd är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget) om det beviljats för de stödberättigande kostnader som förtecknas i artikel 14.2 och uppfyller de villkor som anges i punkterna 3–6 i artikel 14 i förordning (EG) nr 1857/2006.

| (304) | Enligt artikel 14.2 i förordning (EG) nr 1857/2006 får stöd för att främja produktionen av kvalitetsprodukter från jordbruket beviljas med






  a) | upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för marknadsundersökningar, produktutformning och produktdesign (inbegripet utarbetande av ansökningar om godkännande av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar eller särartsskydd), avgifter som tas ut av erkända attesterande organ för inledande certifiering av kvalitetssäkring och liknande system, |
| --- | --- | --- |

(304)

Enligt artikel 14.2 i förordning (EG) nr 1857/2006 får stöd för att främja produktionen av kvalitetsprodukter från jordbruket beviljas med

a)

upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för marknadsundersökningar, produktutformning och produktdesign (inbegripet utarbetande av ansökningar om godkännande av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar eller särartsskydd), avgifter som tas ut av erkända attesterande organ för inledande certifiering av kvalitetssäkring och liknande system,

| b) | upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för införande av kvalitetssäkringssystem såsom ISO 9000-serien eller ISO 14000-serien, system baserade på riskanalys och kritiska styrpunkter (HACCP), spårbarhetssystem och system för att säkra att normer för äkthet, saluföringsnormer eller miljörevisionssystem efterlevs, |
| --- | --- |

b)

upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för införande av kvalitetssäkringssystem såsom ISO 9000-serien eller ISO 14000-serien, system baserade på riskanalys och kritiska styrpunkter (HACCP), spårbarhetssystem och system för att säkra att normer för äkthet, saluföringsnormer eller miljörevisionssystem efterlevs,

| c) | upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för obligatoriska kontroller som genomförs som en följd av gemenskapslagstiftning eller nationell lagstiftning av eller på uppdrag av behöriga myndigheter, såvida inte gemenskapslagstiftningen har fastställt att företagen ska stå för dessa kostnader, |
| --- | --- |

c)

upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för obligatoriska kontroller som genomförs som en följd av gemenskapslagstiftning eller nationell lagstiftning av eller på uppdrag av behöriga myndigheter, såvida inte gemenskapslagstiftningen har fastställt att företagen ska stå för dessa kostnader,

| d) | upp till de belopp som fastställs i bilagan till förordning (EG) nr 1698/2005 för stöd avseende åtgärder som anges i artikel 32 i den förordningen. |
| --- | --- |

d)

upp till de belopp som fastställs i bilagan till förordning (EG) nr 1698/2005 för stöd avseende åtgärder som anges i artikel 32 i den förordningen.

| (305) | Enligt artikel 14.3 i förordning (EG) nr 1857/2006 får stöd endast beviljas för kostnader för tjänster som tillhandahålls av en tredje part och/eller kontroller som utförs av eller på uppdrag av en tredje part, t.ex. behöriga tillsynsmyndigheter eller organ som verkar på deras uppdrag, eller oberoende organ som är ansvariga för kontroll och övervakning av geografiska beteckningar, ursprungsbeteckningar, ekologisk märkning eller kvalitetsmärkning, förutsatt att dessa beteckningar och märkningar är förenliga med gemenskapslagstiftningen. Stöd får inte beviljas för investeringskostnader. |
| --- | --- |

(305)

Enligt artikel 14.3 i förordning (EG) nr 1857/2006 får stöd endast beviljas för kostnader för tjänster som tillhandahålls av en tredje part och/eller kontroller som utförs av eller på uppdrag av en tredje part, t.ex. behöriga tillsynsmyndigheter eller organ som verkar på deras uppdrag, eller oberoende organ som är ansvariga för kontroll och övervakning av geografiska beteckningar, ursprungsbeteckningar, ekologisk märkning eller kvalitetsmärkning, förutsatt att dessa beteckningar och märkningar är förenliga med gemenskapslagstiftningen. Stöd får inte beviljas för investeringskostnader.

| (306) | Enligt artikel 14.4 i förordning (EG) nr 1857/2006 får stöd inte beviljas för kostnader för kontroller som genomförs av jordbrukaren eller tillverkaren själv, eller om det i gemenskapslagstiftningen föreskrivs att producenterna ska stå för kontrollkostnaden, utan uppgift om den faktiska nivån på avgifterna. |
| --- | --- |

(306)

Enligt artikel 14.4 i förordning (EG) nr 1857/2006 får stöd inte beviljas för kostnader för kontroller som genomförs av jordbrukaren eller tillverkaren själv, eller om det i gemenskapslagstiftningen föreskrivs att producenterna ska stå för kontrollkostnaden, utan uppgift om den faktiska nivån på avgifterna.

| (307) | I artikel 14.5 i förordning (EG) nr 1857/2006 föreskrivs att stödet, med undantag för det stöd som avses i punkt 2 f i den förordningen, måste beviljas som naturaförmån i form av subventionerade tjänster och inte får medföra direkta utbetalningar av pengar till producenterna. |
| --- | --- |

(307)

I artikel 14.5 i förordning (EG) nr 1857/2006 föreskrivs att stödet, med undantag för det stöd som avses i punkt 2 f i den förordningen, måste beviljas som naturaförmån i form av subventionerade tjänster och inte får medföra direkta utbetalningar av pengar till producenterna.

| (308) | Stödet måste vara tillgängligt för alla som är berättigade till det i det berörda området enligt objektivt utformade villkor. Om tjänsterna tillhandahålls av producentgrupper eller ömsesidiga stödorganisationer för jordbruk får medlemskap i sådana organisationer inte utgöra ett villkor för att få tillgång till tjänsten, och alla bidrag till de administrativa kostnaderna måste begränsas så att de står i proportion till kostnaderna för tillhandahållandet av tjänsten (artikel 14.6 i förordning (EG) nr 1857/2006). |
| --- | --- |

(308)

Stödet måste vara tillgängligt för alla som är berättigade till det i det berörda området enligt objektivt utformade villkor. Om tjänsterna tillhandahålls av producentgrupper eller ömsesidiga stödorganisationer för jordbruk får medlemskap i sådana organisationer inte utgöra ett villkor för att få tillgång till tjänsten, och alla bidrag till de administrativa kostnaderna måste begränsas så att de står i proportion till kostnaderna för tillhandahållandet av tjänsten (artikel 14.6 i förordning (EG) nr 1857/2006).

| (309) | Enligt punkt 100 i 2007–2013 års riktlinjer beviljar kommissionen inte statligt stöd för erlagda kostnader till förmån för stora företag. |
| --- | --- |

(309)

Enligt punkt 100 i 2007–2013 års riktlinjer beviljar kommissionen inte statligt stöd för erlagda kostnader till förmån för stora företag.

| (310) | De flesta materiella villkor i 2007–2013 års riktlinjer för förenligheten av stöd för primärproducenter har inte ändrats i jämförelse med 2000–2006 års riktlinjer ovan. Här hänvisas till bedömningen i avsnitt 8.5. |
| --- | --- |

(310)

De flesta materiella villkor i 2007–2013 års riktlinjer för förenligheten av stöd för primärproducenter har inte ändrats i jämförelse med 2000–2006 års riktlinjer ovan. Här hänvisas till bedömningen i avsnitt 8.5.

| (311) | De väsentliga ändringarna jämfört med föregående period hade att göra med att stödet måste vara in natura (i form av subventionerade tjänster) och att stödet måste vara tillgängligt för alla som är berättigade till det i det berörda området enligt objektivt utformade villkor. De österrikiska myndigheterna har bekräftat att dessa villkor uppfylldes. |
| --- | --- |

(311)

De väsentliga ändringarna jämfört med föregående period hade att göra med att stödet måste vara in natura (i form av subventionerade tjänster) och att stödet måste vara tillgängligt för alla som är berättigade till det i det berörda området enligt objektivt utformade villkor. De österrikiska myndigheterna har bekräftat att dessa villkor uppfylldes.

| (312) | Stödet för kvalitetsprodukter för primärproducenter överensstämmer därför med 2007–2013 års riktlinjer. Av denna anledning anser kommissionen att detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(312)

Stödet för kvalitetsprodukter för primärproducenter överensstämmer därför med 2007–2013 års riktlinjer. Av denna anledning anser kommissionen att detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget).

8.6.2   STÖD TILL FÖRETAG VERKSAMMA INOM FÖRÄDLING OCH MARKNADSFÖRING

Tillämpliga regler

Tillämpliga regler

| (313) | Enligt punkt 99 i 2007–2013 års riktlinjer får kommissionen förklara att statligt stöd för att främja produktion och marknadsföring av kvalitetsprodukter från jordbruket som beviljas till företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter är förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget) om det uppfyller alla angivna villkor i artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 (94). |
| --- | --- |

(313)

Enligt punkt 99 i 2007–2013 års riktlinjer får kommissionen förklara att statligt stöd för att främja produktion och marknadsföring av kvalitetsprodukter från jordbruket som beviljas till företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter är förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget) om det uppfyller alla angivna villkor i artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 (94).

94

| (314) | Förordning (EG) nr 70/2001 ersattes av kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 (95) (2008–2013 års allmänna gruppundantagsförordning) som i artikel 43 föreskriver att eventuella hänvisningar till förordning (EG) nr 70/2001 bör tolkas som hänvisningar till förordning (EG) nr 800/2008. Enligt artikel 45 i denna förordning trädde förordning (EG) nr 800/2008 i kraft på den tjugonde dagen efter dess offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning, dvs. den 29 augusti 2008. Följaktligen var artikel 5 a i förordning (EG) nr 70/2001 tillämplig på det omtvistade stödet mellan den 1 januari 2007 och den 28 augusti 2008, och efter detta senare datum blev artikel 26 i förordning (EG) nr 800/2008 tillämplig. |
| --- | --- |

(314)

Förordning (EG) nr 70/2001 ersattes av kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 (95) (2008–2013 års allmänna gruppundantagsförordning) som i artikel 43 föreskriver att eventuella hänvisningar till förordning (EG) nr 70/2001 bör tolkas som hänvisningar till förordning (EG) nr 800/2008. Enligt artikel 45 i denna förordning trädde förordning (EG) nr 800/2008 i kraft på den tjugonde dagen efter dess offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning, dvs. den 29 augusti 2008. Följaktligen var artikel 5 a i förordning (EG) nr 70/2001 tillämplig på det omtvistade stödet mellan den 1 januari 2007 och den 28 augusti 2008, och efter detta senare datum blev artikel 26 i förordning (EG) nr 800/2008 tillämplig.

95

Europeiska unionens officiella tidning

| (315) | När det gäller stöd för konsulttjänster fastställs i dessa artiklar samma villkor: stöd får beviljas för små och medelstora företag, rådgivningskostnader för tjänster som tillhandahålls av externa konsulter är stödberättigande, stödnivån får inte överstiga 50 % av de stödberättigande kostnaderna för tjänsterna, och de berörda tjänsterna får inte utgöra en fortlöpande eller periodisk verksamhet eller röra företagets vanliga driftskostnader, såsom rutinmässiga skattekonsulttjänster, reguljära juridiska tjänster eller reklam. |
| --- | --- |

(315)

När det gäller stöd för konsulttjänster fastställs i dessa artiklar samma villkor: stöd får beviljas för små och medelstora företag, rådgivningskostnader för tjänster som tillhandahålls av externa konsulter är stödberättigande, stödnivån får inte överstiga 50 % av de stödberättigande kostnaderna för tjänsterna, och de berörda tjänsterna får inte utgöra en fortlöpande eller periodisk verksamhet eller röra företagets vanliga driftskostnader, såsom rutinmässiga skattekonsulttjänster, reguljära juridiska tjänster eller reklam.

| (316) | När det gäller både primärproduktion samt bearbetning och saluföring får i enlighet med riktlinjerna i punkt 101 stöd till investeringar som är nödvändiga för att modernisera produktionsanläggningar, inbegripet investeringar som krävs för att hantera dokumentationssystemet och utföra process- och produktkontroller, endast beviljas i enlighet med reglerna som anges för investeringsstöd i 2007–2013 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(316)

När det gäller både primärproduktion samt bearbetning och saluföring får i enlighet med riktlinjerna i punkt 101 stöd till investeringar som är nödvändiga för att modernisera produktionsanläggningar, inbegripet investeringar som krävs för att hantera dokumentationssystemet och utföra process- och produktkontroller, endast beviljas i enlighet med reglerna som anges för investeringsstöd i 2007–2013 års riktlinjer.

| (317) | I detta avseende uttryckte kommissionen i beslutet att inleda förfarandet vissa tvivel när det gäller uppfyllandet av de villkor som skiljer sig från de krav som fastställs i 2000–2006 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(317)

I detta avseende uttryckte kommissionen i beslutet att inleda förfarandet vissa tvivel när det gäller uppfyllandet av de villkor som skiljer sig från de krav som fastställs i 2000–2006 års riktlinjer.

| (318) | I synnerhet riktade kommissionen de österrikiska myndigheternas uppmärksamhet på följande materiella ändringar:






  a) | I 2007–2013 års riktlinjer ansågs att stöd för kontroll av ekologiska produktionsmetoder inom ramen för förordning (EEG) nr 2092/91 och stöd för kontroller som utförs av andra organ som ansvarar för övervakning av användningen av kvalitetsmärken och märkningar enligt erkända system för kvalitetssäkring inte längre kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- | --- |

(318)

I synnerhet riktade kommissionen de österrikiska myndigheternas uppmärksamhet på följande materiella ändringar:

a)

I 2007–2013 års riktlinjer ansågs att stöd för kontroll av ekologiska produktionsmetoder inom ramen för förordning (EEG) nr 2092/91 och stöd för kontroller som utförs av andra organ som ansvarar för övervakning av användningen av kvalitetsmärken och märkningar enligt erkända system för kvalitetssäkring inte längre kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden.

| b) | Särskild uppmärksamhet drogs vidare till de krav som fastställs i artikel 14.5 och 14.6 i förordning (EG) nr 1857/2006. Enligt dessa artiklar måste tjänster tillhandahållas in natura och på grundval av objektivt fastställda villkor till alla stödberättigade företag i det berörda området. |
| --- | --- |

b)

Särskild uppmärksamhet drogs vidare till de krav som fastställs i artikel 14.5 och 14.6 i förordning (EG) nr 1857/2006. Enligt dessa artiklar måste tjänster tillhandahållas in natura och på grundval av objektivt fastställda villkor till alla stödberättigade företag i det berörda området.

| c) | En annan stor ändring jämfört med 2000–2006 års riktlinjer gäller särskiljandet mellan å ena sidan primärproduktion och å den andra bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. När det gäller bearbetning och saluföring fick endast stöd till små och medelstora företag beviljas från och med 2007, omfattningen av de stödberättigande kostnaderna begränsades till konsulttjänster och andra tjänster och stödnivån sänktes till 50 %. När det gäller primärproduktion kunde dessutom stöd till stora företag inte förklaras vara förenligt. |
| --- | --- |

c)

En annan stor ändring jämfört med 2000–2006 års riktlinjer gäller särskiljandet mellan å ena sidan primärproduktion och å den andra bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. När det gäller bearbetning och saluföring fick endast stöd till små och medelstora företag beviljas från och med 2007, omfattningen av de stödberättigande kostnaderna begränsades till konsulttjänster och andra tjänster och stödnivån sänktes till 50 %. När det gäller primärproduktion kunde dessutom stöd till stora företag inte förklaras vara förenligt.

Bedömning

Bedömning

| (319) | Utifrån den information som var tillgänglig under det preliminära granskningsförfarandet stod det inte klart om de österrikiska myndigheterna under 2007 anpassade de granskade åtgärderna till villkoren i 2007–2013 års riktlinjer. De österrikiska myndigheterna uppmanades därför att lämna ytterligare information för att bevisa att kvalitetsstödåtgärderna under perioden 1 januari 2007–31 december 2007 följde de nya regler som gäller från den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

(319)

Utifrån den information som var tillgänglig under det preliminära granskningsförfarandet stod det inte klart om de österrikiska myndigheterna under 2007 anpassade de granskade åtgärderna till villkoren i 2007–2013 års riktlinjer. De österrikiska myndigheterna uppmanades därför att lämna ytterligare information för att bevisa att kvalitetsstödåtgärderna under perioden 1 januari 2007–31 december 2007 följde de nya regler som gäller från den 1 januari 2007.

| (320) | I sin inlaga av den 14 september 2012 hävdade de österrikiska myndigheterna att skyldigheten att anpassa sig till nya reglerna för statligt stöd gällde från den 1 januari 2008 och inte från den 1 januari 2007, som framhållits av kommissionen (se även skälen 172–173). De österrikiska myndigheterna tillhandahöll därför inga ytterligare uppgifter för förenlighetsbedömningen. I sin begäran om upplysningar av den 19 februari 2014 uppmanade kommissionen återigen de österrikiska myndigheterna att tillhandahålla de nödvändiga uppgifterna rörande denna punkt. I sitt svar av den 30 april 2014 uttryckte de österrikiska myndigheterna samma uppfattning som i sin föregående inlaga och tillhandahöll inga ytterligare uppgifter för förenlighetsbedömningen. |
| --- | --- |

(320)

I sin inlaga av den 14 september 2012 hävdade de österrikiska myndigheterna att skyldigheten att anpassa sig till nya reglerna för statligt stöd gällde från den 1 januari 2008 och inte från den 1 januari 2007, som framhållits av kommissionen (se även skälen 172–173). De österrikiska myndigheterna tillhandahöll därför inga ytterligare uppgifter för förenlighetsbedömningen. I sin begäran om upplysningar av den 19 februari 2014 uppmanade kommissionen återigen de österrikiska myndigheterna att tillhandahålla de nödvändiga uppgifterna rörande denna punkt. I sitt svar av den 30 april 2014 uttryckte de österrikiska myndigheterna samma uppfattning som i sin föregående inlaga och tillhandahöll inga ytterligare uppgifter för förenlighetsbedömningen.

| (321) | I sin begäran om upplysningar av den 17 december 2014 bad kommissionen återigen de österrikiska myndigheterna att tillhandahålla den information som behövdes för att en förenlighetsbedömning skulle kunna genomföras. De österrikiska myndigheterna vidhöll att skyldigheten att anpassa sig till de nya reglerna för statligt stöd gällde från den 1 januari 2008 och inte från den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

(321)

I sin begäran om upplysningar av den 17 december 2014 bad kommissionen återigen de österrikiska myndigheterna att tillhandahålla den information som behövdes för att en förenlighetsbedömning skulle kunna genomföras. De österrikiska myndigheterna vidhöll att skyldigheten att anpassa sig till de nya reglerna för statligt stöd gällde från den 1 januari 2008 och inte från den 1 januari 2007.

| (322) | I motsats till vad de österrikiska myndigheterna hävdar vill kommissionen påpeka att skyldigheten att anpassa ordningen till de nya bestämmelserna gällde från den 1 januari 2007 och inte från den 1 januari 2008. |
| --- | --- |

(322)

I motsats till vad de österrikiska myndigheterna hävdar vill kommissionen påpeka att skyldigheten att anpassa ordningen till de nya bestämmelserna gällde från den 1 januari 2007 och inte från den 1 januari 2008.

| (323) | Vid samma tid som de nya reglerna trädde i kraft (dvs. den 1 januari 2007) pågick rättsfallet T-375/04 (se skäl 22), som ledde till att kommissionens beslut NN 34A/2000 av den 30 juni 2004 ogiltigförklarades. Ogiltigförklaringen av kommissionens beslut den 18 november 2009 hade retroaktiv verkan. |
| --- | --- |

(323)

Vid samma tid som de nya reglerna trädde i kraft (dvs. den 1 januari 2007) pågick rättsfallet T-375/04 (se skäl 22), som ledde till att kommissionens beslut NN 34A/2000 av den 30 juni 2004 ogiltigförklarades. Ogiltigförklaringen av kommissionens beslut den 18 november 2009 hade retroaktiv verkan.

| (324) | Av denna anledning kunde Österrike inte stödja sig på detta beslut för att betrakta stödet som en befintlig stödordning i enlighet med punkt 196 i 2007–2013 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(324)

Av denna anledning kunde Österrike inte stödja sig på detta beslut för att betrakta stödet som en befintlig stödordning i enlighet med punkt 196 i 2007–2013 års riktlinjer.

| (325) | I enlighet med etablerad rättspraxis kan

  ”i princip [...] inte ett av kommissionen fattat positivt beslut väcka berättigade förväntningar hos stödmottagaren om detta beslut har bestritts inom fristen för talan vid domstol och därefter ogiltigförklarats av gemenskapsdomstolen, och inte heller så länge som fristen för att väcka talan inte har löpt ut eller, för det fall talan väckts, så länge gemenskapsdomstolen inte har meddelat något definitivt avgörande”
   (96). |
| --- | --- |

(325)

I enlighet med etablerad rättspraxis kan

”i princip [...] inte ett av kommissionen fattat positivt beslut väcka berättigade förväntningar hos stödmottagaren om detta beslut har bestritts inom fristen för talan vid domstol och därefter ogiltigförklarats av gemenskapsdomstolen, och inte heller så länge som fristen för att väcka talan inte har löpt ut eller, för det fall talan väckts, så länge gemenskapsdomstolen inte har meddelat något definitivt avgörande”
   (96).

96

| (326) | Även om de åtgärder som tas upp i detta avsnitt hade förklarats förenliga genom kommissionens beslut NN 34A/2000 av den 30 juni 2004 skapades inga befogade förväntningar grundat på detta beslut, varken på stödmottagarnivå eller på medlemsstatsnivå. Redan den 17 september 2004 inleddes en talan om ogiltigförklaring, och denna hade ännu inte avgjorts vid tidpunkten då de nya reglerna om statligt stöd trädde i kraft. På grund av den pågående ogiltighetstalan borde de österrikiska myndigheterna därför ha tillämpat 2007–2013 års riktlinjer från och med den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

(326)

Även om de åtgärder som tas upp i detta avsnitt hade förklarats förenliga genom kommissionens beslut NN 34A/2000 av den 30 juni 2004 skapades inga befogade förväntningar grundat på detta beslut, varken på stödmottagarnivå eller på medlemsstatsnivå. Redan den 17 september 2004 inleddes en talan om ogiltigförklaring, och denna hade ännu inte avgjorts vid tidpunkten då de nya reglerna om statligt stöd trädde i kraft. På grund av den pågående ogiltighetstalan borde de österrikiska myndigheterna därför ha tillämpat 2007–2013 års riktlinjer från och med den 1 januari 2007.

| (327) | Som visats ovan har reglerna för företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter ändrats i sak i 2007–2013 års riktlinjer. Eftersom de österrikiska myndigheterna inte gjorde några anpassningar till detta, överensstämde inte åtgärderna för ekologiska produkter, stora företag och åtgärder annat än tjänster in natura (som beskrivs i skäl 318) med 2007–2013 års riktlinjer. Kommissionen anser därför att dessa stödåtgärder är oförenliga med den gemensamma marknaden. Övriga åtgärder (dvs. i den mån som de inte avser ekologiska produkter, stora företag och åtgärder annat än tjänster in natura (97)) stämde överens med 2007–2013 års riktlinjer och är därför förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(327)

Som visats ovan har reglerna för företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter ändrats i sak i 2007–2013 års riktlinjer. Eftersom de österrikiska myndigheterna inte gjorde några anpassningar till detta, överensstämde inte åtgärderna för ekologiska produkter, stora företag och åtgärder annat än tjänster in natura (som beskrivs i skäl 318) med 2007–2013 års riktlinjer. Kommissionen anser därför att dessa stödåtgärder är oförenliga med den gemensamma marknaden. Övriga åtgärder (dvs. i den mån som de inte avser ekologiska produkter, stora företag och åtgärder annat än tjänster in natura (97)) stämde överens med 2007–2013 års riktlinjer och är därför förenliga med den gemensamma marknaden.

97

8.7   TEKNISKT STÖD UNDER PERIODEN 1 JANUARI 2000–31 DECEMBER 2006

TEKNISKT STÖD UNDER PERIODEN 1 JANUARI 2000–31 DECEMBER 2006

| (328) | Stöd för tekniskt stöd under perioden 1 januari 2000–31 december 2006 måste bedömas i enlighet med punkt 14 i 2000–2006 års riktlinjer. Enligt punkt 14.1 i dessa riktlinjer ansåg kommissionen att sådant stöd utgjorde ”mjukt stöd” som bidrog till den långsiktiga livskraften hos jordbruket i gemenskapen samtidigt som det endast hade mycket begränsad inverkan på konkurrensen. Stöd fick beviljas för upp till 100 % av kostnaderna för bland annat följande typer av verksamhet: organisering av tävlingar, utställningar och mässor, inklusive stöd för kostnader för deltagande i sådana evenemang, samt annan verksamhet för spridning av kunskap om nya tekniker, till exempel rimliga småskaliga pilotprojekt eller demonstrationsprojekt. |
| --- | --- |

(328)

Stöd för tekniskt stöd under perioden 1 januari 2000–31 december 2006 måste bedömas i enlighet med punkt 14 i 2000–2006 års riktlinjer. Enligt punkt 14.1 i dessa riktlinjer ansåg kommissionen att sådant stöd utgjorde ”mjukt stöd” som bidrog till den långsiktiga livskraften hos jordbruket i gemenskapen samtidigt som det endast hade mycket begränsad inverkan på konkurrensen. Stöd fick beviljas för upp till 100 % av kostnaderna för bland annat följande typer av verksamhet: organisering av tävlingar, utställningar och mässor, inklusive stöd för kostnader för deltagande i sådana evenemang, samt annan verksamhet för spridning av kunskap om nya tekniker, till exempel rimliga småskaliga pilotprojekt eller demonstrationsprojekt.

| (329) | Den totala mängden beviljat stöd fick inte överstiga 100 000 euro under någon treårsperiod per stödmottagare eller, när det gäller små och medelstora företag, 50 % av de stödberättigande kostnaderna, beroende på vilket belopp som är högst (punkt 14.3 i 2000–2006 års riktlinjer). Sådant stöd skulle vara tillgängligt för alla som är berättigade till det i det berörda området enligt objektivt utformade villkor (punkt 14.2 i 2000–2006 års riktlinjer). |
| --- | --- |

(329)

Den totala mängden beviljat stöd fick inte överstiga 100 000 euro under någon treårsperiod per stödmottagare eller, när det gäller små och medelstora företag, 50 % av de stödberättigande kostnaderna, beroende på vilket belopp som är högst (punkt 14.3 i 2000–2006 års riktlinjer). Sådant stöd skulle vara tillgängligt för alla som är berättigade till det i det berörda området enligt objektivt utformade villkor (punkt 14.2 i 2000–2006 års riktlinjer).

8.7.1   TEKNISKA STÖDÅTGÄRDER FÖR KVALITETS- OCH MILJÖMÄRKNINGEN UNDER PERIODEN 1 JANUARI 2000–31 DECEMBER 2006

| (330) | När det gäller miljö- och kvalitetsmärkningen beviljades stöd för allmänna informationsprojekt, PR-verksamhet för att sprida allmän kunskap om märkningarna och för kvalitetstävlingar (se skälen 100–103). Dessa åtgärder lockar inte kunderna att köpa en viss produkt. I stället för reklamåtgärder är dessa åtgärder därför snarare allmänna marknadsföringsåtgärder och mjukt stöd som omfattas av punkt 14 i 2000–2006 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(330)

När det gäller miljö- och kvalitetsmärkningen beviljades stöd för allmänna informationsprojekt, PR-verksamhet för att sprida allmän kunskap om märkningarna och för kvalitetstävlingar (se skälen 100–103). Dessa åtgärder lockar inte kunderna att köpa en viss produkt. I stället för reklamåtgärder är dessa åtgärder därför snarare allmänna marknadsföringsåtgärder och mjukt stöd som omfattas av punkt 14 i 2000–2006 års riktlinjer.

| (331) | Informationsåtgärderna räknas som spridning av kunskap om ny teknik. Per definition gynnar sådana allmänna åtgärder alla producenter som använder märkningarna. |
| --- | --- |

(331)

Informationsåtgärderna räknas som spridning av kunskap om ny teknik. Per definition gynnar sådana allmänna åtgärder alla producenter som använder märkningarna.

| (332) | Stöd för att täcka kostnaderna för tekniska stödåtgärder faller under punkt 14.1 i 2000–2006 års riktlinjer. I den information som tillhandahållits med avseende på stödordning NN 34A/2000 angav de österrikiska myndigheterna att detta stöd aldrig skulle överstiga 100 000 euro per mottagare under en period på tre år (se skäl 109). I beslutet att inleda förfarandet uppmanades de österrikiska myndigheterna att tillhandahålla information för att bevisa att ovanstående försäkringar verkligen efterkommits. Dessutom ombads de att ange om kraven i punkterna 14.2 och 14.3 i 2000–2006 års riktlinjer uppfylldes också med avseende på perioden 2000–2001 (98). |
| --- | --- |

(332)

Stöd för att täcka kostnaderna för tekniska stödåtgärder faller under punkt 14.1 i 2000–2006 års riktlinjer. I den information som tillhandahållits med avseende på stödordning NN 34A/2000 angav de österrikiska myndigheterna att detta stöd aldrig skulle överstiga 100 000 euro per mottagare under en period på tre år (se skäl 109). I beslutet att inleda förfarandet uppmanades de österrikiska myndigheterna att tillhandahålla information för att bevisa att ovanstående försäkringar verkligen efterkommits. Dessutom ombads de att ange om kraven i punkterna 14.2 och 14.3 i 2000–2006 års riktlinjer uppfylldes också med avseende på perioden 2000–2001 (98).

98

| (333) | I sin inlaga av den 14 september 2012 bekräftade de österrikiska myndigheterna att stödet för dessa åtgärder aldrig överskred tröskelbeloppet på 100 000 euro per mottagare under en period på tre år. Villkoret i punkt 14.3 i 2000–2006 års riktlinjer har således uppfyllts. |
| --- | --- |

(333)

I sin inlaga av den 14 september 2012 bekräftade de österrikiska myndigheterna att stödet för dessa åtgärder aldrig överskred tröskelbeloppet på 100 000 euro per mottagare under en period på tre år. Villkoret i punkt 14.3 i 2000–2006 års riktlinjer har således uppfyllts.

| (334) | När det gäller villkoren i punkt 14.2 i 2000–2006 års riktlinjer uppmanade kommissionen de österrikiska myndigheterna i en ny begäran om upplysningar av den 17 december 2014 att tillhandahålla den information som behövdes för att en förenlighetsbedömning skulle kunna genomföras. |
| --- | --- |

(334)

När det gäller villkoren i punkt 14.2 i 2000–2006 års riktlinjer uppmanade kommissionen de österrikiska myndigheterna i en ny begäran om upplysningar av den 17 december 2014 att tillhandahålla den information som behövdes för att en förenlighetsbedömning skulle kunna genomföras.

| (335) | I sitt svar av den 25 februari 2015 bekräftade de österrikiska myndigheterna att stödordningen var tillgänglig för alla som var berättigade till det i det berörda området enligt objektivt utformade villkor. Villkoret i punkt 14.2 i 2000–2006 års riktlinjer har således uppfyllts. |
| --- | --- |

(335)

I sitt svar av den 25 februari 2015 bekräftade de österrikiska myndigheterna att stödordningen var tillgänglig för alla som var berättigade till det i det berörda området enligt objektivt utformade villkor. Villkoret i punkt 14.2 i 2000–2006 års riktlinjer har således uppfyllts.

| (336) | Stödet till tekniskt stöd uppfyller därför de villkor som fastställs i 2000–2006 års riktlinjer, och kommissionen anser att stödet är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(336)

Stödet till tekniskt stöd uppfyller därför de villkor som fastställs i 2000–2006 års riktlinjer, och kommissionen anser att stödet är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget).

8.7.2   TEKNISKT STÖD FÖR GENERISKA PRODUKTER UNDER PERIODEN 1 JANUARI 2000–31 DECEMBER 2004 (99)

99

| (337) | Stöd för att täcka kostnaderna för tekniska stödåtgärder när det gäller generiska produkter så som beskrivs i skälen 104–107 omfattas av punkt 14.1 (fjärde strecksatsen) i 2000–2006 års riktlinjer. När det gäller punkterna 14.2 och 14.3 hade kommissionen vid tiden för beslutet att inleda förfarandet ingen information om denna period som kunde användas som grundval för en bedömning av huruvida dessa villkor var uppfyllda. De österrikiska myndigheterna uppmanades således att lämna in den information som var nödvändig. |
| --- | --- |

(337)

Stöd för att täcka kostnaderna för tekniska stödåtgärder när det gäller generiska produkter så som beskrivs i skälen 104–107 omfattas av punkt 14.1 (fjärde strecksatsen) i 2000–2006 års riktlinjer. När det gäller punkterna 14.2 och 14.3 hade kommissionen vid tiden för beslutet att inleda förfarandet ingen information om denna period som kunde användas som grundval för en bedömning av huruvida dessa villkor var uppfyllda. De österrikiska myndigheterna uppmanades således att lämna in den information som var nödvändig.

| (338) | I sin inlaga av den 14 september 2012 bekräftade de österrikiska myndigheterna att stödet för dessa åtgärder aldrig överskred tröskelbeloppet på 100 000 euro per mottagare under en period på tre år. Villkoret i punkt 14.3 i 2000–2006 års riktlinjer har således uppfyllts. |
| --- | --- |

(338)

I sin inlaga av den 14 september 2012 bekräftade de österrikiska myndigheterna att stödet för dessa åtgärder aldrig överskred tröskelbeloppet på 100 000 euro per mottagare under en period på tre år. Villkoret i punkt 14.3 i 2000–2006 års riktlinjer har således uppfyllts.

| (339) | Vad gäller villkoret i punkt 14.2 i 2000–2006 års riktlinjer om att stöd ska vara tillgängligt för alla stödberättigade i det berörda området konstaterar kommissionen att detta villkor är uppfyllt eftersom de tekniska stödåtgärderna avser allmän information om produkter. Villkoret i punkt 14.2 i 2000–2006 års riktlinjer har således uppfyllts. |
| --- | --- |

(339)

Vad gäller villkoret i punkt 14.2 i 2000–2006 års riktlinjer om att stöd ska vara tillgängligt för alla stödberättigade i det berörda området konstaterar kommissionen att detta villkor är uppfyllt eftersom de tekniska stödåtgärderna avser allmän information om produkter. Villkoret i punkt 14.2 i 2000–2006 års riktlinjer har således uppfyllts.

| (340) | Av denna anledning uppfylls villkoren i 2000–2006 års riktlinjer för stöd till tekniskt stöd. Kommissionen anser därför att detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(340)

Av denna anledning uppfylls villkoren i 2000–2006 års riktlinjer för stöd till tekniskt stöd. Kommissionen anser därför att detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget).

8.8   TEKNISKT STÖD UNDER PERIODEN 1 JANUARI 2007–31 DECEMBER 2008

TEKNISKT STÖD UNDER PERIODEN 1 JANUARI 2007–31 DECEMBER 2008

8.8.1   TILLÄMPLIGA BESTÄMMELSER

Stöd till jordbrukets primärproducenter

Stöd till jordbrukets primärproducenter

| (341) | Enligt punkt 103 i 2007–2013 års riktlinjer får kommissionen förklara att statligt stöd för tillhandahållande av tekniskt stöd som ges till primärproducenter är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget) om det uppfyller alla villkoren i artikel 15 i förordning (EG) nr 1857/2006. |
| --- | --- |

(341)

Enligt punkt 103 i 2007–2013 års riktlinjer får kommissionen förklara att statligt stöd för tillhandahållande av tekniskt stöd som ges till primärproducenter är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget) om det uppfyller alla villkoren i artikel 15 i förordning (EG) nr 1857/2006.

| (342) | Enligt artikel 15 i förordning (EG) nr 1857/2006, anses ett stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget) om det beviljats för de stödberättigande kostnaderna avseende den tekniska stödverksamhet som anges i artikel 15.2 i förordning (EG) nr 1857/2006 och uppfyller de villkor som anges i artikel 15.3 och 15.4 i förordning (EG) nr 1857/2006. |
| --- | --- |

(342)

Enligt artikel 15 i förordning (EG) nr 1857/2006, anses ett stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget) om det beviljats för de stödberättigande kostnaderna avseende den tekniska stödverksamhet som anges i artikel 15.2 i förordning (EG) nr 1857/2006 och uppfyller de villkor som anges i artikel 15.3 och 15.4 i förordning (EG) nr 1857/2006.

| (343) | Enligt artikel 15.2 d i förordning (EG) nr 1857/2006 avseende organisation av och deltagande i forum för kunskapsutbyte mellan företag, tävlingar, utställningar och mässor, får stöd beviljas för följande stödberättigande kostnader: deltagaravgifter, resekostnader, publikationskostnader, hyra av utställningslokaler eller symboliska priser som delas ut inom ramen för tävlingar upp till ett värde av 250 euro per pris och vinnare. |
| --- | --- |

(343)

Enligt artikel 15.2 d i förordning (EG) nr 1857/2006 avseende organisation av och deltagande i forum för kunskapsutbyte mellan företag, tävlingar, utställningar och mässor, får stöd beviljas för följande stödberättigande kostnader: deltagaravgifter, resekostnader, publikationskostnader, hyra av utställningslokaler eller symboliska priser som delas ut inom ramen för tävlingar upp till ett värde av 250 euro per pris och vinnare.

| (344) | Enligt artikel 15.2 e i förordning (EG) nr 1857/2006 får stöd beviljas för kostnader kopplade till popularisering av vetenskaplig kunskap och för faktauppgifter om kvalitetssystem som är tillgängliga för produkter från andra länder (utan någon hänvisning till enskilda företag, varumärken eller ursprung). |
| --- | --- |

(344)

Enligt artikel 15.2 e i förordning (EG) nr 1857/2006 får stöd beviljas för kostnader kopplade till popularisering av vetenskaplig kunskap och för faktauppgifter om kvalitetssystem som är tillgängliga för produkter från andra länder (utan någon hänvisning till enskilda företag, varumärken eller ursprung).

| (345) | Enligt artikel 15.2 f i förordning (EG) nr 1857/2006 får stöd beviljas för kostnader för publikationer såsom kataloger eller webbplatser som presenterar faktabaserad information om tillverkare från en viss region eller tillverkare av en viss vara, förutsatt att informationen och presentationen hela tiden är neutral och att alla berörda producenter har haft samma möjlighet att vara med i publikationen. |
| --- | --- |

(345)

Enligt artikel 15.2 f i förordning (EG) nr 1857/2006 får stöd beviljas för kostnader för publikationer såsom kataloger eller webbplatser som presenterar faktabaserad information om tillverkare från en viss region eller tillverkare av en viss vara, förutsatt att informationen och presentationen hela tiden är neutral och att alla berörda producenter har haft samma möjlighet att vara med i publikationen.

| (346) | Enligt artikel 15.3 och 15.4 i förordning (EG) nr 1857/2006 får stöd för tekniskt stöd beviljas med en omfattning på upp till 100 % av kostnaderna om följande villkor uppfylls: stödet måste beviljas som naturaförmån i form av subventionerade tjänster och får inte medföra direkta utbetalningar av pengar till producenterna, stödet måste vara tillgängligt för alla som är berättigade till det i det berörda området enligt objektivt utformade villkor, och om det tekniska stödet tillhandahålls av producentgrupper eller andra organisationer får inte medlemskap i en sådan grupp vara ett villkor för tillgång till tjänsten. Icke-medlemmars bidrag till den berörda gruppens eller organisationens administrativa kostnader måste begränsas till kostnaderna för tillhandahållandet av tjänsten. |
| --- | --- |

(346)

Enligt artikel 15.3 och 15.4 i förordning (EG) nr 1857/2006 får stöd för tekniskt stöd beviljas med en omfattning på upp till 100 % av kostnaderna om följande villkor uppfylls: stödet måste beviljas som naturaförmån i form av subventionerade tjänster och får inte medföra direkta utbetalningar av pengar till producenterna, stödet måste vara tillgängligt för alla som är berättigade till det i det berörda området enligt objektivt utformade villkor, och om det tekniska stödet tillhandahålls av producentgrupper eller andra organisationer får inte medlemskap i en sådan grupp vara ett villkor för tillgång till tjänsten. Icke-medlemmars bidrag till den berörda gruppens eller organisationens administrativa kostnader måste begränsas till kostnaderna för tillhandahållandet av tjänsten.

Företag verksamma inom bearbetning och saluföring

Företag verksamma inom bearbetning och saluföring

| (347) | Enligt punkt 105 i 2007–2013 års riktlinjer får kommissionen förklara att statligt stöd för tillhandahållande av tekniskt stöd till företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget) om det uppfyller alla villkoren i artikel 5 i förordning (EG) nr 70/2001. I artikel 43 i förordning (EG) nr 800/2008 som ersatte förordning (EG) nr 70/2001 anges att alla hänvisningar till förordning (EG) nr 70/2001 bör tolkas som hänvisningar till förordning (EG) nr 800/2008 (100). |
| --- | --- |

(347)

Enligt punkt 105 i 2007–2013 års riktlinjer får kommissionen förklara att statligt stöd för tillhandahållande av tekniskt stöd till företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget) om det uppfyller alla villkoren i artikel 5 i förordning (EG) nr 70/2001. I artikel 43 i förordning (EG) nr 800/2008 som ersatte förordning (EG) nr 70/2001 anges att alla hänvisningar till förordning (EG) nr 70/2001 bör tolkas som hänvisningar till förordning (EG) nr 800/2008 (100).

100

| (348) | När de gäller villkoren i artikel 26 i förordning (EG) nr 800/2008 och artikel 5 a i förordning (EG) nr 70/2001 hänvisas till skäl 315. |
| --- | --- |

(348)

När de gäller villkoren i artikel 26 i förordning (EG) nr 800/2008 och artikel 5 a i förordning (EG) nr 70/2001 hänvisas till skäl 315.

| (349) | I artikel 27 i förordning (EG) nr 800/2008 och artikel 5 b i förordning (EG) nr 70/2001 fastställs att stödnivån när det gäller stöd för deltagande i mässor och utställningar inte får överstiga 50 % av de stödberättigande kostnaderna och att ”stödberättigande kostnader” innebär ådragna kostnader för hyra samt uppförande och drift av utställningsmontern vid ett företags första deltagande i en viss mässa eller utställning. |
| --- | --- |

(349)

I artikel 27 i förordning (EG) nr 800/2008 och artikel 5 b i förordning (EG) nr 70/2001 fastställs att stödnivån när det gäller stöd för deltagande i mässor och utställningar inte får överstiga 50 % av de stödberättigande kostnaderna och att ”stödberättigande kostnader” innebär ådragna kostnader för hyra samt uppförande och drift av utställningsmontern vid ett företags första deltagande i en viss mässa eller utställning.

8.8.2   BEDÖMNING AV DET TEKNISKA STÖDET (PRIMÄRPRODUCENTER SAMT BEARBETNING OCH SALUFÖRING)

Stöd till jordbrukets primärproducenter

Stöd till jordbrukets primärproducenter

| (350) | Kommissionen är av den uppfattningen att reglerna som gäller från och med 1 januari 2007 rörande tekniskt stöd för primärproducenter inom jordbruket är nästan identiska med de villkor som anges i 2000–2006 års riktlinjer. De stödberättigande kostnader som anges i artikel 15.2 i förordning (EG) nr 1857/2006 är i allt väsentligt identiska med de kostnader som nämns i punkt 14 i 2000–2006 års riktlinjer (101). De villkor som föreskrivs i artiklarna 15.4 i förordning (EG) nr 1857/2006 är identiska med bestämmelsen i punkt 14.2 i 2000–2006 års riktlinjer. I motsats till 2000–2006 års riktlinjer fastställdes dock i 2007–2013 års riktlinjer att stödet skulle ges in natura i form av subventionerade tjänster. Gällande denna punkt påpekade de österrikiska myndigheterna att även under perioden före 2007 utgjordes det tekniska stödet av subventionerade tjänster. |
| --- | --- |

(350)

Kommissionen är av den uppfattningen att reglerna som gäller från och med 1 januari 2007 rörande tekniskt stöd för primärproducenter inom jordbruket är nästan identiska med de villkor som anges i 2000–2006 års riktlinjer. De stödberättigande kostnader som anges i artikel 15.2 i förordning (EG) nr 1857/2006 är i allt väsentligt identiska med de kostnader som nämns i punkt 14 i 2000–2006 års riktlinjer (101). De villkor som föreskrivs i artiklarna 15.4 i förordning (EG) nr 1857/2006 är identiska med bestämmelsen i punkt 14.2 i 2000–2006 års riktlinjer. I motsats till 2000–2006 års riktlinjer fastställdes dock i 2007–2013 års riktlinjer att stödet skulle ges in natura i form av subventionerade tjänster. Gällande denna punkt påpekade de österrikiska myndigheterna att även under perioden före 2007 utgjordes det tekniska stödet av subventionerade tjänster.

101

| (351) | Här hänvisas till förenlighetsbedömningen i avsnitt 8.7. Kommissionen anser därför att detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(351)

Här hänvisas till förenlighetsbedömningen i avsnitt 8.7. Kommissionen anser därför att detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden.

Företag verksamma inom bearbetning och saluföring

Företag verksamma inom bearbetning och saluföring

| (352) | När det gäller tekniskt stöd för företag verksamma inom bearbetning och saluföring infördes genom 2007–2013 års riktlinjer ändringar i sak jämfört med tidigare regler, och av denna anledning är en separat bedömning nödvändig för denna kategori. Utifrån den information som var tillgänglig vid tiden för beslutet att inleda förfarandet står det inte klart om de österrikiska myndigheterna under 2007 anpassade de granskade åtgärderna till ovannämnda villkor i riktlinjerna. De österrikiska myndigheterna uppmanades därför att lämna ytterligare information för att bevisa att åtgärderna under perioden 1 januari 2007–31 december 2008 överensstämde med de nya reglerna. I detta avseende uttryckte kommissionen tvivel om uppfyllandet av de villkor som skilde sig från de krav som fastställs i 2000–2006 års riktlinjer. I synnerhet riktade kommissionen de österrikiska myndigheternas uppmärksamhet på följande materiella ändringar:






  — | särskiljandet mellan primärproduktion samt bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, |
| --- | --- | --- |

(352)

När det gäller tekniskt stöd för företag verksamma inom bearbetning och saluföring infördes genom 2007–2013 års riktlinjer ändringar i sak jämfört med tidigare regler, och av denna anledning är en separat bedömning nödvändig för denna kategori. Utifrån den information som var tillgänglig vid tiden för beslutet att inleda förfarandet står det inte klart om de österrikiska myndigheterna under 2007 anpassade de granskade åtgärderna till ovannämnda villkor i riktlinjerna. De österrikiska myndigheterna uppmanades därför att lämna ytterligare information för att bevisa att åtgärderna under perioden 1 januari 2007–31 december 2008 överensstämde med de nya reglerna. I detta avseende uttryckte kommissionen tvivel om uppfyllandet av de villkor som skilde sig från de krav som fastställs i 2000–2006 års riktlinjer. I synnerhet riktade kommissionen de österrikiska myndigheternas uppmärksamhet på följande materiella ändringar:

—

särskiljandet mellan primärproduktion samt bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter,

| — | när det gäller det senare kunde enbart stöd till små och medelstora företag anses vara förenligt enligt 2007–2013 års riktlinjer, omfattningen av de stödberättigande kostnaderna begränsades till konsulttjänster och deltagande i mässor och utställningar, och stödnivån sänktes till 50 %. |
| --- | --- |

—

när det gäller det senare kunde enbart stöd till små och medelstora företag anses vara förenligt enligt 2007–2013 års riktlinjer, omfattningen av de stödberättigande kostnaderna begränsades till konsulttjänster och deltagande i mässor och utställningar, och stödnivån sänktes till 50 %.

| (353) | I sin inlaga av den 14 september 2012 hävdade de österrikiska myndigheterna att skyldigheten att anpassa sig till nya reglerna för statligt stöd gällde från den 1 januari 2008 och inte från den 1 januari 2007, som framhållits av kommissionen (se även skälen 172–175). De österrikiska myndigheterna tillhandahöll därför inga ytterligare uppgifter för förenlighetsbedömningen. I sin begäran om upplysningar av den 19 februari 2014 uppmanade kommissionen återigen Österrike att tillhandahålla de nödvändiga uppgifterna rörande denna punkt. I sitt svar av den 30 april 2014 uttryckte de österrikiska myndigheterna samma uppfattning som i sin inlaga från 2012 och tillhandahöll inga ytterligare uppgifter för förenlighetsbedömningen. |
| --- | --- |

(353)

I sin inlaga av den 14 september 2012 hävdade de österrikiska myndigheterna att skyldigheten att anpassa sig till nya reglerna för statligt stöd gällde från den 1 januari 2008 och inte från den 1 januari 2007, som framhållits av kommissionen (se även skälen 172–175). De österrikiska myndigheterna tillhandahöll därför inga ytterligare uppgifter för förenlighetsbedömningen. I sin begäran om upplysningar av den 19 februari 2014 uppmanade kommissionen återigen Österrike att tillhandahålla de nödvändiga uppgifterna rörande denna punkt. I sitt svar av den 30 april 2014 uttryckte de österrikiska myndigheterna samma uppfattning som i sin inlaga från 2012 och tillhandahöll inga ytterligare uppgifter för förenlighetsbedömningen.

| (354) | Här hänvisas till resonemanget i skälen 322–326, som i lika hög grad gäller den typ av stöd som avses i detta avsnitt. |
| --- | --- |

(354)

Här hänvisas till resonemanget i skälen 322–326, som i lika hög grad gäller den typ av stöd som avses i detta avsnitt.

| (355) | Av de skäl som anges ovan anser kommissionen, i den mån som det stöd för tekniskt stöd som beviljats till företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter under perioden 1 januari 2007–31 december 2008 inte uppfyllde de nya villkor som fastställts för denna stödkategori i 2007–2013 års riktlinjer (dvs. stöd till stora företag, stöd till första deltagande i mässor, en stödnivå på över 50 % för alla tjänster men över 50 % eller ersättning in natura för konsulttjänster och deltagande i mässor) (skäl 350), att detta stöd var oförenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(355)

Av de skäl som anges ovan anser kommissionen, i den mån som det stöd för tekniskt stöd som beviljats till företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter under perioden 1 januari 2007–31 december 2008 inte uppfyllde de nya villkor som fastställts för denna stödkategori i 2007–2013 års riktlinjer (dvs. stöd till stora företag, stöd till första deltagande i mässor, en stödnivå på över 50 % för alla tjänster men över 50 % eller ersättning in natura för konsulttjänster och deltagande i mässor) (skäl 350), att detta stöd var oförenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget (nuvarande artikel 107.3 c i EUF-fördraget).

| (356) | När det gäller åtgärder annat än dem som avses i skäl 355 har förenlighetskriterierna inte ändrats jämfört med 2000–2006 års riktlinjer. Här hänvisas till förenlighetsbedömningen i skäl 328 och följande skäl. Dessa åtgärder är därför förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(356)

När det gäller åtgärder annat än dem som avses i skäl 355 har förenlighetskriterierna inte ändrats jämfört med 2000–2006 års riktlinjer. Här hänvisas till förenlighetsbedömningen i skäl 328 och följande skäl. Dessa åtgärder är därför förenliga med den gemensamma marknaden.

8.9   SKATTELIKNANDE AVGIFTER OCH ÖRONMÄRKNING AV STÖDET

SKATTELIKNANDE AVGIFTER OCH ÖRONMÄRKNING AV STÖDET

| (357) | Eftersom de åtgärder som är föremål för föreliggande beslut finansieras genom en skatteliknande avgift måste kommissionen undersöka både de åtgärder som finansieras, dvs. det stöd som faktiskt ges, och hur de finansieras. |
| --- | --- |

(357)

Eftersom de åtgärder som är föremål för föreliggande beslut finansieras genom en skatteliknande avgift måste kommissionen undersöka både de åtgärder som finansieras, dvs. det stöd som faktiskt ges, och hur de finansieras.

| (358) | Enligt domstolens etablerade rättspraxis måste kommissionen vid sin granskning av ett stöd beakta finansieringsmetoden för stödet om denna metod, särskilt i fråga om obligatoriska avgifter, är en integrerad del av stödåtgärden (102). |
| --- | --- |

(358)

Enligt domstolens etablerade rättspraxis måste kommissionen vid sin granskning av ett stöd beakta finansieringsmetoden för stödet om denna metod, särskilt i fråga om obligatoriska avgifter, är en integrerad del av stödåtgärden (102).

102

| (359) | För att en skatt eller en del därav ska anses utgöra en del av en stödåtgärd krävs att skatten enligt relevanta nationella bestämmelser är öronmärkt för finansiering av stödåtgärden (103), och att avgiftens storlek direkt påverkar storleken på det statliga stödet (104). |
| --- | --- |

(359)

För att en skatt eller en del därav ska anses utgöra en del av en stödåtgärd krävs att skatten enligt relevanta nationella bestämmelser är öronmärkt för finansiering av stödåtgärden (103), och att avgiftens storlek direkt påverkar storleken på det statliga stödet (104).

103

104

8.9.1   PERIODEN 1995–2001

| (360) | Enligt skäl 235 i beslutet att inleda förfarandet ledde tillämpningen av dessa kriterier på de granskade åtgärderna kommissionen till följande, preliminära slutsatser: det första kriteriet tycks vara uppfyllt eftersom de uppburna avgifterna enligt de österrikiska myndigheterna endast använts för de stödåtgärder som omfattas av beslutet (se skäl 53). |
| --- | --- |

(360)

Enligt skäl 235 i beslutet att inleda förfarandet ledde tillämpningen av dessa kriterier på de granskade åtgärderna kommissionen till följande, preliminära slutsatser: det första kriteriet tycks vara uppfyllt eftersom de uppburna avgifterna enligt de österrikiska myndigheterna endast använts för de stödåtgärder som omfattas av beslutet (se skäl 53).

| (361) | Vad gäller frågan huruvida avgiftsbeloppet hade direkt inverkan på det statliga stödets storlek hade kommissionen i samband med beslutet att inleda förfarandet inte tillgång till all den information som var nödvändig för att bedöma om detta kriterium uppfylldes. För detta ändamål uppmanades de österrikiska myndigheterna att förklara huruvida det berörda stödbeloppet var direkt kopplat till intäkterna från avgiften, dvs. om detta fastställdes i förväg eller om det var beroende av AMA:s konkreta marknadsföringsbehov. |
| --- | --- |

(361)

Vad gäller frågan huruvida avgiftsbeloppet hade direkt inverkan på det statliga stödets storlek hade kommissionen i samband med beslutet att inleda förfarandet inte tillgång till all den information som var nödvändig för att bedöma om detta kriterium uppfylldes. För detta ändamål uppmanades de österrikiska myndigheterna att förklara huruvida det berörda stödbeloppet var direkt kopplat till intäkterna från avgiften, dvs. om detta fastställdes i förväg eller om det var beroende av AMA:s konkreta marknadsföringsbehov.

| (362) | Kommissionen tillkännagav också att om den efter inlämnandet av de nödvändiga uppgifterna skulle dra slutsatsen att avgifterna utgör en integrerad del av stödåtgärden, skulle den behöva undersöka om finansieringen av ordningen diskriminerar mellan importerade produkter och produkter som framställs i Österrike (105), eller mellan exporterade nationella produkter och nationella produkter som saluförs på den inhemska marknaden (106) (skäl 236 i beslutet att inleda förfarandet). |
| --- | --- |

(362)

Kommissionen tillkännagav också att om den efter inlämnandet av de nödvändiga uppgifterna skulle dra slutsatsen att avgifterna utgör en integrerad del av stödåtgärden, skulle den behöva undersöka om finansieringen av ordningen diskriminerar mellan importerade produkter och produkter som framställs i Österrike (105), eller mellan exporterade nationella produkter och nationella produkter som saluförs på den inhemska marknaden (106) (skäl 236 i beslutet att inleda förfarandet).

105

106

| (363) | De österrikiska myndigheterna uppmanades att tillhandahålla information rörande dessa punkter. I synnerhet uppmanades de att ange huruvida § 21c.2 i AMA-förordningen, enligt vilken varor som har sitt ursprung utanför Österrike är befriade från avgiften (se skäl 58), var i kraft redan 1995 eller om den infördes genom en senare ändring av lagen. Dessutom uppmanades medlemsstaten att förklara huruvida österrikiska produkter som marknadsförs utanför Österrike kunde dra nytta av åtgärden i samma utsträckning som produkter som marknadsförs i Österrike. |
| --- | --- |

(363)

De österrikiska myndigheterna uppmanades att tillhandahålla information rörande dessa punkter. I synnerhet uppmanades de att ange huruvida § 21c.2 i AMA-förordningen, enligt vilken varor som har sitt ursprung utanför Österrike är befriade från avgiften (se skäl 58), var i kraft redan 1995 eller om den infördes genom en senare ändring av lagen. Dessutom uppmanades medlemsstaten att förklara huruvida österrikiska produkter som marknadsförs utanför Österrike kunde dra nytta av åtgärden i samma utsträckning som produkter som marknadsförs i Österrike.

| (364) | I skäl 237 i beslutet att inleda förfarandet underströk kommissionen att den också måste kontrollera om debiteringen av avgiften strider mot målen för den gemensamma organisationen av marknaden på jordbruksområdet. I detta sammanhang måste man fastställa om avgiften påverkade slutprodukternas priser och således huruvida inhemska produkter diskriminerades jämfört med importerade produkter. |
| --- | --- |

(364)

I skäl 237 i beslutet att inleda förfarandet underströk kommissionen att den också måste kontrollera om debiteringen av avgiften strider mot målen för den gemensamma organisationen av marknaden på jordbruksområdet. I detta sammanhang måste man fastställa om avgiften påverkade slutprodukternas priser och således huruvida inhemska produkter diskriminerades jämfört med importerade produkter.

| (365) | I detta avseende uppmanades de österrikiska myndigheterna i beslutet att inleda förfarandet att tillhandahålla uppgifter som visar hur stor andel av respektive försäljningspris som utgjordes av avgiften och att förklara i vilken utsträckning en eventuell negativ inverkan av importavgiften uppvägdes av de positiva effekterna av de åtgärder som finansierades av samma avgift. Dessutom uppmanades de österrikiska myndigheterna att förklara om priserna för de aktuella produkterna till stor del är marknadsstyrda. |
| --- | --- |

(365)

I detta avseende uppmanades de österrikiska myndigheterna i beslutet att inleda förfarandet att tillhandahålla uppgifter som visar hur stor andel av respektive försäljningspris som utgjordes av avgiften och att förklara i vilken utsträckning en eventuell negativ inverkan av importavgiften uppvägdes av de positiva effekterna av de åtgärder som finansierades av samma avgift. Dessutom uppmanades de österrikiska myndigheterna att förklara om priserna för de aktuella produkterna till stor del är marknadsstyrda.

| (366) | I sin inlaga av den 14 september 2012 informerade de österrikiska myndigheterna kommissionen att utländska produkter var undantagna från att betala avgiften enligt artikel 2c.2 i AMA-förordningen. Detta undantag gäller sedan den 1 januari 1994 och har därmed tillämpats under hela bedömningsperioden. |
| --- | --- |

(366)

I sin inlaga av den 14 september 2012 informerade de österrikiska myndigheterna kommissionen att utländska produkter var undantagna från att betala avgiften enligt artikel 2c.2 i AMA-förordningen. Detta undantag gäller sedan den 1 januari 1994 och har därmed tillämpats under hela bedömningsperioden.

| (367) | När det gäller förhållandet till målen för den gemensamma organisationen av marknaden inom jordbrukssektorn uppgav de österrikiska myndigheterna i sin inlaga av den 14 september 2012 att eftersom priserna fastställdes på grundval av tillgång och efterfrågan på de relevanta marknaderna och att det inte förekom något ingripande från myndigheternas sida, var det inte möjligt att beräkna hur stor andel av försäljningspriserna som utgjordes av avgiften. |
| --- | --- |

(367)

När det gäller förhållandet till målen för den gemensamma organisationen av marknaden inom jordbrukssektorn uppgav de österrikiska myndigheterna i sin inlaga av den 14 september 2012 att eftersom priserna fastställdes på grundval av tillgång och efterfrågan på de relevanta marknaderna och att det inte förekom något ingripande från myndigheternas sida, var det inte möjligt att beräkna hur stor andel av försäljningspriserna som utgjordes av avgiften.

| (368) | De österrikiska myndigheterna hävdade i samma svar att avgiftsbeloppet inte hade någon direkt inverkan på det statliga stödets storlek. Förutom intäkterna från AMA-avgiften fanns ytterligare finansieringskällor. Förutom de ”nettoinkomster” som härrör från avgiften samt EU-medel (för samfinansierade åtgärder), uppbars andra intäkter från ekonomiska aktörer genom licensavgifter och från behållningen från royaltyer från AMA-butiken (kokböcker, etc.) för att finansiera åtgärderna. |
| --- | --- |

(368)

De österrikiska myndigheterna hävdade i samma svar att avgiftsbeloppet inte hade någon direkt inverkan på det statliga stödets storlek. Förutom intäkterna från AMA-avgiften fanns ytterligare finansieringskällor. Förutom de ”nettoinkomster” som härrör från avgiften samt EU-medel (för samfinansierade åtgärder), uppbars andra intäkter från ekonomiska aktörer genom licensavgifter och från behållningen från royaltyer från AMA-butiken (kokböcker, etc.) för att finansiera åtgärderna.

| (369) | I själva verket visade de österrikiska myndigheterna att en del av finansieringen av AMA-åtgärderna inte omfattades av avgiften (107), och att det stödbelopp som utbetalats (vilket i sin tur påverkade omfattningen av de åtgärder som faktiskt genomfördes) därmed inte uteslutande berodde på intäkterna från avgiften. Dessutom gick dessa intäkter inte uteslutande till finansiering av stödet (108). |
| --- | --- |

(369)

I själva verket visade de österrikiska myndigheterna att en del av finansieringen av AMA-åtgärderna inte omfattades av avgiften (107), och att det stödbelopp som utbetalats (vilket i sin tur påverkade omfattningen av de åtgärder som faktiskt genomfördes) därmed inte uteslutande berodde på intäkterna från avgiften. Dessutom gick dessa intäkter inte uteslutande till finansiering av stödet (108).

107

108

| (370) | Därför anser kommissionen att kriterierna för öronmärkning i den mening som avses i rättspraxis inte uppfylls för perioden 1995–2001. |
| --- | --- |

(370)

Därför anser kommissionen att kriterierna för öronmärkning i den mening som avses i rättspraxis inte uppfylls för perioden 1995–2001.

8.9.2   PERIODEN 2002–2008

| (371) | De österrikiska myndigheterna uppmanades också att inkomma med den information som krävdes för att göra det möjligt för kommissionen att bedöma om den skatteliknande finansieringen av åtgärden (avgiften) utgjorde en integrerad del av stödåtgärderna under perioden 2002–2008 (skäl 238 i beslutet att inleda förfarandet). |
| --- | --- |

(371)

De österrikiska myndigheterna uppmanades också att inkomma med den information som krävdes för att göra det möjligt för kommissionen att bedöma om den skatteliknande finansieringen av åtgärden (avgiften) utgjorde en integrerad del av stödåtgärderna under perioden 2002–2008 (skäl 238 i beslutet att inleda förfarandet).

| (372) | Av de skäl som anges ovan, och mot bakgrund av att finansieringskällorna förblivit desamma, anser kommissionen att det inte förekom någon öronmärkning mellan avgiften och de statliga stödåtgärderna även under perioden 2002–2008. |
| --- | --- |

(372)

Av de skäl som anges ovan, och mot bakgrund av att finansieringskällorna förblivit desamma, anser kommissionen att det inte förekom någon öronmärkning mellan avgiften och de statliga stödåtgärderna även under perioden 2002–2008.

9.   SLUTSATSER OM FÖREKOMSTEN AV STÖD OCH OM DESS FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

SLUTSATSER OM FÖREKOMSTEN AV STÖD OCH OM DESS FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

| (373) | Av de skäl som anges ovan, och oaktat vad som anförs i skäl 378, utgör AMA:s marknadsföringsåtgärder statligt stöd. |
| --- | --- |

(373)

Av de skäl som anges ovan, och oaktat vad som anförs i skäl 378, utgör AMA:s marknadsföringsåtgärder statligt stöd.

| (374) | Av de skäl som anges ovan, och oaktat vad som anförs i skäl 378, är de stödåtgärder som avses i skälen 208, 213, tredje meningen av skäl 327 samt skäl 355 oförenliga med den inre marknaden. Övriga åtgärder som bedömts ovan är förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(374)

Av de skäl som anges ovan, och oaktat vad som anförs i skäl 378, är de stödåtgärder som avses i skälen 208, 213, tredje meningen av skäl 327 samt skäl 355 oförenliga med den inre marknaden. Övriga åtgärder som bedömts ovan är förenliga med den inre marknaden.

| (375) | All ersättning som vid tidpunkten för beviljandet uppfyllde de villkor som fastställs i förordningen rörande stöd av mindre betydelse (109) anses inte utgöra stöd. Allt stöd som vid tidpunkten för beviljandet uppfyllde villkoren i ett gruppundantag eller en godkänd stödordning är förenligt med den inre marknaden upp till de högsta stödnivåer som kan tillämpas på denna typ av stöd. |
| --- | --- |

(375)

All ersättning som vid tidpunkten för beviljandet uppfyllde de villkor som fastställs i förordningen rörande stöd av mindre betydelse (109) anses inte utgöra stöd. Allt stöd som vid tidpunkten för beviljandet uppfyllde villkoren i ett gruppundantag eller en godkänd stödordning är förenligt med den inre marknaden upp till de högsta stödnivåer som kan tillämpas på denna typ av stöd.

109

10.   ÅTERKRAV

ÅTERKRAV

| (376) | I enlighet med fördraget och EU-domstolens fasta rättspraxis är kommissionen behörig att besluta att den berörda medlemsstaten ska upphäva eller ändra stödet (110) när kommissionen har funnit att detta stöd är oförenligt med den inre marknaden. Domstolen har också konsekvent hävdat att avsikten med en medlemsstats skyldighet att upphäva stöd som kommissionen har betraktat som oförenligt med den inre marknaden är att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades. (111) I detta sammanhang har domstolen förklarat att detta mål är uppnått så snart mottagaren har återbetalat de belopp som har beviljats som olagligt stöd, varigenom stödmottagaren förlorar de fördelar han åtnjöt på marknaden i förhållande till sina konkurrenter och den situation som förelåg före utbetalningen av stödet är återställd (112). |
| --- | --- |

(376)

I enlighet med fördraget och EU-domstolens fasta rättspraxis är kommissionen behörig att besluta att den berörda medlemsstaten ska upphäva eller ändra stödet (110) när kommissionen har funnit att detta stöd är oförenligt med den inre marknaden. Domstolen har också konsekvent hävdat att avsikten med en medlemsstats skyldighet att upphäva stöd som kommissionen har betraktat som oförenligt med den inre marknaden är att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades. (111) I detta sammanhang har domstolen förklarat att detta mål är uppnått så snart mottagaren har återbetalat de belopp som har beviljats som olagligt stöd, varigenom stödmottagaren förlorar de fördelar han åtnjöt på marknaden i förhållande till sina konkurrenter och den situation som förelåg före utbetalningen av stödet är återställd (112).

110

111

112

| (377) | I artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 2015/1589 (113) (nedan kallad procedurförordningen) fastställdes i enlighet med denna rättspraxis att ”vid negativa beslut i fall av olagligt stöd ska kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren”. |
| --- | --- |

(377)

I artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 2015/1589 (113) (nedan kallad procedurförordningen) fastställdes i enlighet med denna rättspraxis att ”vid negativa beslut i fall av olagligt stöd ska kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren”.

113

procedurförordningen

| (378) | Enligt artikel 17 i procedurförordningen ska en preskriptionstid på tio år gälla för kommissionens befogenheter att återkräva oförenligt stöd. Preskriptionstiden ska börja den dag då det olagliga stödet beviljas mottagaren. Alla enskilda åtgärder som vidtas av kommissionen när det gäller det olagliga stödet avbryter preskriptionstiden. Preskriptionstiden ska avbrytas under den tid då kommissionens beslut är föremål för förfaranden vid domstolen. |
| --- | --- |

(378)

Enligt artikel 17 i procedurförordningen ska en preskriptionstid på tio år gälla för kommissionens befogenheter att återkräva oförenligt stöd. Preskriptionstiden ska börja den dag då det olagliga stödet beviljas mottagaren. Alla enskilda åtgärder som vidtas av kommissionen när det gäller det olagliga stödet avbryter preskriptionstiden. Preskriptionstiden ska avbrytas under den tid då kommissionens beslut är föremål för förfaranden vid domstolen.

| (379) | Klagomålet som utlöste det nuvarande förfarandet togs emot den 21 september 1999 (se skäl 4) och kommissionen registrerade år 2000 ordningen som ett icke anmält stöd (se skäl 8). Dessutom bekräftas i beslutet från 2004 att kommissionen av administrativa skäl har beslutat att dela upp förfarandet (se skäl 10) och bedöma åtgärderna före och efter 2003 separat. Denna uppdelning av förfarandet var en begäran av de österrikiska myndigheterna daterad den 8 mars 2004. |
| --- | --- |

(379)

Klagomålet som utlöste det nuvarande förfarandet togs emot den 21 september 1999 (se skäl 4) och kommissionen registrerade år 2000 ordningen som ett icke anmält stöd (se skäl 8). Dessutom bekräftas i beslutet från 2004 att kommissionen av administrativa skäl har beslutat att dela upp förfarandet (se skäl 10) och bedöma åtgärderna före och efter 2003 separat. Denna uppdelning av förfarandet var en begäran av de österrikiska myndigheterna daterad den 8 mars 2004.

| (380) | Ovanstående åtgärder (uppdelningen av förfarandet som bekräftades av beslutet från 2004) och skrivelser (Österrikes begäran av den 8 mars 2004) är händelser som avbryter förfarandet i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2015/1589. |
| --- | --- |

(380)

Ovanstående åtgärder (uppdelningen av förfarandet som bekräftades av beslutet från 2004) och skrivelser (Österrikes begäran av den 8 mars 2004) är händelser som avbryter förfarandet i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2015/1589.

| (381) | Detta innebär att kommissionen har befogenhet att besluta om återkrav från och med den 1 januari 1995, datumet för Österrikes anslutning till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(381)

Detta innebär att kommissionen har befogenhet att besluta om återkrav från och med den 1 januari 1995, datumet för Österrikes anslutning till Europeiska unionen.

| (382) | Kommissionens beslut NN 34A/2000 bestreds i tribunalen den 30 juni 2004 och tribunalens dom överklagades vid domstolen den 27 januari 2010. Domstolens dom avkunnades den 27 oktober 2011 (se skäl 22). Enligt tredje meningen i artikel 15.2 i förordning (EG) nr 659/1999 avbröts därför preskriptionstiden mellan den 30 juni 2004 och den 27 oktober 2011. |
| --- | --- |

(382)

Kommissionens beslut NN 34A/2000 bestreds i tribunalen den 30 juni 2004 och tribunalens dom överklagades vid domstolen den 27 januari 2010. Domstolens dom avkunnades den 27 oktober 2011 (se skäl 22). Enligt tredje meningen i artikel 15.2 i förordning (EG) nr 659/1999 avbröts därför preskriptionstiden mellan den 30 juni 2004 och den 27 oktober 2011.

| (383) | Av de skäl som anges ovan har preskriptionstiden på tio år för återkrav med avseende på de åtgärder som bedöms i detta beslut inte löpt ut. Det oförenliga statliga stöd som anges i skäl 374 måste därför återkrävas av de österrikiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(383)

Av de skäl som anges ovan har preskriptionstiden på tio år för återkrav med avseende på de åtgärder som bedöms i detta beslut inte löpt ut. Det oförenliga statliga stöd som anges i skäl 374 måste därför återkrävas av de österrikiska myndigheterna.

| (384) | I artikel 16.1 i procedurförordningen anges följande: ”Vid negativa beslut i fall av olagligt stöd ska kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren”. |
| --- | --- |

(384)

I artikel 16.1 i procedurförordningen anges följande: ”Vid negativa beslut i fall av olagligt stöd ska kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren”.

| (385) | I artikel 16.3 i procedurförordningen anges att ”återkravet [ska] verkställas utan dröjsmål och enligt den berörda medlemsstatens förfaranden enligt nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa kommissionens beslut”. |
| --- | --- |

(385)

I artikel 16.3 i procedurförordningen anges att ”återkravet [ska] verkställas utan dröjsmål och enligt den berörda medlemsstatens förfaranden enligt nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa kommissionens beslut”.

| (386) | De sätt på vilka medlemsstaterna enligt deras egna nationella lagstiftning genomför beslut om återkrav bör innebära att beslutet om återkrav genomförs i sin helhet. De nationella åtgärder som medlemsstater vidtar måste därför leda till en effektiv och omedelbar verkställighet av kommissionens beslut. |
| --- | --- |

(386)

De sätt på vilka medlemsstaterna enligt deras egna nationella lagstiftning genomför beslut om återkrav bör innebära att beslutet om återkrav genomförs i sin helhet. De nationella åtgärder som medlemsstater vidtar måste därför leda till en effektiv och omedelbar verkställighet av kommissionens beslut.

| (387) | Enligt etablerad rättspraxis får kommissionen vid negativa beslut för icke anmält stöd, i synnerhet om en betydande tidsperiod har förflutit, utföra ungefärliga värderingar av de belopp som ska återkrävas (114). |
| --- | --- |

(387)

Enligt etablerad rättspraxis får kommissionen vid negativa beslut för icke anmält stöd, i synnerhet om en betydande tidsperiod har förflutit, utföra ungefärliga värderingar av de belopp som ska återkrävas (114).

114

| (388) | Kommissionen vill påpeka att det enligt etablerad rättspraxis inte finns någon ”bestämmelse i gemenskapsrätten att kommissionen vid beslutet om återkrav av ett stöd som förklarats oförenligt med den gemensamma marknaden fastställer det exakta belopp som ska återvinnas. Det är tillräckligt att kommissionens beslut innehåller uppgifter som gör det möjligt för beslutets adressat att själv utan alltför stora svårigheter fastställa detta belopp” (115). |
| --- | --- |

(388)

Kommissionen vill påpeka att det enligt etablerad rättspraxis inte finns någon ”bestämmelse i gemenskapsrätten att kommissionen vid beslutet om återkrav av ett stöd som förklarats oförenligt med den gemensamma marknaden fastställer det exakta belopp som ska återvinnas. Det är tillräckligt att kommissionens beslut innehåller uppgifter som gör det möjligt för beslutets adressat att själv utan alltför stora svårigheter fastställa detta belopp” (115).

115

| (389) | Mot bakgrund av några av de berörda åtgärdernas beskaffenhet (dvs. åtgärder rörande indirekt stöd till ett stort antal stödmottagare) är kommissionen inte i stånd att i detta beslut avgöra det exakta stödbeloppet per mottagare för varje åtgärd för vilken återkrav har beslutats. |
| --- | --- |

(389)

Mot bakgrund av några av de berörda åtgärdernas beskaffenhet (dvs. åtgärder rörande indirekt stöd till ett stort antal stödmottagare) är kommissionen inte i stånd att i detta beslut avgöra det exakta stödbeloppet per mottagare för varje åtgärd för vilken återkrav har beslutats.

| (390) | Kommissionen vill därför påpeka att de belopp som meddelats av de österrikiska myndigheterna under undersökningsperiodens gång (se skälen 43–45) utgör utgångspunkten för beräkningen av de stöd som ska återkrävas från respektive stödmottagare. De stödkategorier som är oförenliga, liksom tidsperioderna i fråga, har fastställts i beslutet. |
| --- | --- |

(390)

Kommissionen vill därför påpeka att de belopp som meddelats av de österrikiska myndigheterna under undersökningsperiodens gång (se skälen 43–45) utgör utgångspunkten för beräkningen av de stöd som ska återkrävas från respektive stödmottagare. De stödkategorier som är oförenliga, liksom tidsperioderna i fråga, har fastställts i beslutet.

| (391) | Kommissionen anser därför att de österrikiska myndigheterna inom ramen för återkravsförfarandet måste tillhandahålla en rimlig metod för att beräkna stödbeloppet per mottagare, och att denna ska meddelas kommissionen i en anda av lojalt samarbete med kommissionen. |
| --- | --- |

(391)

Kommissionen anser därför att de österrikiska myndigheterna inom ramen för återkravsförfarandet måste tillhandahålla en rimlig metod för att beräkna stödbeloppet per mottagare, och att denna ska meddelas kommissionen i en anda av lojalt samarbete med kommissionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Österrike har genomfört för följande åtgärder och tidsperioder är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:

| — | stöd för generisk reklam under perioden 1 januari 2000–31 december 2001, |
| --- | --- |

—

stöd för generisk reklam under perioden 1 januari 2000–31 december 2001,

| — | stöd för reklam under perioden 1 januari 2002–31 december 2006, |
| --- | --- |

—

stöd för reklam under perioden 1 januari 2002–31 december 2006,

| — | stöd för/genom reklamkampanjer utanför Österrike och generisk reklam i Österrike under perioden 1 januari 2002–1 januari 2004, |
| --- | --- |

—

stöd för/genom reklamkampanjer utanför Österrike och generisk reklam i Österrike under perioden 1 januari 2002–1 januari 2004,

| — | stöd för reklam rörande kvalitet under perioden 1 januari 2007–31 december 2008, |
| --- | --- |

—

stöd för reklam rörande kvalitet under perioden 1 januari 2007–31 december 2008,

| — | stöd för/genom marknadsföringsåtgärder i en vidare mening och tekniska stödåtgärder under perioden 1 januari 1995–31 december 1999, |
| --- | --- |

—

stöd för/genom marknadsföringsåtgärder i en vidare mening och tekniska stödåtgärder under perioden 1 januari 1995–31 december 1999,

| — | stöd i form av tekniskt stöd, rådgivningstjänster och kontrollåtgärder avseende kvalitetsprodukter under perioden 1 januari 1995–31 december 1999, |
| --- | --- |

—

stöd i form av tekniskt stöd, rådgivningstjänster och kontrollåtgärder avseende kvalitetsprodukter under perioden 1 januari 1995–31 december 1999,

| — | stöd för kvalitetsprodukter under perioden 1 januari 2000–31 december 2006, |
| --- | --- |

—

stöd för kvalitetsprodukter under perioden 1 januari 2000–31 december 2006,

| — | stöd i form av tekniskt stöd under perioden 1 januari 2000–31 december 2006, |
| --- | --- |

—

stöd i form av tekniskt stöd under perioden 1 januari 2000–31 december 2006,

| — | stöd i form av tekniskt stöd för generiska produkter under perioden 1 januari 2000–31 december 2004, |
| --- | --- |

—

stöd i form av tekniskt stöd för generiska produkter under perioden 1 januari 2000–31 december 2004,

| — | stöd i form av tekniskt stöd under perioden 1 januari 2007–31 december 2008 för primärproducenter. |
| --- | --- |

—

stöd i form av tekniskt stöd under perioden 1 januari 2007–31 december 2008 för primärproducenter.

Artikel 2

Följande statliga stödordningar som olagligen har införts av Österrike, i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, är oförenliga med den inre marknaden för respektive period som anges nedan:

| — | stöd för generisk reklam under perioden 1 januari 1995–31 december 1999, |
| --- | --- |

—

stöd för generisk reklam under perioden 1 januari 1995–31 december 1999,

| — | stöd för kvalitetsmärkningen under perioden 1 januari 1995–31 december 1999, |
| --- | --- |

—

stöd för kvalitetsmärkningen under perioden 1 januari 1995–31 december 1999,

| — | stöd för kvalitetsprodukter under perioden 1 januari 2007–31 december 2008, |
| --- | --- |

—

stöd för kvalitetsprodukter under perioden 1 januari 2007–31 december 2008,

| — | tekniskt stöd för företag verksamma inom bearbetning och saluföring under perioden 1 januari 2007–31 december 2008. |
| --- | --- |

—

tekniskt stöd för företag verksamma inom bearbetning och saluföring under perioden 1 januari 2007–31 december 2008.

Artikel 3

De enskilda stöd som har beviljats enligt den stödordning som avses i artikel 2 utgör inte stöd, om de vid tidpunkten för beviljandet uppfyllde villkoren i en förordning som antagits i enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 994/98 (116) och som var tillämplig vid tidpunkten i fråga.

Artikel 4

De enskilda stöd som har beviljats enligt den stödordning som avses i artikel 2, och som vid tidpunkten för beviljandet uppfyllde villkoren i en förordning som antagits i enlighet med artikel 1 i förordning (EG) nr 994/98 eller i någon annan godkänd stödordning, är förenliga med den inre marknaden upp till den högsta tillåtna stödnivån för den typen av stöd.

Artikel 5

Österrike ska av stödmottagarna återkräva det oförenliga stöd som anges i artikel 2.

De belopp som ska återkrävas ska omfatta ränta från och med dagen för utbetalningen till och med dagen för återbetalningen.

Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (117).

Artikel 6

Återkravet av det stöd som avses i artikel 2 ska genomföras omedelbart och effektivt.

Österrike ska säkerställa att detta beslut genomförs inom fyra månader efter den dag då detta beslut delgavs.

Artikel 7

Inom två månader efter den dag då detta beslut har delgivits ska Österrike lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | En förteckning över de stödmottagare som har mottagit stöd enligt den stödordning som avses i artikel 2 och det totala stödbelopp som var och en av dem har mottagit genom stödordningen. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över de stödmottagare som har mottagit stöd enligt den stödordning som avses i artikel 2 och det totala stödbelopp som var och en av dem har mottagit genom stödordningen.

| b) | Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagarna. |
| --- | --- |

b)

Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagarna.

| c) | En ingående beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att efterleva detta beslut. |
| --- | --- |

c)

En ingående beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att efterleva detta beslut.

| d) | Dokumentation som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

d)

Dokumentation som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet.

Österrike ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen med avseende på de nationella åtgärder som har vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet av det stöd som avses i artikel 2 har slutförts. Österrike ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att efterleva detta beslut. Österrike ska också lämna ingående uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagarna.

Artikel 8

Detta beslut riktar sig till Republiken Österrike.

Utfärdat i Bryssel den 7 april 2016.

På kommissionens vägnar

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Uppmaning enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att inkomma med synpunkter om statligt stöd nr SA.15836 av den 12 juni 2012, K(2012) 3760 final, EUT C 301, 5.10.2012, s. 22.

1

(2)  Mål C-47/10 P, Republiken Österrike mot Scheucher-Fleisch GmbH m.fl., ECLI:EU:C:2011:698.

2

(3)  Mål T-375/04, Scheucher-Fleisch GmbH m.fl. mot Europeiska kommissionen, ECLI:EU:T:2009:445.

3

(4)  Samma typ av argument används i ett rättsligt utlåtande som bifogades de uppgifter som inkom den 26 februari 2015.

4

(5)  De AMA-åtgärder rörande kvalitets- och miljömärkning som genomförts sedan den 26 september 2002 i enlighet med de ändrade interna riktlinjerna godkändes den 30 juni 2004 genom kommissionens beslut i ärende NN 34A/2000 (se skälen 10-16).

5

(6)  
  EGT C 28, 1.2.2000, s. 2.

6

(7)  
  EGT C 252, 12.9.2001, s. 5.

7

(8)  Som anges i skäl 15 tidsbegränsades reklamåtgärderna för miljömärkningen under stödordning NN 34A/2000 till och med den 31 mars 2006 och kvalitetsstödåtgärderna för miljömärkningen till och med den 31 december 2008.

8

(9)  Se fotnot 1.

9

(10)  Akt om villkoren för Konungariket Norges, Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen (EGT C 241. 29.8.1994, s. 21, i dess ändrade lydelse enligt EGT L 1, 1.1.1995, s. 1).

10

(11)  Dvs. hänvisningen till kommissionens beslut N88/98.

11

(12)  Se skäl 145 och följande.

12

(13)  Dessa rapporter lämnades in som bilaga till de österrikiska myndigheternas skrivelse av den 16 oktober 2000, vilken utgjorde svaret på kommissionens begäran av den 19 juni 2000 om ytterligare upplysningar.

13

(14)  Dessa rapporter lämnades in tillsammans med de österrikiska myndigheternas skrivelse av den 14 september 2012.

14

(15)  Bundesgesetzblatt für die Republik Österreich (BGBl) 376/1992.

15

(16)  Rådets direktiv 92/50/EEG av den 18 juni 1992 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av tjänster (EGT L 209, 24.7.1992, s. 1).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 114).

17

(18)  Bilaga till punkterna 31 och 47 i inlagan av den 14 september 2012. Inlagan innehåller ett huvuddokument och bilagor till detta.

18

(19)  Dessa märkningar visades i skäl 13 i kommissionens beslut NN 34A/2000.

19

(20)  Denna märkning användes också under perioden 1999–2002.

20

(21)  Märkningen används i produktdirektiven från år 2000 (Richtlinien für Frischfleisch, Fleischerbetriebe, Fleischwaren, Frischeier, Putenfleisch, Milch und Milchprodukte, Obst, Gemüse und Speisekartoffeln, Speisefette, Speiseöle, Diverse Lebensmittel).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (EGT L 109, 6.5.2000, s. 29).

22

(23)  Rådets förordning (EEG) nr 2092/91 av den 24 juni 1991 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (EGT L 198, 22.7.1991, s. 1).

23

(24)  Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar (EGT L 160, 26.6.1999, s. 80).

24

(25)  Dessa standarder beskrivs i skäl 59 i kommissionens beslut NN 34A/2000.

25

(26)  AMA-Gütesiegel Richtlinie Frischfleisch från april 1999, Richtlinien Frischfleisch från april 1997, Richtlinien Frischfleisch från april 1997 (Anpassung entsprechend Beiratsbeschluss av den 22 januari 1998), Richtlinien Frischfleisch från februari 1996, Richtlinien diverse Lebensmittel.

26

(27)  Från februari 1997.

27

(28)  Enligt de österrikiska myndigheterna användes detta formulär till och med den 31 december 2000.

28

(29)  AMA:s verksamhetsrapport (Tätigkeitsbericht) för 1996, sidan 3.

29

(30)  AMA:s verksamhetsrapport (Tätigkeitsbericht) för 1996, sidan 12.

30

(31)  AMA:s verksamhetsrapport (Tätigkeitsbericht) för 1996, sidan 35.

31

(32)  [......] Omfattas av tystnadsplikt.

32

(33)  AMA:s verksamhetsrapport (Tätigkeitsbericht) för 1996, sidan 15.

33

(34)  Båda exemplen nämns i AMA:s verksamhetsrapport (Tätigkeitsbericht) för 1996, sidan 17.

34

(35)  AMA:s verksamhetsrapport (Tätigkeitsbericht) för 1996, sidan 19.

35

(36)  AMA:s verksamhetsrapport (Tätigkeitsbericht) för 1996, sidan 13.

36

(37)  AMA:s verksamhetsrapport (Tätigkeitsbericht) för 1996, sidan 26.

37

(38)  AMA:s verksamhetsrapport (Tätigkeitsbericht) för 1997, sidan 3. ”Die österreichische Naturqualität hat sich mit der Unterstützung der AMA auch 1997 am Heimmarkt eine Position gesichert, mit der es gelungen ist, Eintrittsbarieren gegenüber EU-Anbietern aufzubauen und gleichzeitig den heimischen Produkten Unverwechselbarkeit zu garantieren. Dass der ’Geschmack der Natur’ am Heimmarkt sogar Marktanteile zurückgewonnen hat, ist im Marktsegment Fruchtjoghurt klar abzulesen. So konnten 1997 von den heimischen Herstellern 15 % Marktanteil von ausländischen Anbietern zurückgewonnen werden
  ”.

38

Eintrittsbarieren gegenüber EU-Anbietern aufzubauen

15 % Marktanteil von ausländischen Anbietern zurückgewonnen werden

(39)  Omfattas av tystnadsplikt.

39

(40)  Ibid,

40

(41)  Detta reklamexempel kan återfinnas på sidan 10 av AMA:s verksamhetsrapport (Tätigkeitsbericht) för 1999.

41

(42)  AMA:s verksamhetsrapport (Tätigkeitsbericht) för 2000, sidan 9.

42

(43)  AMA:s verksamhetsrapport (Tätigkeitsbericht) för 2000, sidan 10.

43

(44)  AMA:s verksamhetsrapport (Tätigkeitsbericht) för 2000, sidan 11.

44

(45)  AMA:s verksamhetsrapport (Tätigkeitsbericht) för 2000, sidan 12.

45

(46)  Domarna av den 13 mars 2001 i mål C-379/98, Preussen Elektra, ECLI:EU:C:2001:160, punkt 58, och av den 20 november 2003 i mål C-126/01, GEMO, ECLI:EU:C:2003:622, punkt 23.

46

(47)  Inlaga av den 14 september 2012.

47

(48)  Ibid.

48

(49)  Artikel 21i i AMA-förordningen.

49

(50)  Artikel 21k i AMA-förordningen.

50

(51)  Artikel 21l i AMA-förordningen.

51

(52)  Artikel 21l.2 i AMA-förordningen.

52

(53)  Artiklarna 21a.1, 21c respektive 21d.

53

(54)  Se fotnot 47.

54

(55)  Artikel 11.1 i AMA-förordningen.

55

(56)  Domstolens dom av den 15 juli 2004 i mål C-345/02, Pearle, ECLI:EU:C:2004:448, punkterna 35–38.

56

(57)  Dom av den 30 maj 2013 i mål C-677/11, Doux Élevage SNC och Coopérative agricole GBP-ARREE mot Ministère de l'Agriculture, ECLI:EU:C:2013:348, punkterna 32, 35 och 38.

57

(58)  Domstolens dom i mål C-280/00, Altmark, ECLI:EU:C:2003:415, punkt 84.

58

(59)  Domstolens dom i mål C-355/00, Freskot AE mot Elliniko Dimosio, ECLI:EU:C:2003:298, punkt 83.

59

(60)  Domstolens dom av den 22 mars 1977 i mål 78/76, Steinike & Weinlig, ECLI:EU:C:1977:52, punkt 22.

60

(61)  Domstolens dom i mål C-75/97, Belgien mot kommissionen, ECLI:EU:C:1999:311, punkt 31.

61

(62)  Domstolens dom i mål 730/79, Philip Morris Holland BV mot kommissionen, ECLI:EU:C:1980:209, punkterna 11 och 12.

62

(63)  Se i synnerhet domstolens dom i mål 102/87, Republiken Frankrike mot kommissionen, ECLI:EU:C:1988:391.

63

(64)  
  Källa: Eurostat.

64

Källa:

(65)  Enligt artikel 1.b iii jämfört med artikel 4.6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1) får den berörda medlemsstaten, om kommissionen inte har fattat ett beslut inom två månader efter anmälan, genomföra åtgärden efter att i förväg ha anmält detta till kommissionen, såvida inte kommissionen fattar ett beslut inom 15 arbetsdagar från mottagandet av denna anmälan. Förordning (EG) nr 659/1999 trädde i kraft 1999 och är därför inte tillämplig på skrivelsen i fråga, som härrör från 1997. Dock formulerades ovanstående bestämmelser i förordning (EG) nr 659/1999 som en kodifiering av rättspraxis följande målet Lorenz (domstolens dom i mål 120/73, Lorenz, ECLI:EU:C:1973:152, punkterna 4–6), enligt vilken ett stöd anses vara godkänt och uppfylla kraven för ett befintligt stöd efter utgången av en tvåmånadersperiod efter anmälan och förhandsanmälan utan reaktion från kommissionen.

65

(66)  N 175/2006, N 589/2008 och N 496/2009.

66

(67)  
  Förderung und Sicherung des Absatzes von inlandischen land- und forstwirtschaftlichen Erzeugnissen.

67

Förderung und Sicherung des Absatzes von inlandischen land- und forstwirtschaftlichen Erzeugnissen.

(68)  Mål T-375/04, Scheucher-Fleisch GmbH m.fl. mot Europeiska kommissionen, ECLI:EU:T:2009:445, punkterna 86 och 87.

68

(69)  BGBl, del I, nr. 55/2007.

69

(70)  Denna hänvisning återfinns sedan 1995 i alla artiklar om produkters ursprung i de bestämmelser som reglerar färskt kött-märkningen.

70

(71)  
  EGT C 119, 22.5.2002, s. 22.

71

(72)  
  EUT C 319, 27.12.2006, s. 1.

72

(73)  Dom i mål C-199/06, CELF mot SIDE, ECLI:EU:C:2008:79, punkt 68.

73

(74)  
  EGT C 272, 28.10.1986, s. 3.

74

(75)  
  EGT C 302, 12.11.1987, s. 6.

75

(76)  
  EGT C 252, 12.9.2001, s. 5.

76

(77)  Punkt 1.1 i 1987 års reklamramverk.

77

(78)  Punkt 5 b i 2001 års reklamriktlinjer.

78

(79)  Punkt 7 i 2001 års reklamriktlinjer.

79

(80)  Punkt 152 a i 2007–2013 års riktlinjer.

80

(81)  Det bör noteras att punkt 2.1.1 (med fotnot 1) i reklamramverket innehåller en direkt hänvisning till kommissionens riktlinjer i 1986 års meddelande.

81

(82)  Som klargörs i texten i 1986 års meddelande är den ett försök till vägledning som skulle säkerställa att marknadsföringskampanjer som bedrivs av medlemsstaterna håller sig inom ramen för vad som är tillåtet enligt domstolens rättspraxis, i synnerhet mål 222/82, Apple & Pear Development Council mot K.J. Lewis Ltd m.fl., EU:C:1983:370.

82

(83)  Med hänvisning till 1986 års meddelande.

83

(84)  Se även skäl 65.

84

(85)  Den sammanlagda budgeten för åtgärden var 4 165 399 euro och samfinansierades med EU-medel till en summa av 2 082 699 euro och med nationella medel till en summa av 709 721,78 euro. Resten finansierades av AMA-avgiften.

85

(86)  Den totala budgeten uppgick till 2 659 974 euro. Under åren 2007 och 2008 uppgick EU-delen till 550 047 euro och den nationella delen till 142 967 euro.

86

(87)  Perioden efter 2004 omfattas av beslut N 239/2004. Se skäl 39.

87

(88)  Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1).

88

(89)  Se i detta avseende till exempel kommissionens beslut i ärendena N 570/1998 (som redan citerats i skäl 41), N 662/1998 (kommissionens beslut av den 30 april 1999, SG(99) D/3095), och K(1999) 4227 (kommissionens beslut 2000/132/EG av den 25 november 1999 om den åtgärd som Tyskland planerar att genomföra till förmån för jordbruksprodukter i Mecklenburg-Vorpommern (EGT L 37, 12.2.2000, s. 31)). För bedömningen i detta avsnitt hänvisar kommissionen till den bedömning som gjorts i dessa beslut.

89

(90)  Förslag till lämpliga åtgärder i fråga om stöd som beviljats av medlemsstaterna inom sektorn för boskapsuppfödning och boskapsuppfödningsprodukter. Nr S/75/29416 av den 29 september 1975.

90

(91)  Se skäl 304.

91

(92)  För en utförlig analys av kapitel IV.J i 2007–2013 års riktlinjer, se avsnitt 8.6.

92

(93)  Kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 (EUT L 358, 16.12.2006, s. 3).

93

(94)  Kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (EGT L 10, 13.1.2001, s. 33).

94

(95)  Kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (EUT L 214, 9.8.2008, s. 3).

95

(96)  Dom i mål C-1/09, Centre d'exportation du livre français (CELF) och Ministre de la Culture et de la Communication mot Société internationale de diffusion et d'édition, (SIDE), ECLI:EU:C:2010:136, punkt 45.

96

(97)  I motsats till vad som fastställdes i den tidigare rättsliga ramen var dessa kategorier inte längre berättigade till stöd enligt 2007–2013 års riktlinjer. Se skäl 318.

97

(98)  När det gäller den referensperiod för vilken information ska lämnas uppmanades de österrikiska myndigheterna att ta hänsyn till synpunkterna i skäl 243 beträffande förekomsten av en övergångsperiod (eller avsaknaden därav).

98

(99)  Generiska åtgärder efter 2004 omfattades av kommissionens beslut N 239/2004 (se även skäl 20). Detta beslut har inte påverkats av de av domstolens domar som nämndes i skäl 22 och följande skäl.

99

(100)  Som förklaras i skäl 314 var artikel 5 a och b i förordning (EG) nr 70/2001 tillämplig på stödet i fråga mellan den 1 januari 2007 och den 28 augusti 2008, och efter detta datum var artiklarna 26 och 27 i förordning (EG) nr 800/2008 tillämpliga. Eftersom samma villkor föreskrivs i dessa artiklar är det dock inte nödvändigt att i bedömningen göra åtskillnad mellan perioderna ovan.

100

(101)  2000–2006 års riktlinjer innehåller en icke-uttömmande förteckning över verksamhet som räknas som tekniskt stöd.

101

(102)  Domstolens dom av den 21 oktober 2003 i förenade målen C-261/01 och C-262/01, Van Calster, ECLI:EU:C:2003:571, punkt 49.

102

(103)  Domstolens dom av den 13 januari 2005 i mål C-174/02, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, ECLI:EU:C:2005:10, punkt 26, domstolens dom av den 27 oktober 2005 i förenade målen C-266/04 till C-270/04, C-276/04 och C-321/04 till C-325/04, Nazairdis SAS m.fl. mot Caisse nationale de l'organisation autonome d'assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic), ECLI:EU:C:2005:657, punkterna 46 till 49.

103

(104)  Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, enligt hänvisning i fotnot 102 ovan, punkt 28 och domstolens dom av den 15 juni 2006 i mål C-41/05, Air Liquide, ECLI:EU:C:2006:403, punkt 46.

104

(105)  När det gäller diskriminering mellan inhemska och exporterade produkter, se bl.a. domstolens dom av den 23 april 2002 i mål C-234/99, Nygård, ECLI:EU:C:2002:244, punkterna 21–22.

105

(106)  När det gäller diskriminering mellan inhemska och importerade produkter, se bl.a. dom av den 11 mars 1992 i förenade målen C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 och C-83/90, Compagnie Commerciale de l'Ouest, ECLI:EU:C:1992:118, punkt 26.

106

(107)  Enligt inlagan av den 25 februari 2015 uppgick de belopp som uppburits från licenser till mellan 2,01 % och 2,84 % av de årliga intäkterna. Behållningen från AMA-butiken varierade mellan 0,08 % och 0,48 % av de årliga intäkterna.

107

(108)  Se till exempel situationen för 2001. Som kan utläsas av tabellerna som återges i skälen 43 och 56 uppgick beloppet av den avgift som uppbärs till 15 miljoner euro, medan endast 12 miljoner euro betalades ut som stöd. Även om summorna och andelarna är olika för varje år (under vissa år överstiger stödbeloppet beloppet för de avgifter som inkasseras), är det tydligt att beloppet för avgiften inte direkt går att översätta till en särskild stödnivå.

108

(109)  Kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av den 18 december 2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse (EUT L 352, 24.12.2013, s. 1), kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse (EUT L 379, 28.12.2006, s. 5), kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (EGT L 10, 13.1.2001, s. 30), kommissionens meddelande om försumbart stöd (EGT C 68, 6.3.1996, s. 9), kommissionens förordning (EU) nr 1408/2013 av den 18 december 2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse inom jordbrukssektorn (EUT L 352, 24.12.2013, s. 9), kommissionens förordning (EG) nr 1535/2007 av den 20 december 2007 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse inom sektorn för produktion av jordbruksprodukter (EUT L 337, 21.12.2007, s. 35), kommissionens förordning (EG) nr 1860/2004 av den 6 oktober 2004 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse inom jordbruks- och fiskerisektorn (EUT L 325, 28.10.2004, s. 4).

109

(110)  Mål C-70/72, kommissionen mot Tyskland, ECLI:EU:C:1973:87, punkt 13.

110

(111)  Se de förenade målen C-278/92, C-279/92 och C-280/92, Spanien mot kommissionen, ECLI:EU:C:1994:325, punkt 75.

111

(112)  Mål C-75/97, Belgien mot kommissionen, ECLI:EU:C:1999:311, punkterna 64–65.

112

(113)  Rådets förordning (EU) 2015/1589 av den 13 juli 2015 om genomförandebestämmelser för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 248, 24.9.2015, s. 9).

113

(114)  Mål T-366/00, Scott SA mot kommissionen, ECLI:EU:T:2007:99, punkt 96.

114

(115)  Mål C-480/98, Spanien mot kommissionen, ECLI:EU:C:2000:559, punkt 25.

115

(116)  Rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd (EGT L 142, 14.5.1998, s. 1).

116

(117)  Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).

117

---

| 27.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 260/153 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 260/153

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/1701

av den 19 augusti 2016

om fastställande av regler för formatet för inlämning av arbetsplaner för insamling av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk

[delgivet med nr C(2016) 5304]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (1), särskilt artikel 22.1 d, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 25 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (2) ska medlemsstaterna samla in de biologiska, miljörelaterade, tekniska och socioekonomiska data som är nödvändiga för fiskeriförvaltningen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 25 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (2) ska medlemsstaterna samla in de biologiska, miljörelaterade, tekniska och socioekonomiska data som är nödvändiga för fiskeriförvaltningen.

| (2) | Enligt artikel 21.1 i förordning (EU) nr 508/2014 ska medlemsstaterna till kommissionen på elektronisk väg lämna in arbetsplaner för datainsamling i enlighet med artikel 4.4 i rådets förordning (EG) nr 199/2008 (3) senast den 31 oktober året före det år då arbetsplanen ska börja tillämpas. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 21.1 i förordning (EU) nr 508/2014 ska medlemsstaterna till kommissionen på elektronisk väg lämna in arbetsplaner för datainsamling i enlighet med artikel 4.4 i rådets förordning (EG) nr 199/2008 (3) senast den 31 oktober året före det år då arbetsplanen ska börja tillämpas.

| (3) | Enligt artikel 21.2 i förordning (EU) nr 508/2014 ska dessa arbetsplaner godkännas av kommissionen genom genomförandeakter senast den 31 december året före det år då arbetsplanen ska börja tillämpas. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 21.2 i förordning (EU) nr 508/2014 ska dessa arbetsplaner godkännas av kommissionen genom genomförandeakter senast den 31 december året före det år då arbetsplanen ska börja tillämpas.

| (4) | Enligt artikel 22.1 d i förordning (EU) nr 508/2014 får kommissionen anta genomförandeakter för att fastställa regler om förfaranden, format och tidsplaner för inlämnande av dessa arbetsplaner. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 22.1 d i förordning (EU) nr 508/2014 får kommissionen anta genomförandeakter för att fastställa regler om förfaranden, format och tidsplaner för inlämnande av dessa arbetsplaner.

| (5) | Det bör tas hänsyn till de senaste datainsamlingskrav som behöver uppfyllas för att genomföra den gemensamma fiskeripolitiken enligt det fleråriga unionsprogrammet för insamling, förvaltning och utnyttjande av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk för perioden 2017–2019 (4) och anges vilka uppgifter medlemsstaterna måste tillhandahålla när de lämnar in sina arbetsplaner för att säkerställa överensstämmelse med det fleråriga unionsprogrammet och säkerställa att detta genomförs på ett enhetligt sätt i hela unionen. |
| --- | --- |

(5)

Det bör tas hänsyn till de senaste datainsamlingskrav som behöver uppfyllas för att genomföra den gemensamma fiskeripolitiken enligt det fleråriga unionsprogrammet för insamling, förvaltning och utnyttjande av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk för perioden 2017–2019 (4) och anges vilka uppgifter medlemsstaterna måste tillhandahålla när de lämnar in sina arbetsplaner för att säkerställa överensstämmelse med det fleråriga unionsprogrammet och säkerställa att detta genomförs på ett enhetligt sätt i hela unionen.

| (6) | Kommissionen har tagit hänsyn till rekommendationen från vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). Även företrädare för medlemsstaterna samlade i särskilda expertgrupper har konsulterats. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har tagit hänsyn till rekommendationen från vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). Även företrädare för medlemsstaterna samlade i särskilda expertgrupper har konsulterats.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för Europeiska havs- och fiskerifonden. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för Europeiska havs- och fiskerifonden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Arbetsplanernas innehåll

1.   Innehållet i arbetsplanerna för datainsamling för perioden 2017–2019 enligt artikel 21 i förordning (EU) nr 508/2014 ska presenteras i enlighet med mallen i bilagan till detta beslut.

2.   Vid tillämpning av denna bilaga gäller definitionerna i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (5), kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 (6), förordning (EU) nr 1380/2013 och det fleråriga unionsprogrammet.

3.   De arbetsplaner som utarbetas av medlemsstaterna ska innehålla en beskrivning av följande:

| a) | Data som ska samlas in i enlighet med det fleråriga unionsprogrammet. |
| --- | --- |

a)

Data som ska samlas in i enlighet med det fleråriga unionsprogrammet.

| b) | Tids- och rumsmässig fördelning samt frekvens för datainsamlingen. |
| --- | --- |

b)

Tids- och rumsmässig fördelning samt frekvens för datainsamlingen.

| c) | Datakällan samt förfaranden och metoder för att samla in och behandla uppgifter till de dataset som kommer att vara tillgängliga för slutanvändare. |
| --- | --- |

c)

Datakällan samt förfaranden och metoder för att samla in och behandla uppgifter till de dataset som kommer att vara tillgängliga för slutanvändare.

| d) | Den ram för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll som ska garantera adekvat kvalitet på uppgifterna. |
| --- | --- |

d)

Den ram för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll som ska garantera adekvat kvalitet på uppgifterna.

| e) | Hur och när data ska finnas tillgängliga, med hänsyn till behov som anges av slutanvändarna av vetenskapliga utlåtanden. |
| --- | --- |

e)

Hur och när data ska finnas tillgängliga, med hänsyn till behov som anges av slutanvändarna av vetenskapliga utlåtanden.

| f) | Arrangemang för internationellt och nationellt samarbete och samordning, bland annat bilaterala och multilaterala avtal. |
| --- | --- |

f)

Arrangemang för internationellt och nationellt samarbete och samordning, bland annat bilaterala och multilaterala avtal.

| g) | Hur unionens och medlemsstaternas internationella skyldigheter har beaktats. |
| --- | --- |

g)

Hur unionens och medlemsstaternas internationella skyldigheter har beaktats.

4.   Innehåll och format för det som anges ovan ska uppfylla kraven i artiklarna 2–8 enligt närmare beskrivning i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Data som ska samlas in i enlighet med det fleråriga unionsprogrammet

1.   Medlemsstaterna ska samla in de data som anges i bilaga I i enlighet med det fleråriga unionsprogrammet.

2.   I bilaga II finns en jämförelse mellan tabellerna i det fleråriga unionsprogrammet och arbetsplanens tabeller och text.

Artikel 3

När, var och hur ofta data kommer att samlas in

1.   Specifikationerna för tids- och rumsmässig fördelning samt insamlingsfrekvens ska uppfylla kraven i kapitel III i det fleråriga unionsprogrammet. Om inga sådana krav har fastställts ska medlemsstaterna utarbeta och beskriva specifikationer för när, var och hur ofta data ska samlas in med hänsyn till historiska tidsserier, kostnadseffektivitet, relevant samordning mellan marina regioner och slutanvändarnas behov.

2.   Specifikationerna för tids- och rumsmässig fördelning samt frekvens för datainsamlingen ska rapporteras i

| a) | tabell 4A och tabell 4B för data som erhållits vid provtagning av kommersiellt fiske, |
| --- | --- |

a)

tabell 4A och tabell 4B för data som erhållits vid provtagning av kommersiellt fiske,

| b) | tabell 1A och tabell 1B för biologiska data som erhållits från forskningsstudier och kommersiellt fiske, |
| --- | --- |

b)

tabell 1A och tabell 1B för biologiska data som erhållits från forskningsstudier och kommersiellt fiske,

| c) | tabell 1D för data som erhållits vid provtagning av fritidsfiske, |
| --- | --- |

c)

tabell 1D för data som erhållits vid provtagning av fritidsfiske,

| d) | tabell 1E för data som erhållits vid provtagning av relevanta anadroma och katadroma arter, |
| --- | --- |

d)

tabell 1E för data som erhållits vid provtagning av relevanta anadroma och katadroma arter,

| e) | tabell 1G för data som erhållits från forskningsstudier, |
| --- | --- |

e)

tabell 1G för data som erhållits från forskningsstudier,

| f) | tabell 3A för ekonomiska och sociala data om fisket, |
| --- | --- |

f)

tabell 3A för ekonomiska och sociala data om fisket,

| g) | tabell 3B för ekonomiska och sociala data om fisket, och |
| --- | --- |

g)

tabell 3B för ekonomiska och sociala data om fisket, och

| h) | tabell 3C för ekonomiska och sociala data om beredningsindustrin. |
| --- | --- |

h)

tabell 3C för ekonomiska och sociala data om beredningsindustrin.

Artikel 4

Datakällor, förfaranden och metoder för att samla in och behandla data

1.   När data primärt samlas in genom tillämpning av förordning (EG) nr 199/2008, enligt definitionen i artikel 1.1 a i den förordningen, ska datakällan beskrivas i

| a) | tabell 1C, |
| --- | --- |

a)

tabell 1C,

| b) | tabell 1D, |
| --- | --- |

b)

tabell 1D,

| c) | tabell 1E, |
| --- | --- |

c)

tabell 1E,

| d) | tabell 3A, |
| --- | --- |

d)

tabell 3A,

| e) | textruta 3A, |
| --- | --- |

e)

textruta 3A,

| f) | tabell 3B, |
| --- | --- |

f)

tabell 3B,

| g) | textruta 3B, |
| --- | --- |

g)

textruta 3B,

| h) | tabell 3C, och |
| --- | --- |

h)

tabell 3C, och

| i) | textruta 3C. |
| --- | --- |

i)

textruta 3C.

2.   När data samlas in enligt andra rättsakter än förordning (EG) nr 199/2008, enligt definitionen i artikel 15.1 a i den förordningen, ska datakällan beskrivas i

| a) | tabell 2A, |
| --- | --- |

a)

tabell 2A,

| b) | textruta 2A, |
| --- | --- |

b)

textruta 2A,

| c) | tabell 3A, i relevanta fall, och |
| --- | --- |

c)

tabell 3A, i relevanta fall, och

| d) | textruta 3A, i relevanta fall. |
| --- | --- |

d)

textruta 3A, i relevanta fall.

3.   När det fleråriga unionsprogrammet hänvisar till en pilotstudie eller förenklad metodik ska medlemsstaterna beskriva en sådan studie, med angivande av syfte, varaktighet, metod och förväntade resultat, i

| a) | pilotstudie 1 i avsnitt 1, |
| --- | --- |

a)

pilotstudie 1 i avsnitt 1,

| b) | pilotstudie 2 i avsnitt 1, |
| --- | --- |

b)

pilotstudie 2 i avsnitt 1,

| c) | pilotstudie 3 i avsnitt 3, och |
| --- | --- |

c)

pilotstudie 3 i avsnitt 3, och

| d) | pilotstudie 4 i avsnitt 3. |
| --- | --- |

d)

pilotstudie 4 i avsnitt 3.

4.   De planerade uppläggen för provtagningarna ska beskrivas i tabell 4A, textruta 4A och tabell 4B. Den referenspopulation som kommer att användas för att välja ut provtagningspopulationen ska beskrivas i tabell 4C och tabell 4D. Om provtagningen görs av observatörer ombord eller på land ska det anges hur stor andel av fångsten som omfattas, så att det framgår om alla arter, endast kommersiella arter eller endast vissa taxa i fångsten tas med i provtagningen.

5.   Metoder, definition och beräkning av sociala och ekonomiska variabler ska i relevanta fall följa vedertagna riktlinjer från kommissionens expertorgan. När detta inte är fallet ska medlemsstaterna tydligt beskriva och motivera det tillvägagångssätt som har använts i

| a) | textruta 3A, |
| --- | --- |

a)

textruta 3A,

| b) | textruta 3B, och |
| --- | --- |

b)

textruta 3B, och

| c) | textruta 3C. |
| --- | --- |

c)

textruta 3C.

6.   Medlemsstaterna ska samordna utformning och tillämpning av metoder på unionsnivå eller regional nivå för att korrigera och tilldela data för de delar av provtagningsplanerna för vilka ingen eller bristfällig provtagning har gjorts. Imputeringsmetoderna ska ta hänsyn till riktlinjer och metoder som antagits av internationella statistikorgan. Imputerade data ska flaggas tydligt vid rapportering till slutanvändarna.

Artikel 5

Kvalitetssäkring och kvalitetskontroll

1.   En ram för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll ska beskrivas i allmänt tillgängliga dokument vilka det i tillämpliga fall hänvisas till i arbetsplanerna. Ramen ska fastställa allmänna principer, metoder och verktyg som kan ge vägledning och belägg för en effektiv gemensam strategi på europeisk och nationell nivå.

2.   Metoder som gäller kvalitet ska beskrivas i

| a) | tabell 5A för provtagningsplaner för fångst, för fritidsfiske, för anadroma och katadroma arter och för forskningsstudier till havs, |
| --- | --- |

a)

tabell 5A för provtagningsplaner för fångst, för fritidsfiske, för anadroma och katadroma arter och för forskningsstudier till havs,

| b) | tabell 5B för variabler för fiskeverksamhet, ekonomiska och sociala data för fisket, ekonomiska och sociala data för vattenbruket och ekonomiska och sociala data för beredningsindustrin, |
| --- | --- |

b)

tabell 5B för variabler för fiskeverksamhet, ekonomiska och sociala data för fisket, ekonomiska och sociala data för vattenbruket och ekonomiska och sociala data för beredningsindustrin,

| c) | textruta 2A, |
| --- | --- |

c)

textruta 2A,

| d) | textruta 3A, |
| --- | --- |

d)

textruta 3A,

| e) | textruta 3B, och |
| --- | --- |

e)

textruta 3B, och

| f) | textruta 3C. |
| --- | --- |

f)

textruta 3C.

3.   När data samlas in genom provtagning ska medlemsstaterna använda statistiskt rimliga upplägg som följer riktlinjerna för goda metoder från kommissionen, Ices (Internationella havsforskningsrådet), STECF eller andra av kommissionens expertorgan. Beskrivningen av provtagningsplanerna ska inbegripa, men inte begränsas till, uppgifter om syften, upplägg, förväntade svårigheter med genomförandet (inklusive underlåtenhet eller vägran att svara), arkivering av data, förfaranden för kvalitetssäkring och analysmetoder. Beskrivningen ska även omfatta definitionen av provtagningsenheter, provtagningsramar och deras täckning av målpopulationen (inklusive kriterier som används för täckning), stratifieringsscheman och urvalsmetoder för provtagningsenheter på primär, sekundär och lägre nivå. Om det går att kvantifiera målen kan de fastställas antingen direkt genom urvalsstorlek eller provtagningsfrekvens, eller genom en definition av de precisionsnivåer och konfidensgrader som ska uppnås. För censusdata ska medlemsstaterna ange om alla segment täcks, vilka delar av den totala populationen som saknas och hur dessa delar uppskattas. Kvaliteten på provtagningsdata ska visas med användning av kvalitetsindikatorer, i tillämpliga fall relaterade till noggrannhet och potentialen för systematiska fel.

Artikel 6

Slutanvändarnas tillgång till data

Tabell 6A ska användas för att ange när data blir tillgängliga för slutanvändarna.

Artikel 7

Regionala och internationella samarbets- och samordningsarrangemang

1.   I tabell 7A ska medlemsstaterna ange vilka relevanta regionala och internationella möten de deltar i och i tabell 7B hur överenskomna rekommendationer på marin regional nivå eller i tillämpliga fall på EU-nivå följs upp. Om rekommendationerna inte följs upp ska medlemsstaterna ange skälen under ”Comments” (Anmärkningar) i tabell 7B. Det ska anges vilken inverkan rekommendationerna har på medlemsstaternas datainsamling.

2.   I tabell 7C ska medlemsstaterna rapportera alla relevanta uppgifter om överenskommelser med andra medlemsstater. Dessa uppgifter ska visa vilken medlemsstat som samlar in vilken del av uppgifterna och säkerställa att all datainsamling täcks in, ange löptiden för överenskommelsen och ange vilken medlemsstat som kommer att ansvara för överföring av data till slutanvändarna.

3.   Utan hinder av de forskningsstudier till havs som listas i tabell 10 i det fleråriga unionsprogrammet får medlemsstaterna ta hänsyn till slutanvändarnas behov när de planerar studieinsatsen eller upplägget för provtagningen, under förutsättning att detta inte inverkar negativt på resultatens kvalitet och att det samordnas på marin regional nivå. Medlemsstaterna får komma överens med andra medlemsstater i samma region om att omfördela vissa arbetsuppgifter och bidrag. Om en överenskommelse görs med andra medlemsstater om fördelning av arbetsuppgifterna ska både deltagandet (fysiskt och/eller ekonomiskt) i varje enskild studie och varje medlemsstats rapporterings- och överföringsskyldigheter anges i textruta 1G.

Artikel 8

Internationella åtaganden

Medlemsstaterna ska ange alla relevanta krav för datainsamling som följer av deras internationella åtaganden i

| a) | tabell 1A, |
| --- | --- |

a)

tabell 1A,

| b) | tabell 1B, |
| --- | --- |

b)

tabell 1B,

| c) | tabell 1C, |
| --- | --- |

c)

tabell 1C,

| d) | tabell 4A, |
| --- | --- |

d)

tabell 4A,

| e) | tabell 4B, |
| --- | --- |

e)

tabell 4B,

| f) | tabell 7B, och |
| --- | --- |

f)

tabell 7B, och

| g) | tabell 7C. |
| --- | --- |

g)

tabell 7C.

Detta gäller både regionala fiskeriförvaltningsorganisationer/regionala fiskeriorgan till vilka dessa medlemsstater eller unionen är avtalsslutande parter och de partnerskapsavtal om hållbart fiske (FPA) enligt vilka deras flottor bedriver sin verksamhet.

Artikel 9

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 19 augusti 2016.

På kommissionens vägnar

Karmenu VELLA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 149, 20.5.2014, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 199/2008 av den 25 februari 2008 om upprättande av en gemenskapsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken (EUT L 60, 5.3.2008, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1251 av den 12 juli 2016 om antagande av ett flerårigt unionsprogram för insamling, förvaltning och utnyttjande av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk för perioden 2017–2019 (EUT L 207, 1.8.2016, s. 113).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 av den 8 april 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1224/2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (EUT L 112, 30.4.2011, s. 1).

6

---

BILAGA I

INNEHÅLL

Avsnitt 1:   Biologiska data

Tabell 1A: Förteckning över bestånd som krävs

Tabell 1B: Planering av provtagning för biologiska variabler

Tabell 1C: Provtagningsintensitet för biologiska variabler

Tabell 1D: Fritidsfiske

Pilotstudie 1: Fritidsfiskets relativa andel av fångsterna jämfört med det kommersiella fiskets

Tabell 1E: Insamling av data för anadroma och katadroma arter i sötvatten

Textruta 1E: Insamling av data för anadroma och katadroma arter i sötvatten

Tabell 1F: Oavsiktliga bifångster av fåglar, däggdjur, reptiler och fisk

Pilotstudie 2: Fiskenivå och fiskeverksamhetens effekter på biologiska resurser och på marina ekosystem

Tabell 1G: Förteckning över forskningsstudier till havs

Textruta 1G: Förteckning över forskningsstudier till havs

Tabell 1H: Insamling och spridning av data från forskningsstudier

Avsnitt 2:   Data för fiskeverksamhet

Tabell 2A: Strategi för insamling av data om variabler för fiskeverksamhet

Textruta 2A: Strategi för insamling av data om variabler för fiskeverksamhet

Avsnitt 3:   Ekonomiska och sociala data

Tabell 3A: Populationssegment för insamling av ekonomiska och sociala data för fisket

Textruta 3A: Populationssegment för insamling av ekonomiska och sociala data för fisket

Pilotstudie 3: Data om sysselsättning efter utbildningsnivå och nationalitet

Tabell 3B: Populationssegment för insamling av ekonomiska och sociala data för vattenbruket

Textruta 3B: Populationssegment för insamling av ekonomiska och sociala data för vattenbruket

Pilotstudie 4: Miljödata om vattenbruket

Tabell 3C: Populationssegment för insamling av ekonomiska och sociala data för beredningsindustrin

Textruta 3C: Populationssegment för insamling av ekonomiska och sociala data för beredningsindustrin

Avsnitt 4:   Provtagningsstrategi för biologiska data från kommersiellt fiske

Tabell 4A: Beskrivning av provtagningsplan för biologiska data

Textruta 4A: Beskrivning av provtagningsplan för biologiska data

Tabell 4B: Beskrivning av provtagningsram för biologiska data

Tabell 4C: Data om fisket per medlemsstat

Tabell 4D: Landningsställen

Avsnitt 5:   Uppgifternas kvalitet

Tabell 5A: Ram för kvalitetssäkring av biologiska data

Tabell 5B: Ram för kvalitetssäkring av socioekonomiska data

Avsnitt 6:   Dataåtkomst

Tabell 6A: Dataåtkomst

Avsnitt 7:   Samordning

Tabell 7A: Planerad regional och internationell samordning

Tabell 7B: Uppföljning av rekommendationer och avtal

Tabell 7C: Bilaterala eller multilaterala avtal

AVSNITT 1

BIOLOGISKA DATA

Tabell 1A

Förteckning över bestånd som krävs

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MS | Reference years | Species | Region | RFMO/RFO/IO | Area/Stock | Selected for sampling (Y/N) | Average landings in the reference years (tons) | EU TAC (if any) (%) | Share (%) in EU landings | Threshold (Y/N) | Comments |
| GBR | 2013-2015 | Gadus morhua | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Ices | IIIa, IV, VIId | Y | 180 | 8 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Solea solea | Norra Atlanten | Ices | VIIa | Y | 515 | 16 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Solea solea | Norra Atlanten | Ices | VIIe | N | 75 | 3 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Nephrops norvegicus | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Ices | IV, FU 33 | Y | 150 | 6 | | | |
| ITA | 2013-2015 | Boops boops | Medelhavet och Svarta havet | GFCM | GSA17 | N | 240 | | 7 | | |
| ESP | 2013-2015 | Merluccius merluccius | Medelhavet och Svarta havet | GFCM | GSA06 | Y | 3 500 | | 60 | | |
| ESP | 2013-2015 | Merluccius merluccius | Medelhavet och Svarta havet | GFCM | GSA07 | Y | 3 500 | | 60 | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MS

Reference years

Species

Region

RFMO/RFO/IO

Area/Stock

Selected for sampling (Y/N)

Average landings in the reference years (tons)

EU TAC (if any) (%)

Share (%) in EU landings

Threshold (Y/N)

Comments

GBR

2013-2015

Gadus morhua

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Ices

IIIa, IV, VIId

Y

180

8

GBR

2013-2015

Solea solea

Norra Atlanten

Ices

VIIa

Y

515

16

GBR

2013-2015

Solea solea

Norra Atlanten

Ices

VIIe

N

75

3

GBR

2013-2015

Nephrops norvegicus

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Ices

IV, FU 33

Y

150

6

ITA

2013-2015

Boops boops

Medelhavet och Svarta havet

GFCM

GSA17

N

240

7

ESP

2013-2015

Merluccius merluccius

Medelhavet och Svarta havet

GFCM

GSA06

Y

3 500

60

ESP

2013-2015

Merluccius merluccius

Medelhavet och Svarta havet

GFCM

GSA07

Y

3 500

60

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller punkt 2 a i ii iii i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet och artikel 2, artikel 3 och artikel 8 i detta beslut. Denna tabell är avsedd för att specificera data som ska samlas in enligt tabellerna 1A, 1B och 1C i det fleråriga unionsprogrammet. Använd tabellen för att ge en översikt över insamlingen av data på nivån område/bestånd. Alla provtagna individer ska identifieras på artnivå och om möjligt ska längdmätning göras.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| Reference years (Referensår) | Medlemsstaten ska rapportera det eller de år data faktiskt gäller. Medlemsstaten ska välja de 3 senaste åren med tillgängliga data. Ange referensåret eller referensåren som ”2013–2015”. |
| Species (Arter) | Medlemsstaten ska rapportera arter/bestånd (det latinska namnet) för vilka provtagning av biologiska variabler krävs enligt tabellerna 1A, 1B och 1C i det fleråriga unionsprogrammet, för alla områden där medlemsstatens fiskeflotta bedriver fiske |
| Region | Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”. |
| RFMO/RFO/IO | Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.
  t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo
  t.ex. RFO: CECAF
  t.ex. IO: Ices
  Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt). |
| Area/Stock (Område/bestånd) | Medlemsstaten ska ange området för angivna arter/bestånd, i enlighet med tabellerna 1A, 1B och 1C i det fleråriga unionsprogrammet (t.ex. GSA 16, Ices-områden I, II, Ices-områden IIIa, IV, VIId osv.). |
| Selected for sampling (Utvald för provtagning) (Y/N) | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om arten/beståndet valts ut för provtagning. Ange ”Y” (ja) om arten/beståndet har valts för provtagning för minst en variabel i tabell 1B i denna bilaga. |
| Average landings in the reference years (tons) (Genomsnittliga landningar under referensåren, ton) | Genomsnittliga landningar för varje art och bestånd under den senaste 3-åriga referensperioden. Medlemsstaten ska ange landningsdata enligt följande konventioner: | Om arten inte har landats alls, ange ”None” (inga). |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

Reference years (Referensår)

Medlemsstaten ska rapportera det eller de år data faktiskt gäller. Medlemsstaten ska välja de 3 senaste åren med tillgängliga data. Ange referensåret eller referensåren som ”2013–2015”.

Species (Arter)

Medlemsstaten ska rapportera arter/bestånd (det latinska namnet) för vilka provtagning av biologiska variabler krävs enligt tabellerna 1A, 1B och 1C i det fleråriga unionsprogrammet, för alla områden där medlemsstatens fiskeflotta bedriver fiske

Region

Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”.

RFMO/RFO/IO

Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.

t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo

t.ex. RFO: CECAF

t.ex. IO: Ices

Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt).

Area/Stock (Område/bestånd)

Medlemsstaten ska ange området för angivna arter/bestånd, i enlighet med tabellerna 1A, 1B och 1C i det fleråriga unionsprogrammet (t.ex. GSA 16, Ices-områden I, II, Ices-områden IIIa, IV, VIId osv.).

Selected for sampling (Utvald för provtagning) (Y/N)

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om arten/beståndet valts ut för provtagning. Ange ”Y” (ja) om arten/beståndet har valts för provtagning för minst en variabel i tabell 1B i denna bilaga.

Average landings in the reference years (tons) (Genomsnittliga landningar under referensåren, ton)

Genomsnittliga landningar för varje art och bestånd under den senaste 3-åriga referensperioden. Medlemsstaten ska ange landningsdata enligt följande konventioner:

Om arten inte har landats alls, ange ”None” (inga).

| | Om de genomsnittliga landningarna är mindre än 200 ton ska inget värde anges för genomsnittliga landningar utan i stället ”< 200”. |
| --- | --- |

Om de genomsnittliga landningarna är mindre än 200 ton ska inget värde anges för genomsnittliga landningar utan i stället ”< 200”.

| | Om de genomsnittliga landningarna överstiger 200 ton ska värdet för de genomsnittliga landningarna för den senaste 3-åriga referensperioden anges. Värdena för genomsnittliga landningar får avrundas till närmaste 5 eller 10 ton. |
| --- | --- |

Om de genomsnittliga landningarna överstiger 200 ton ska värdet för de genomsnittliga landningarna för den senaste 3-åriga referensperioden anges. Värdena för genomsnittliga landningar får avrundas till närmaste 5 eller 10 ton.

EU TAC (if any) (%) (EU-TAC, i förekommande fall))

Gäller endast bestånd som är föremål för TAC och kvotförordningar. I denna kolumn ska medlemsstaten:

| — | Ange ”Ingen” om medlemsstaten inte har haft någon andel i EU-TAC för det berörda beståndet. |
| --- | --- |

—

Ange ”Ingen” om medlemsstaten inte har haft någon andel i EU-TAC för det berörda beståndet.

| — | Ange den exakta andelen om medlemsstaten har haft en andel i EU-TAC för det berörda beståndet. |
| --- | --- |

—

Ange den exakta andelen om medlemsstaten har haft en andel i EU-TAC för det berörda beståndet.

Share (%) in EU landings (Andel (%) av EU-landningar)

Gäller (i) alla bestånd i Medelhavet och (ii) alla bestånd utanför Medelhavet för vilka TAC ännu inte har definierats. I denna kolumn ska medlemsstaten:

| — | Ange ”Ingen” om medlemsstaten inte har haft landningar av det berörda beståndet. |
| --- | --- |

—

Ange ”Ingen” om medlemsstaten inte har haft landningar av det berörda beståndet.

| — | Ange den exakta andelen om medlemsstaten har haft andningar av det berörda beståndet, i fall medlemsstaten vill åberopa ett tröskelvärde. |
| --- | --- |

—

Ange den exakta andelen om medlemsstaten har haft andningar av det berörda beståndet, i fall medlemsstaten vill åberopa ett tröskelvärde.

Threshold (Y/N) (Tröskelvärde)

Ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om ett tröskelvärde tillämpas för rapporterad art/rapporterat bestånd, i enlighet med kapitel V i det fleråriga unionsprogrammet.

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

Tabell 1 B

Planering av provtagning för biologiska variabler

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MS | Species | Region | RFMO/RFO/IO | Area/Stock | Frequency | Length | Age | Weight | Sex ratio | Sexual maturity | Fecundity | Comments |
| 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | |
| PRT | Pleuronectes platessa | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Ices | IV | | | | | | | | X | | | X | | | X | | | Ej tillämpligt | |
| PRT | Nephrops norvegius | Norra Atlanten | Ices | FU 7 | | | | | | | | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ESP | Merluccius merluccius | Medelhavet och Svarta havet | GFCM | GSA06 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ESP | Merluccius merluccius | Medelhavet och Svarta havet | GFCM | GSA07 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MS

Species

Region

RFMO/RFO/IO

Area/Stock

Frequency

Length

Age

Weight

Sex ratio

Sexual maturity

Fecundity

Comments

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

PRT

Pleuronectes platessa

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Ices

IV

X

X

X

Ej tillämpligt

PRT

Nephrops norvegius

Norra Atlanten

Ices

FU 7

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

ESP

Merluccius merluccius

Medelhavet och Svarta havet

GFCM

GSA06

ESP

Merluccius merluccius

Medelhavet och Svarta havet

GFCM

GSA07

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller punkt 2 a i ii iii i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet och artiklarna 2, 3 och 8 i detta beslut. Denna tabell är avsedd för att specificera data som ska samlas in enligt tabellerna 1A, 1B och 1C i det fleråriga unionsprogrammet. För arter som listas i denna tabell ska ytterligare biologiska parametrar (längd, ålder, vikt, könsfördelning, mognad och fruktsamhet) samlas in. För varje parameter och år, ange ”X” om datainsamling har ägt rum eller planeras. Denna tabell ska göra det möjligt att identifiera under vilka år data samlas in eller kommer att samlas in av medlemsstaten.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| Species (Arter) | Medlemsstaten ska rapportera arter/bestånd (det latinska namnet) för vilka provtagning av biologiska variabler krävs enligt tabellerna 1A, 1B och 1C i det fleråriga unionsprogrammet, för alla områden där medlemsstatens fiskeflotta bedriver fiske |
| Region | Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”. |
| RFMO/RFO/IO | Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.
  t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo
  t.ex. RFO: CECAF
  t.ex. IO: Ices
  Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt). |
| Area/Stock (Område/bestånd) | Medlemsstaten ska ange fiskeområdet för angivna arber/bestånd (t.ex. GSA 16, Ices-områden I, II, Ices-områden IIIa, IV, VIId osv.). |
| Frequency (Frekvens) | Medlemsstaten ska ange med vilken frekvens provtagningen kommer att äga rum (”M” (varje månad), ”Q” (varje kvartal), ”A” (varje år), ”O” (annan) – var god specificera). |
| Längd | Medlemsstaten ska ange det eller de år då provtagning kommer att göras avseende längd |
| Age (Ålder) | Medlemsstaten ska ange det eller de år då provtagning kommer att göras avseende ålder |
| Weight (Vikt) | Medlemsstaten ska ange det eller de år då provtagning kommer att göras avseende vikt |
| Sex ratio (Könsfördelning) | Medlemsstaten ska ange det eller de år då provtagning kommer att göras avseende könsfördelning |
| Sexual maturity (Könsmognad) | Medlemsstaten ska ange det eller de år då provtagning kommer att göras avseende könsmognad |
| Fecundity (Fruktsamhet) | Medlemsstaten ska ange det eller de år då provtagning kommer att göras avseende fruktsamhet |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

Species (Arter)

Medlemsstaten ska rapportera arter/bestånd (det latinska namnet) för vilka provtagning av biologiska variabler krävs enligt tabellerna 1A, 1B och 1C i det fleråriga unionsprogrammet, för alla områden där medlemsstatens fiskeflotta bedriver fiske

Region

Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”.

RFMO/RFO/IO

Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.

t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo

t.ex. RFO: CECAF

t.ex. IO: Ices

Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt).

Area/Stock (Område/bestånd)

Medlemsstaten ska ange fiskeområdet för angivna arber/bestånd (t.ex. GSA 16, Ices-områden I, II, Ices-områden IIIa, IV, VIId osv.).

Frequency (Frekvens)

Medlemsstaten ska ange med vilken frekvens provtagningen kommer att äga rum (”M” (varje månad), ”Q” (varje kvartal), ”A” (varje år), ”O” (annan) – var god specificera).

Längd

Medlemsstaten ska ange det eller de år då provtagning kommer att göras avseende längd

Age (Ålder)

Medlemsstaten ska ange det eller de år då provtagning kommer att göras avseende ålder

Weight (Vikt)

Medlemsstaten ska ange det eller de år då provtagning kommer att göras avseende vikt

Sex ratio (Könsfördelning)

Medlemsstaten ska ange det eller de år då provtagning kommer att göras avseende könsfördelning

Sexual maturity (Könsmognad)

Medlemsstaten ska ange det eller de år då provtagning kommer att göras avseende könsmognad

Fecundity (Fruktsamhet)

Medlemsstaten ska ange det eller de år då provtagning kommer att göras avseende fruktsamhet

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

Tabell 1C

Sampling intensity for biological variables (Provtagningsintensitet för biologiska variabler)

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MS | MS partcipating in sampling | Sampling year | Species | Region | RFMO/RFO/IO | Area / Stock | Variables | Data sources | Planned minimum no of individuals to be measured at the national level | Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level | Comments |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Ices | IIIa, IV, VIId | ålder | Kommersiellt | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Ices | IIIa, IV, VIId | kön | Studier | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Ices | IIIa, IV, VIId | mognad | Kommersiellt | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Ices | IIIa, IV, VIId | längd | kommersiellt | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Norra Atlanten | Ices | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Kommersiellt | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Norra Atlanten | Ices | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Studier | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Norra Atlanten | Ices | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Studier | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Parapenaeus longirostris | Medelhavet och Svarta havet | GFCM | GSA09 | | Kommersiellt | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MS

MS partcipating in sampling

Sampling year

Species

Region

RFMO/RFO/IO

Area / Stock

Variables

Data sources

Planned minimum no of individuals to be measured at the national level

Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level

Comments

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Ices

IIIa, IV, VIId

ålder

Kommersiellt

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Ices

IIIa, IV, VIId

kön

Studier

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Ices

IIIa, IV, VIId

mognad

Kommersiellt

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Ices

IIIa, IV, VIId

längd

kommersiellt

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Norra Atlanten

Ices

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Kommersiellt

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Norra Atlanten

Ices

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Studier

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Norra Atlanten

Ices

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Studier

FRA

FRA

2017

Parapenaeus longirostris

Medelhavet och Svarta havet

GFCM

GSA09

Kommersiellt

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller punkt 2 a i ii iii i kapitel III, kapitel IV av det fleråriga unionsprogrammet och artikel 2, 4.1 och 8 i detta beslut. Denna tabell är avsedd för att specificera data som ska samlas in enligt tabellerna 1A, 1B och 1C i det fleråriga unionsprogrammet. Förklara den planerade provtagningsstrategin med avseende på biologiska variabler.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| MS participating in sampling (Medlemsstater som deltar i provtagningen) | Om provtagningen har gjorts enligt ett regionalt samordnad program ska alla deltagande medlemsstater listas. I annat fall ska den medlemsstat som ansvarar för provtagningen listas. Länkar till planerade regionala och internationella bilaterala och multilaterala avtal, i förekommande fall, ska anges under ”Comments”. |
| Sampling year (Provtagningsår) | Medlemstaten ska ange det eller de år som planerade mål avser. Olika år ska anges på olika rader i tabellen. Alla berörda år ska tas med. |
| Species (Arter) | Medlemsstaten ska rapportera arter/bestånd (det latinska namnet) för vilka provtagning av biologiska variabler krävs enligt tabellerna 1A, 1B och 1C, för alla områden där medlemsstatens fiskeflotta bedriver fiske |
| Region | Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”. |
| RFMO/RFO/IO | Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.
  t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo
  t.ex. RFO: CECAF
  t.ex. IO: Ices
  Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt). |
| Area/Stock (Område/bestånd) | Medlemsstaten ska ange fiskeområdet för angivna arber/bestånd (t.ex. GSA 16, Ices-områden I, II, Ices-områden IIIa, IV, VIId osv.). |
| Variables (Variabler) | Rapportera variablerna längd, ålder, vikt, könsfördelning, könsmognad och fruktsamhet, i enlighet med tabell 1B i denna bilaga. Kombinationen av arter och variabler som anges i tabell 1B i denna bilaga ska överensstämma med dessa uppgifter. |
| Data sources (Datakällor) | Medlemsstaten ska ge en nyckelordsbeskrivning av de viktigaste datakällorna (t.ex. studier, kommersiella prover, marknadsprover, utkastprover osv.). Medlemsstaten ska rapportera den planerade provtagningen för ”commercial fisheries” (kommersiellt fiske) och ”surveys” (studier) separat. |
| Planerat minsta antal individer som ska mätas på nationell nivå | Medlemsstaten ska ange det totala planerade antalet fiskar som ska mätas på nationell nivå Använd ”Comments” för att kortfattat definiera den metod som används för att få fram dessa värden (t.ex. tidigare provtagning, simulering osv.). |
| Planerat minsta antal individer som ska mätas på regional nivå | Medlemsstaten ska ange det planerade minsta antalet fiskar som ska provtas som en del av ett regionalt samordnat program om ett sådant finns. I annat fall anges ”NA” (ej tillämpligt). Använd ”Comments” för att kortfattat definiera den metod som används för att få fram dessa värden (t.ex. tidigare provtagning, simulering osv.). |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

MS participating in sampling (Medlemsstater som deltar i provtagningen)

Om provtagningen har gjorts enligt ett regionalt samordnad program ska alla deltagande medlemsstater listas. I annat fall ska den medlemsstat som ansvarar för provtagningen listas. Länkar till planerade regionala och internationella bilaterala och multilaterala avtal, i förekommande fall, ska anges under ”Comments”.

Sampling year (Provtagningsår)

Medlemstaten ska ange det eller de år som planerade mål avser. Olika år ska anges på olika rader i tabellen. Alla berörda år ska tas med.

Species (Arter)

Medlemsstaten ska rapportera arter/bestånd (det latinska namnet) för vilka provtagning av biologiska variabler krävs enligt tabellerna 1A, 1B och 1C, för alla områden där medlemsstatens fiskeflotta bedriver fiske

Region

Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”.

RFMO/RFO/IO

Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.

t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo

t.ex. RFO: CECAF

t.ex. IO: Ices

Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt).

Area/Stock (Område/bestånd)

Medlemsstaten ska ange fiskeområdet för angivna arber/bestånd (t.ex. GSA 16, Ices-områden I, II, Ices-områden IIIa, IV, VIId osv.).

Variables (Variabler)

Rapportera variablerna längd, ålder, vikt, könsfördelning, könsmognad och fruktsamhet, i enlighet med tabell 1B i denna bilaga. Kombinationen av arter och variabler som anges i tabell 1B i denna bilaga ska överensstämma med dessa uppgifter.

Data sources (Datakällor)

Medlemsstaten ska ge en nyckelordsbeskrivning av de viktigaste datakällorna (t.ex. studier, kommersiella prover, marknadsprover, utkastprover osv.). Medlemsstaten ska rapportera den planerade provtagningen för ”commercial fisheries” (kommersiellt fiske) och ”surveys” (studier) separat.

Planerat minsta antal individer som ska mätas på nationell nivå

Medlemsstaten ska ange det totala planerade antalet fiskar som ska mätas på nationell nivå Använd ”Comments” för att kortfattat definiera den metod som används för att få fram dessa värden (t.ex. tidigare provtagning, simulering osv.).

Planerat minsta antal individer som ska mätas på regional nivå

Medlemsstaten ska ange det planerade minsta antalet fiskar som ska provtas som en del av ett regionalt samordnat program om ett sådant finns. I annat fall anges ”NA” (ej tillämpligt). Använd ”Comments” för att kortfattat definiera den metod som används för att få fram dessa värden (t.ex. tidigare provtagning, simulering osv.).

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

Tabell 1D

Fritidsfiske

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MS | Sampling year | Area/EMU | RFMO/RFO/IO | Species | Applicable (Species present in the MS?) | Reasons for not sampling | Threshold (Y/N) | Annual estimate of catch? (Y/N) | Annual percentage of released catch? (Y/N) | Collection of catch composition data? (Y/N) | Type of Survey | Comments |
| GBR | 2017 | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Ices | Gadus morhua | Y | | | Y | Y | Y | Nationella uppskattningar av antalet resor och studier på plats av fångst per ansträngningsenhet | |
| NLD | 2017 | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Ices | Anguilla anguilla | Y | | | Y | Y | Y | Nationella uppskattningar av antalet fritidsfiskare och fiskedagböcker | |
| GBR | 2017 | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Ices | Hajar | N | | | Y | Y | Y | Nationella uppskattningar av antalet resor och studier på plats av fångst per ansträngningsenhet | |
| DEU | 2017 | Östersjön | Ices | Rockor | Y | Inga fångster | | N | N | | | |
| | | Östersjön | Ices | | | | | | | | | |
| | | Östersjön | Ices | | | | | | | | | |
| | | Norra Atlanten | Ices | | | | | | | | | |
| | | Norra Atlanten | Ices | | | | | | | | | |
| | | Norra Atlanten | Ices | | | | | | | | | |
| | | Medelhavet och Svarta havet | GFCM | | | | | | | | | |
| | | Medelhavet och Svarta havet | GFCM | | | | | | | | | |
| | | Medelhavet och Svarta havet | GFCM | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MS

Sampling year

Area/EMU

RFMO/RFO/IO

Species

Applicable (Species present in the MS?)

Reasons for not sampling

Threshold (Y/N)

Annual estimate of catch? (Y/N)

Annual percentage of released catch? (Y/N)

Collection of catch composition data? (Y/N)

Type of Survey

Comments

GBR

2017

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Ices

Gadus morhua

Y

Y

Y

Y

Nationella uppskattningar av antalet resor och studier på plats av fångst per ansträngningsenhet

NLD

2017

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Ices

Anguilla anguilla

Y

Y

Y

Y

Nationella uppskattningar av antalet fritidsfiskare och fiskedagböcker

GBR

2017

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Ices

Hajar

N

Y

Y

Y

Nationella uppskattningar av antalet resor och studier på plats av fångst per ansträngningsenhet

DEU

2017

Östersjön

Ices

Rockor

Y

Inga fångster

N

N

Östersjön

Ices

Östersjön

Ices

Norra Atlanten

Ices

Norra Atlanten

Ices

Norra Atlanten

Ices

Medelhavet och Svarta havet

GFCM

Medelhavet och Svarta havet

GFCM

Medelhavet och Svarta havet

GFCM

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller punkt 2 a iv i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet och artikel 2, 3 och 4.1 i detta beslut. Denna tabell är avsedd för att specificera data som ska samlas in enligt tabell 3 av det fleråriga unionsprogrammet, som även inkluderar marina och sötvattensfångster från fritidsfiske för anadroma och katadroma arter.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| Sampling year (Provtagningsår) | Medlemstaten ska ange året för planerad provtagning. |
| Area/ EMU | Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 3 i det fleråriga unionsprogrammet.
  När det gäller ål ska ålförvaltningsenhet (EMU) rapporteras. |
| RFMO/RFO/IO | Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.
  t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo
  t.ex. RFO: CECAF
  t.ex. IO: Ices
  Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt). |
| Species (Arter) | Medlemsstaten ska rapportera (om möjligt, det latinska) namnet på de arter för vilka provtagning för fritidsfiske krävs enligt tabell 3 i det fleråriga unionsprogrammet eller som identifieras av pilotstudier och/eller förvaltningsbehov för fritidsfiske (per region). Alla arter ska tas med, även arter som inte finns i medlemsstaten. |
| Applicable (Species present in the MS?) (Tillämpligt, finns arten i medlemsstaten?) | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om arten finns i medlemsstaten. |
| Reasons for not sampling (Skäl till att inte provta) | Om arten finns i medlemsstaten men inte samlas in ska medlemsstaten ange orsaken eller orsakerna (fri text) för att inte provta denna art, med specifika hänvisningar när så är lämpligt (t.ex. att arten inte finns i området, förordningar eller lagar i landet, passar det tröskelvärde som krävs osv.). |
| Threshold (Tröskelvärde) (Y/N) | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej)om ett tröskelvärde tillämpas för den angivna arten, i enlighet med kapitel V i det fleråriga unionsprogrammet. |
| Annual estimate of catch? (Årlig uppskattning av fångst?) (Y/N) | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) huruvida den årliga (uppskattningen av fångsten (vikt och/eller antal) planeras för arten |
| Annual percentage of released catch? (Årlig procentandel av frisläppt fångst?) (Y/N) | Medlemsstaten ska ange med ”Y” eller ”N” huruvida den årliga procentandelen frisläppt fångst (frekvens frisläppt fisk) planeras för den nämnda arten |
| Collection of catch composition data (Insamling av data om fångstens sammansättning)? (Y/N) | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) huruvida fångstens sammansättning (t.ex. längdstruktur) planeras för den nämnda arten |
| Type of Survey (Typ av studie) | Medlemsstaten ska ange vilka typer av studier som som ska göras för att samla in data om fritidsfiske (t.ex. studier på plats, telefonstudier, fiskardagböcker osv. eller kombinationer av dessa). |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

Sampling year (Provtagningsår)

Medlemstaten ska ange året för planerad provtagning.

Area/ EMU

Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 3 i det fleråriga unionsprogrammet.

När det gäller ål ska ålförvaltningsenhet (EMU) rapporteras.

RFMO/RFO/IO

Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.

t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo

t.ex. RFO: CECAF

t.ex. IO: Ices

Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt).

Species (Arter)

Medlemsstaten ska rapportera (om möjligt, det latinska) namnet på de arter för vilka provtagning för fritidsfiske krävs enligt tabell 3 i det fleråriga unionsprogrammet eller som identifieras av pilotstudier och/eller förvaltningsbehov för fritidsfiske (per region). Alla arter ska tas med, även arter som inte finns i medlemsstaten.

Applicable (Species present in the MS?) (Tillämpligt, finns arten i medlemsstaten?)

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om arten finns i medlemsstaten.

Reasons for not sampling (Skäl till att inte provta)

Om arten finns i medlemsstaten men inte samlas in ska medlemsstaten ange orsaken eller orsakerna (fri text) för att inte provta denna art, med specifika hänvisningar när så är lämpligt (t.ex. att arten inte finns i området, förordningar eller lagar i landet, passar det tröskelvärde som krävs osv.).

Threshold (Tröskelvärde) (Y/N)

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej)om ett tröskelvärde tillämpas för den angivna arten, i enlighet med kapitel V i det fleråriga unionsprogrammet.

Annual estimate of catch? (Årlig uppskattning av fångst?) (Y/N)

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) huruvida den årliga (uppskattningen av fångsten (vikt och/eller antal) planeras för arten

Annual percentage of released catch? (Årlig procentandel av frisläppt fångst?) (Y/N)

Medlemsstaten ska ange med ”Y” eller ”N” huruvida den årliga procentandelen frisläppt fångst (frekvens frisläppt fisk) planeras för den nämnda arten

Collection of catch composition data (Insamling av data om fångstens sammansättning)? (Y/N)

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) huruvida fångstens sammansättning (t.ex. längdstruktur) planeras för den nämnda arten

Type of Survey (Typ av studie)

Medlemsstaten ska ange vilka typer av studier som som ska göras för att samla in data om fritidsfiske (t.ex. studier på plats, telefonstudier, fiskardagböcker osv. eller kombinationer av dessa).

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

Pilotstudie 1

Fritidsfiskets relativa andel av fångsterna jämfört med det kommersiella fiskets

Anmärkningar: Denna textruta uppfyller punkt 4 i kapitel V av det fleråriga unionsprogrammet och artikel 2 och artikel 4.3 a i detta beslut.

| 1. | Pilotstudiens syfte |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pilotstudiens varaktighet |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metod och förväntat resultat för pilotstudien |
| --- | --- |

3.

(högst 900 ord)

Tabell 1E

Insamling av data för anadroma och katadroma arter i sötvatten

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MS | Sampling period | Area | RFMO/RFO/IO | Species | Applicable (Y/N) | Reasons for not sampling | Water Body | Life stage | Fishery / Independent data collection | Method | Unit | Planned nos | Frequency | Comments |
| FIN | 2017-2020 | Östersjön | NASCO | Salmo salar | | | RIVER AAA | stirr | I | elektrofiske | n. platser | 40 | | |
| FIN | 2017-2020 | Östersjön | NASCO | Salmo salar | | | RIVER AAA | smolt | I | fälla | n. smolt | 4 000 | | |
| FIN | 2017-2020 | Östersjön | NASCO | Salmo salar | | | RIVER AAA | vuxen | I | räknare | n. räknare | 1 | | |
| FIN | 2017-2020 | Östersjön | NASCO | Salmo salar | | | RIVER AAA | vuxen | F | provtagning | n. prover | 100 | | |
| FIN | 2017-2020 | Östersjön | Ices | Anguilla anguilla | | | RIVER EEE | glas | I | elektrofiske | n. platser | 40 | | |
| FIN | 2017-2020 | Östersjön | Ices | Anguilla anguilla | | | RIVER EEE | gul | I | fälla | n. smolt | 4 000 | | |
| FIN | 2017-2020 | Östersjön | Ices | Anguilla anguilla | | | RIVER EEE | silver | I | räknare | n. räknare | 1 | | |
| GBR | 2017-2020 | UK Northern | Ices | Anguilla anguilla | | | N/A | glas | F | provtagning | n. prover | 100 | | |
| GBR | 2017-2020 | UK Northern | Ices | Anguilla anguilla | | | N/A | gul | I | fälla | n. fällor | 1 | | |
| GBR | 2017-2020 | UK Northern | Ices | Anguilla anguilla | | | N/A | silver | I | elektrofiske | n. platser | 20 | | |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MS

Sampling period

Area

RFMO/RFO/IO

Species

Applicable (Y/N)

Reasons for not sampling

Water Body

Life stage

Fishery / Independent data collection

Method

Unit

Planned nos

Frequency

Comments

FIN

2017-2020

Östersjön

NASCO

Salmo salar

RIVER AAA

stirr

I

elektrofiske

n. platser

40

FIN

2017-2020

Östersjön

NASCO

Salmo salar

RIVER AAA

smolt

I

fälla

n. smolt

4 000

FIN

2017-2020

Östersjön

NASCO

Salmo salar

RIVER AAA

vuxen

I

räknare

n. räknare

1

FIN

2017-2020

Östersjön

NASCO

Salmo salar

RIVER AAA

vuxen

F

provtagning

n. prover

100

FIN

2017-2020

Östersjön

Ices

Anguilla anguilla

RIVER EEE

glas

I

elektrofiske

n. platser

40

FIN

2017-2020

Östersjön

Ices

Anguilla anguilla

RIVER EEE

gul

I

fälla

n. smolt

4 000

FIN

2017-2020

Östersjön

Ices

Anguilla anguilla

RIVER EEE

silver

I

räknare

n. räknare

1

GBR

2017-2020

UK Northern

Ices

Anguilla anguilla

N/A

glas

F

provtagning

n. prover

100

GBR

2017-2020

UK Northern

Ices

Anguilla anguilla

N/A

gul

I

fälla

n. fällor

1

GBR

2017-2020

UK Northern

Ices

Anguilla anguilla

N/A

silver

I

elektrofiske

n. platser

20

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller punkterna 2 b c i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet och artikel 2, artikel 3 och artikel 4.1 i detta beslut. Denna tabell är avsedd för att specificera data som ska samlas in enligt tabell 1E i det fleråriga unionsprogrammet. Använd denna tabell för att ge en översikt av data som ska samlas in om kommersiellt sötvattenfiske för anadroma och katadroma arter.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| Sampling period (Provtagningsperiod) | Medlemstaten ska ange perioden för planerad provtagning. |
| Area (Område) | När det gäller ål ska ”EMU” (ålförvaltningsenhet) rapporteras.
  I alla övriga fall ska det avrinningsområdet rapporteras |
| RFMO/RFO/IO | Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.
  t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo
  t.ex. RFO: CECAF
  t.ex. IO: Ices
  Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt). |
| Species (Arter) | Medlemsstaten ska rapportera arternas (latinska) namn Alla arter ska rapporteras, även arter som inte finns i medlemsstaten. |
| Applicable (Tillämpligt) (Y/N) | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej)om arten finns i medlemsstaten eller om fiske av denna art är förbjudet. |
| Reasons for not sampling (Skäl till att inte provta) | Om arten finns i medlemsstaten men inte samlas in ska medlemsstaten ange orsaken eller orsakerna (fri text) för att inte provta denna art (t.ex. att arten inte finns i området, förordningar eller lagar i landet, passar det tröskelvärde som krävs osv.) |
| Water Body (Vattenförekomst) | Medlemsstaten ska fylla i namnet på det vattendrag/system som har valts (t.ex. indexflod). |
| Life stage (Livsstadium) | Medlemsstaten ska ange livsstadium för arten (t.ex. vuxen, glas, silver osv.) |
| Fishery/Independent data collection (Fiske/oberoende datainsamling) | Medlemsstaten ska ange huruvida data ska härledas från kommersiella fångster (fiske) eller från andra källor än kommersiella fångster (oberoende). |
| Method (Metod) | Medlemsstaten ska ange datakälla eller datakällor (t.ex. fälla, räknare, loggböcker osv. eller någon kombination av dessa metoder) från vilka data kommer att härledas. |
| Unit (Enhet) | För varje metod ska den planerade enheten för datarapportering anges (t.ex. antal fällor, antal räknare, antal enligt elektrofiske osv.). |
| Planned nos (Planerat antal) | Medlemsstaten ska ange det kvantifierbara (i siffror) mål som planeras för den valda enheten. |
| Frequency (Frekvens) | Medlemsstaten ska ange med vilken frekvens provtagningen kommer att äga rum (”M” (varje månad), ”Q” (varje kvartal), ”A” (varje år), ”O” (annan) – var god specificera). |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

Sampling period (Provtagningsperiod)

Medlemstaten ska ange perioden för planerad provtagning.

Area (Område)

När det gäller ål ska ”EMU” (ålförvaltningsenhet) rapporteras.

I alla övriga fall ska det avrinningsområdet rapporteras

RFMO/RFO/IO

Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.

t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo

t.ex. RFO: CECAF

t.ex. IO: Ices

Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt).

Species (Arter)

Medlemsstaten ska rapportera arternas (latinska) namn Alla arter ska rapporteras, även arter som inte finns i medlemsstaten.

Applicable (Tillämpligt) (Y/N)

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej)om arten finns i medlemsstaten eller om fiske av denna art är förbjudet.

Reasons for not sampling (Skäl till att inte provta)

Om arten finns i medlemsstaten men inte samlas in ska medlemsstaten ange orsaken eller orsakerna (fri text) för att inte provta denna art (t.ex. att arten inte finns i området, förordningar eller lagar i landet, passar det tröskelvärde som krävs osv.)

Water Body (Vattenförekomst)

Medlemsstaten ska fylla i namnet på det vattendrag/system som har valts (t.ex. indexflod).

Life stage (Livsstadium)

Medlemsstaten ska ange livsstadium för arten (t.ex. vuxen, glas, silver osv.)

Fishery/Independent data collection (Fiske/oberoende datainsamling)

Medlemsstaten ska ange huruvida data ska härledas från kommersiella fångster (fiske) eller från andra källor än kommersiella fångster (oberoende).

Method (Metod)

Medlemsstaten ska ange datakälla eller datakällor (t.ex. fälla, räknare, loggböcker osv. eller någon kombination av dessa metoder) från vilka data kommer att härledas.

Unit (Enhet)

För varje metod ska den planerade enheten för datarapportering anges (t.ex. antal fällor, antal räknare, antal enligt elektrofiske osv.).

Planned nos (Planerat antal)

Medlemsstaten ska ange det kvantifierbara (i siffror) mål som planeras för den valda enheten.

Frequency (Frekvens)

Medlemsstaten ska ange med vilken frekvens provtagningen kommer att äga rum (”M” (varje månad), ”Q” (varje kvartal), ”A” (varje år), ”O” (annan) – var god specificera).

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

Textruta 1E

Insamling av data för anadroma och katadroma arter i sötvatten

Anmärkningar: Denna textruta uppfyller punkt 2 b och c i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet och artikel 2 i detta beslut.

| Vald metod för insamling av data.

  (högst 250 ord per område) |
| --- |

Vald metod för insamling av data.

(högst 250 ord per område)

Tabell 1F

Oavsiktliga bifångster av fåglar, däggdjur, reptiler och fisk

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MS | Sampling period/year(s) | Region | RFMO/RFO/IO | Sub-area/Fishing ground | Scheme | Stratum ID code | Group of vulnerable species | Expected occurence of recordings | Comments |
| FRA | 2017-2018 | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Ices | | demersal till havs | SCT SD1-5 | fåglar | | |
| FRA | 2017-2018 | Medelhav et och Svarta havet | GFCM | | | | | | |
| FRA | 2017-2018 | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Ices | | | | | | |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MS

Sampling period/year(s)

Region

RFMO/RFO/IO

Sub-area/Fishing ground

Scheme

Stratum ID code

Group of vulnerable species

Expected occurence of recordings

Comments

FRA

2017-2018

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Ices

demersal till havs

SCT SD1-5

fåglar

FRA

2017-2018

Medelhav et och Svarta havet

GFCM

FRA

2017-2018

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Ices

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller punkt 3 a i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet och artikel 2 i detta beslut. Denna tabell är avsedd för att specificera data som ska samlas in enligt tabell 1D i det fleråriga unionsprogrammet. Förklara den planerade provtagningsstrategin.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| Sampling period (Provtagningsperiod)/år (ett eller flera) | Medlemstaten ska ange perioden för planerad provtagning. Ange referensåret eller referensåren som ”2017–2018”. |
| Region | Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”. |
| RFMO/RFO/IO | Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.
  t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo
  t.ex. RFO: CECAF
  t.ex. IO: Ices
  Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt). |
| Sub-area/Fishing ground (Delområde/fångstområde) | Medlemsstaten ska ange fiskeområdet för angivna arber/bestånd (t.ex. GSA 16, Ices-områden I, II, Ices-områden IIIa, IV, VIId osv.). |
| Scheme (Plan) | Medlemsstaten ska ange provtagningsprogrammet: ”at markets” (på marknader), ”at sea” (till havs), en kombination av båda eller ”other” (annan). Värdena ska överensstämma med de värden som rapporteras i tabell 4A och tabell 4B i denna bilaga, om inte det finns specifika program. |
| Stratum ID code (id-kod för stratum) | Medlemsstaten ska ange en unik kod för att identifiera varje stratum i planen. Värdena ska överensstämma med de värden som rapporteras i tabell 4A och tabell 4B i denna bilaga, om inte det finns specifika program. |
| Group of vulnerable species (Grupp av känsliga arter) | Medlemsstaten ska ange gruppen av arter baserat på bestämmelse 3 a i kapitel III i det fleråriga unionsprogrammet. |
| Expected occurence of recordings (Förväntat antal registreringar) | Medlemsstaten ska ange förväntat antal registreringar för individer som fångats som oavsiktlig bifångst, inbegripet frisläppta exemplar, i enlighet med tabell 1 D i det fleråriga unionsprogrammet. Fyll i med (+/-) antal eller ”X”. |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

Sampling period (Provtagningsperiod)/år (ett eller flera)

Medlemstaten ska ange perioden för planerad provtagning. Ange referensåret eller referensåren som ”2017–2018”.

Region

Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”.

RFMO/RFO/IO

Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.

t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo

t.ex. RFO: CECAF

t.ex. IO: Ices

Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt).

Sub-area/Fishing ground (Delområde/fångstområde)

Medlemsstaten ska ange fiskeområdet för angivna arber/bestånd (t.ex. GSA 16, Ices-områden I, II, Ices-områden IIIa, IV, VIId osv.).

Scheme (Plan)

Medlemsstaten ska ange provtagningsprogrammet: ”at markets” (på marknader), ”at sea” (till havs), en kombination av båda eller ”other” (annan). Värdena ska överensstämma med de värden som rapporteras i tabell 4A och tabell 4B i denna bilaga, om inte det finns specifika program.

Stratum ID code (id-kod för stratum)

Medlemsstaten ska ange en unik kod för att identifiera varje stratum i planen. Värdena ska överensstämma med de värden som rapporteras i tabell 4A och tabell 4B i denna bilaga, om inte det finns specifika program.

Group of vulnerable species (Grupp av känsliga arter)

Medlemsstaten ska ange gruppen av arter baserat på bestämmelse 3 a i kapitel III i det fleråriga unionsprogrammet.

Expected occurence of recordings (Förväntat antal registreringar)

Medlemsstaten ska ange förväntat antal registreringar för individer som fångats som oavsiktlig bifångst, inbegripet frisläppta exemplar, i enlighet med tabell 1 D i det fleråriga unionsprogrammet. Fyll i med (+/-) antal eller ”X”.

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

Pilotstudie 2

Fiskenivå och fiskeverksamhetens effekter på biologiska resurser och på marina ekosystem

Anmärkningar: Denna textruta uppfyller punkt 3 c i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet och artikel 2 och 4.3 b i detta beslut.

| 1. | Pilotstudiens syfte |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pilotstudiens varaktighet |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metod och förväntat resultat för pilotstudien |
| --- | --- |

3.

(högst 900 ord)

Tabell 1G

Förteckning över forskningsstudier till havs

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MS | Name of survey | Acronym | Mandatory (Y/N) | Threshold (Y/N) | Agreed at RCG level | MS participation | Area(s) covered | Period (Month) | Frequency | Days at sea planned | Type of sampling activities | Planned target | Map | Relevant international planning group - RFMO/RFO/IO | International database | Comments |
| NLD | Demersal Young Fish Survey | | | | | | IVc | sept-okt | Årlig | 10 | Fiskeinsatser | 33 | Fig 7.1 | ICES PGIPS | | |
| NLD | NS Herring Acoustic Survey | | | | | | IIIa, IV | juli | Årlig | 15 | Echo Nm | 50 | Fig 7.2 | ICES PGIPS | | |
| NLD | NS Herring Acoustic Survey | | | | | | IIIa, IV | juli | X | 15 | Planktoninsatser | 15 | Fig 7.2 | ICES PGIPS | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MS

Name of survey

Acronym

Mandatory (Y/N)

Threshold (Y/N)

Agreed at RCG level

MS participation

Area(s) covered

Period (Month)

Frequency

Days at sea planned

Type of sampling activities

Planned target

Map

Relevant international planning group - RFMO/RFO/IO

International database

Comments

NLD

Demersal Young Fish Survey

IVc

sept-okt

Årlig

10

Fiskeinsatser

33

Fig 7.1

ICES PGIPS

NLD

NS Herring Acoustic Survey

IIIa, IV

juli

Årlig

15

Echo Nm

50

Fig 7.2

ICES PGIPS

NLD

NS Herring Acoustic Survey

IIIa, IV

juli

X

15

Planktoninsatser

15

Fig 7.2

ICES PGIPS

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller kapitel IV och kapitel V i det fleråriga unionsprogrammet och artiklarna 2 och 3 i detta beslut. Denna tabell är avsedd för att specificera vilka forskningsstudier till havs som anges i tabell 10 i det fleråriga unionsprogrammet och vilka kompletterande studier som ska genomföras av medlemsstaten.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| Name of survey (Studiens namn) | Medlemsstaten ska ange studiens syfte. För obligatoriska studier ska namnet vara detsamma som det som används i tabell 10 i det fleråriga unionsprogrammet |
| Acronym (Förkortning) | Medlemsstaten ska ange studiens akronym. För obligatoriska studier ska akronymen vara densamma som den som används i tabell 10 i det fleråriga unionsprogrammet |
| Mandatory (Obligatorisk) (Y/N) | Medlemsstaten ska ange ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om studien ingår i tabell 10 i det fleråriga unionsprogrammet. |
| Threshold (Tröskelvärde) (Y/N) | Medlemsstaten ska ange ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om ett tröskelvärde tillämpas, i enlighet med bestämmelse 7 i kapitel V i det fleråriga unionsprogrammet. Om ”Y” (ja), beskriv närmare i textruta 1G i denna bilaga. |
| Agreed at RCG level (Antaget på RCG-nivå) | Medlemsstaten ska ange ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om det beslutats om studien på marin regional nivå. |
| MS participation (Medlemsstaternas deltagande) | Ange om en eller flera andra medlemsstater deltar i studien samt formen för deltagandet [”F” (finansiellt), ”T” (tekniskt), ”E” (insats) eller ”C” (kombination)]. Beskriv närmare i textruta 1G i denna bilaga. Om ingen annan medlemsstat deltar i undersökningen ska ”N/A” (ej tillämpligt) fyllas i i detta fält. |
| Area(s) covered (Område(n)) som omfattas | Medlemsstaten ska ange vilka områden man planerar att täcka. För obligatoriska studier ska området vara detsamma som det som används i tabell 10 i det fleråriga unionsprogrammet |
| Period (Month) (Månad) | Medlemsstaten ska ange vilken tidsperiod (i månader) man planerar att täcka. För obligatoriska studier skatidsperioden vara densamma som den som används i tabell 10 i det fleråriga unionsprogrammet. |
| Frequency (Frekvens) | Medlemsstaten ska ange studiens frekvens. ”Annual” (Årlig), ”Biennial” (Vartannat år), ”Triennial” (Vart tredje år) osv. |
| Days at sea planned (Planerade dagar till havs) | Medlemsstaten ska ange de dagar till havs som planeras på nationell nivå. |
| Type of sampling activities (Typ av provtagningsverksamhet) | Medlemsstaten ska ange typen av provtagningsaktivitet: Den huvudsakliga provtagningsverksamheten är den som överenskommits i den relevanta grupp som ansvarar för planeringen av studien, till skillnad från ytterligare provtagningsverksamhet. Använd en egen rad för varje typ av provtagningsverksamhet. Medlemsstaten uppmanas att använda kategorierna nedan: Fiskeinsatser, konduktivitet, temperatur, densitet (CTD), planktoninsatser osv. |
| Planned target (Planerat mål) | Medlemsstaten ska ange antalet planerade provtagningsaktiviteter. |
| Map (Karta) | Medlemsstaten ska införa en hänvisning till kartan, enligt textruta 1G i denna bilaga. |
| Relevant international planning group (Relevant internationell planeringsgrupp) – RFMO/RFO/IO | Medlemsstaten ska ange relevant internationell grupp som planerar studien och dess motsvarande RFMO/RFO/IO
  Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.
  t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo
  t.ex. RFO: CECAF
  t.ex. IO: Ices
  Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt). |
| International database (Internationell databas) | Medlemsstaten ska ange namnet på den internationella databasen, i förhållande till de data som samlas in under forskningsstudion, eller ange ”no existing database” (ingen befintlig databas). Detta gäller förekomsten av en internationell databas, inte om data laddas upp eller inte. |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

Name of survey (Studiens namn)

Medlemsstaten ska ange studiens syfte. För obligatoriska studier ska namnet vara detsamma som det som används i tabell 10 i det fleråriga unionsprogrammet

Acronym (Förkortning)

Medlemsstaten ska ange studiens akronym. För obligatoriska studier ska akronymen vara densamma som den som används i tabell 10 i det fleråriga unionsprogrammet

Mandatory (Obligatorisk) (Y/N)

Medlemsstaten ska ange ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om studien ingår i tabell 10 i det fleråriga unionsprogrammet.

Threshold (Tröskelvärde) (Y/N)

Medlemsstaten ska ange ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om ett tröskelvärde tillämpas, i enlighet med bestämmelse 7 i kapitel V i det fleråriga unionsprogrammet. Om ”Y” (ja), beskriv närmare i textruta 1G i denna bilaga.

Agreed at RCG level (Antaget på RCG-nivå)

Medlemsstaten ska ange ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om det beslutats om studien på marin regional nivå.

MS participation (Medlemsstaternas deltagande)

Ange om en eller flera andra medlemsstater deltar i studien samt formen för deltagandet [”F” (finansiellt), ”T” (tekniskt), ”E” (insats) eller ”C” (kombination)]. Beskriv närmare i textruta 1G i denna bilaga. Om ingen annan medlemsstat deltar i undersökningen ska ”N/A” (ej tillämpligt) fyllas i i detta fält.

Area(s) covered (Område(n)) som omfattas

Medlemsstaten ska ange vilka områden man planerar att täcka. För obligatoriska studier ska området vara detsamma som det som används i tabell 10 i det fleråriga unionsprogrammet

Period (Month) (Månad)

Medlemsstaten ska ange vilken tidsperiod (i månader) man planerar att täcka. För obligatoriska studier skatidsperioden vara densamma som den som används i tabell 10 i det fleråriga unionsprogrammet.

Frequency (Frekvens)

Medlemsstaten ska ange studiens frekvens. ”Annual” (Årlig), ”Biennial” (Vartannat år), ”Triennial” (Vart tredje år) osv.

Days at sea planned (Planerade dagar till havs)

Medlemsstaten ska ange de dagar till havs som planeras på nationell nivå.

Type of sampling activities (Typ av provtagningsverksamhet)

Medlemsstaten ska ange typen av provtagningsaktivitet: Den huvudsakliga provtagningsverksamheten är den som överenskommits i den relevanta grupp som ansvarar för planeringen av studien, till skillnad från ytterligare provtagningsverksamhet. Använd en egen rad för varje typ av provtagningsverksamhet. Medlemsstaten uppmanas att använda kategorierna nedan: Fiskeinsatser, konduktivitet, temperatur, densitet (CTD), planktoninsatser osv.

Planned target (Planerat mål)

Medlemsstaten ska ange antalet planerade provtagningsaktiviteter.

Map (Karta)

Medlemsstaten ska införa en hänvisning till kartan, enligt textruta 1G i denna bilaga.

Relevant international planning group (Relevant internationell planeringsgrupp) – RFMO/RFO/IO

Medlemsstaten ska ange relevant internationell grupp som planerar studien och dess motsvarande RFMO/RFO/IO

Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.

t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo

t.ex. RFO: CECAF

t.ex. IO: Ices

Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt).

International database (Internationell databas)

Medlemsstaten ska ange namnet på den internationella databasen, i förhållande till de data som samlas in under forskningsstudion, eller ange ”no existing database” (ingen befintlig databas). Detta gäller förekomsten av en internationell databas, inte om data laddas upp eller inte.

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

Textruta 1G

Förteckning över forskningsstudier till havs

Anmärkningar: Denna ruta uppfyller kapitel IV i det fleråriga unionsprogrammet och artikel 2 och artikel 7.3 i detta beslut. Denna tabell är avsedd för att specificera vilka forskningsstudier till havs som anges i tabell 10 i det fleråriga unionsprogrammet som ska genomföras. Medlemsstaterna ska ange specifikt huruvida forskningsstudien inkluderas i tabell 10 i det fleråriga unionsprogrammet eller är en ytterligare studie.

| 1. | Målen för studien |
| --- | --- |

1.

| 2. | Beskrivning av de metoder som används i studien. För obligatoriska studier, länka till manualerna. Inkludera en grafisk representation (karta) |
| --- | --- |

2.

| 3. | För internationellt samordnade studier, beskriv deltagande medlemsstater/fartyg och relevant internationell grupp som ansvarar för att planera studien |
| --- | --- |

3.

| 4. | Beskriv i tillämpliga fall den internationella uppgiftsdelningen (fysisk och/eller ekonomisk) och den överenskommelse om kostnadsfördelning som används. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Förklara var tröskelvärdena gäller |
| --- | --- |

5.

(högst 450 ord per studie)

Tabell 1H

Insamling och spridning av data från forskningsstudier

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MS | Name of survey | Acronym | Type of data collected | Core/Additional variable | Used as basis for advice (Y/N) | Comments |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Biologiska data för torsk IVa | C | Y | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Biologiska data för skarpsill IVa | C | Y | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Sillyngel | C | Y | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | CTD per insats | A | N | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Skräp i trålen | A | N | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Bottenfauna i trålen | A | N | |
| NLD | Internation Blue whiting Acoustic survey | BWAS | Blåvitling akustiska/biologiska data | C | Y | |
| NLD | Internation Blue whiting survey | BWAS | Observationer av marina däggdjur | A | N | |
| NLD | International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey | MEGS | Produktion av makrillägg | C | Y | |
| NLD | International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey | MEGS | CTD per insats | C | Y | |
| ITA | Mediterranean international bottom trawl survey | MEDITS | Biologiska data för taggmakrill | C | Y | |
| ITA | Mediterranean international bottom trawl survey | MEDITS | biologiska data för mulle | C | Y | |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MS

Name of survey

Acronym

Type of data collected

Core/Additional variable

Used as basis for advice (Y/N)

Comments

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Biologiska data för torsk IVa

C

Y

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Biologiska data för skarpsill IVa

C

Y

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Sillyngel

C

Y

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

CTD per insats

A

N

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Skräp i trålen

A

N

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Bottenfauna i trålen

A

N

NLD

Internation Blue whiting Acoustic survey

BWAS

Blåvitling akustiska/biologiska data

C

Y

NLD

Internation Blue whiting survey

BWAS

Observationer av marina däggdjur

A

N

NLD

International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey

MEGS

Produktion av makrillägg

C

Y

NLD

International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey

MEGS

CTD per insats

C

Y

ITA

Mediterranean international bottom trawl survey

MEDITS

Biologiska data för taggmakrill

C

Y

ITA

Mediterranean international bottom trawl survey

MEDITS

biologiska data för mulle

C

Y

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller kapitel IV i det fleråriga unionsprogrammet. Denna tabell är avsedd för att specificera vilka data som ska samlas in när det gäller de forskningsstudier till havs som anges i tabell 1G i denna bilaga.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| Name of survey (Studiens namn) | Medlemsstaten ska ange studiens syfte. För obligatoriska studier ska namnet vara detsamma som det som används i tabell 10 i det fleråriga unionsprogrammet |
| Acronym (Förkortning) | Medlemsstaten ska ange studiens akronym. För obligatoriska studier ska akronymen vara densamma som den som används i tabell 10 i det fleråriga unionsprogrammet |
| Type of data collected (Typ av insamlade data) | Medlemsstaten ska ange typen av data som samlas in. Använd en egen rad för varje typ av data som samlats in. Medlemsstaten uppmanas att använda kategorierna nedan: Biologiska data för ett visst bestånd, yngeldata för ett visst bestånd, äggproduktion för ett visst bestånd, CTD per fiskeinsats, skräp per fiskeinsats, observationer av marina däggdjur, sköldpaddor, sjöfåglar och bottenfauna i trålen osv. Vid studier av flera arter kan olika bestånd grupperas |
| Core/Additional variable (Huvudsakliga och ytterligare variabler) | Huvudsakliga variabler är de som följer av huvudsaklig provtagningsverksamhet som avgör studiens upplägg. Ytterligare variabler är alla övriga. Rapportering av ytterligare variabler är inte obligatorisk. |
| Used as basis of advice (Använd som bas för förvaltningsråd) (Y/N) | Medlemsstaten ska ange ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om de data som samlas in väntas ligga till grund för råd. Medlemsstater kan under ”Comments” ange typen av råd (beståndsbedömning, integrerad analys av ekosystem, nationell rådgivning osv.). |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

Name of survey (Studiens namn)

Medlemsstaten ska ange studiens syfte. För obligatoriska studier ska namnet vara detsamma som det som används i tabell 10 i det fleråriga unionsprogrammet

Acronym (Förkortning)

Medlemsstaten ska ange studiens akronym. För obligatoriska studier ska akronymen vara densamma som den som används i tabell 10 i det fleråriga unionsprogrammet

Type of data collected (Typ av insamlade data)

Medlemsstaten ska ange typen av data som samlas in. Använd en egen rad för varje typ av data som samlats in. Medlemsstaten uppmanas att använda kategorierna nedan: Biologiska data för ett visst bestånd, yngeldata för ett visst bestånd, äggproduktion för ett visst bestånd, CTD per fiskeinsats, skräp per fiskeinsats, observationer av marina däggdjur, sköldpaddor, sjöfåglar och bottenfauna i trålen osv. Vid studier av flera arter kan olika bestånd grupperas

Core/Additional variable (Huvudsakliga och ytterligare variabler)

Huvudsakliga variabler är de som följer av huvudsaklig provtagningsverksamhet som avgör studiens upplägg. Ytterligare variabler är alla övriga. Rapportering av ytterligare variabler är inte obligatorisk.

Used as basis of advice (Använd som bas för förvaltningsråd) (Y/N)

Medlemsstaten ska ange ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om de data som samlas in väntas ligga till grund för råd. Medlemsstater kan under ”Comments” ange typen av råd (beståndsbedömning, integrerad analys av ekosystem, nationell rådgivning osv.).

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

AVSNITT 2

DATA FÖR FISKEVERKSAMHET

Tabell 2A

Strategi för insamling av data om variabler för fiskeverksamhet

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MS | Supra region | Region | Variable Group | Fishing technique | Length class | Metiers (level 6) | Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Y/N/I) | Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates | Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) | Additional data collection (Y/N) | Data collection scheme | Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips) | Comments |
| FRA | Norra Atlanten | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Insats | Bomtrålare | 18-< 24 m | Alla verksamhetsgrenar | I | Avräkningsnotor | 50 % | Y | Studie med sannolikhetsurval | 5 % | |
| FRA | Norra Atlanten | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Insats | Bomtrålare | 40 m eller större | OTBDEF8090 | Y | Loggböcker , VMS - data , avräknngsnotor | 100 % | N | Ingen | NA | |
| FRA | Norra Atlanten | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Landningar | Drivgarn och fasta garn | 12-< 18 m | Alla verksamhetsgrenar | I | Loggböcker , avräkningsnotor | 75 % | Y | Indirekt studie | 10 % | |
| FRA | Norra Atlanten | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Landningar | | | Alla verksamhetsgrenar | N | NA | NA | Y | Studie utan sannolikhetsurval | 5 % | |
| FRA | Norra Atlanten | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Kapacitet | | | Alla verksamhetsgrenar | I | Loggböcker , avräkningsnotor | 90 % | Y | Censusstudie | 100 % | |
| FRA | Norra Atlanten | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | | | | | | | | | | | |
| FRA | Norra Atlanten | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | | | | | | | | | | | |
| FRA | Norra Atlanten | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | | | | | | | | | | | |
| FRA | Norra Atlanten | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | | | | | | | | | | | |
| FRA | Norra Atlanten | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | | | | | | | | | | | |
| FRA | Norra Atlanten | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | | | | | | | | | | | |
| FRA | Norra Atlanten | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | | | | | | | | | | | |
| FRA | Norra Atlanten | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | | | | | | | | | | | |
| FRA | Norra Atlanten | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | | | | | | | | | | | |
| FRA | Medelhavet och Svarta havet | Medelhavet och Svarta havet | | | | | | | | | | | |
| FRA | Medelhavet och Svarta havet | Medelhavet och Svarta havet | | | | | | | | | | | |
| FRA | Medelhavet och Svarta havet | Medelhavet och Svarta havet | | | | | | | | | | | |
| FRA | Medelhavet och Svarta havet | Medelhavet och Svarta havet | | | | | | | | | | | |
| FRA | Medelhavet och Svarta havet | Medelhavet och Svarta havet | | | | | | | | | | | |
| FRA | Medelhavet och Svarta havet | Medelhavet och Svarta havet | | | | | | | | | | | |
| FRA | Medelhavet och Svarta havet | Medelhavet och Svarta havet | | | | | | | | | | | |
| FRA | Medelhavet och Svarta havet | Medelhavet och Svarta havet | | | | | | | | | | | |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MS

Supra region

Region

Variable Group

Fishing technique

Length class

Metiers (level 6)

Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Y/N/I)

Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates

Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips)

Additional data collection (Y/N)

Data collection scheme

Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips)

Comments

FRA

Norra Atlanten

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Insats

Bomtrålare

18-< 24 m

Alla verksamhetsgrenar

I

Avräkningsnotor

50 %

Y

Studie med sannolikhetsurval

5 %

FRA

Norra Atlanten

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Insats

Bomtrålare

40 m eller större

OTBDEF8090

Y

Loggböcker , VMS - data , avräknngsnotor

100 %

N

Ingen

NA

FRA

Norra Atlanten

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Landningar

Drivgarn och fasta garn

12-< 18 m

Alla verksamhetsgrenar

I

Loggböcker , avräkningsnotor

75 %

Y

Indirekt studie

10 %

FRA

Norra Atlanten

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Landningar

Alla verksamhetsgrenar

N

NA

NA

Y

Studie utan sannolikhetsurval

5 %

FRA

Norra Atlanten

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Kapacitet

Alla verksamhetsgrenar

I

Loggböcker , avräkningsnotor

90 %

Y

Censusstudie

100 %

FRA

Norra Atlanten

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

FRA

Norra Atlanten

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

FRA

Norra Atlanten

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

FRA

Norra Atlanten

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

FRA

Norra Atlanten

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

FRA

Norra Atlanten

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

FRA

Norra Atlanten

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

FRA

Norra Atlanten

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

FRA

Norra Atlanten

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

FRA

Medelhavet och Svarta havet

Medelhavet och Svarta havet

FRA

Medelhavet och Svarta havet

Medelhavet och Svarta havet

FRA

Medelhavet och Svarta havet

Medelhavet och Svarta havet

FRA

Medelhavet och Svarta havet

Medelhavet och Svarta havet

FRA

Medelhavet och Svarta havet

Medelhavet och Svarta havet

FRA

Medelhavet och Svarta havet

Medelhavet och Svarta havet

FRA

Medelhavet och Svarta havet

Medelhavet och Svarta havet

FRA

Medelhavet och Svarta havet

Medelhavet och Svarta havet

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller bestämmelse 4 i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet och artikel 2 och 4.2 a i detta beslut. Denna tabell är avsedd för att ange och beskriva den metod som används för att härleda uppskattningar av representativa prover där data inte registreras enligt förordning (EU) nr 1224/2009 eller när data som samlats in enligt förordning (EU) nr 1224/2009 inte har rätt aggregationsnivå för den avsedda vetenskapliga användningen.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| Supra region (Supraregion) | Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå III). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”. |
| Region | Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”. |
| Variable group (Variabelgrupp) | Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 4 i det fleråriga unionsprogrammet. Kan specificeras per variabel och inte variabelgrupp ifall olika källor används för olika variabler i samma variabelgrupp. |
| Fishing technique (Fiskemetod) | Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5B i det fleråriga unionsprogrammet. Sätt en asterisk om segmentet har grupperats med andra segment för datainsamlingsändamål. Inaktiva fartyg ska inkluderas som ett separat segment. |
| Length class (Längdklass) |
| Metiers (level 6) (Verksamhetsgren, nivå 6) | Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 2 i det fleråriga unionsprogrammet. Ska identifieras endast om medlemsstaten har en specifik provtagningsram som definieras efter ”metier by segment” (verksamhetsgrenens segment). I annat fall kan medlemsstaten ange ”all metiers” (alla verksamhetsgrenar) men informationen måste rapporteras efter ”verksamhetsgrenens flottsegment”. |
| Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Data insamlade enligt kontrollförordningen som lämpar sig för vetenskaplig användning) (Y/N/I) | Medlemsstaten ska ange ”Y” (ja), ”N” (nej) eller ”I” (otillräckligt). |
| Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates (Typ av data som samlats in enligt kontrollförordningen som används för att beräkna uppskattningarna) | Medlemsstaten ska ange typen av data som samlas in. Loggböcker, avräkningsnotor, VMS-data osv. |
| Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) (Förväntad täckning för data som samlats in enligt kontrollförordningen, % fiskeresor) | För varje datakälla ska planerad täckningsprocent och uppskattad bas för fiskeresor anges som indikatorer för en ram för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll. |
| Additional data collection (Ytterligare datainsamling) (Y/N) | Medlemsstaten ska ange ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om ytterligare datainsamling planeras. |
| Data collection scheme (Datainsamlingsprogram) | Medlemsstaten ska ange datainsamlingsprogrammet: Studie med sannolikhetsurval, studie med icke-sannolikhetsurval, indirekt studie, censusstudie, ingen osv. |
| Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips) (Planerad täckning för data som samlats in enligt kontrollförordningen, % fiskeresor) | För varje datakälla ska planerad täckningsprocent och uppskattad bas för fiskeresor anges som indikatorer för en ram för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll. |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

Supra region (Supraregion)

Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå III). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”.

Region

Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”.

Variable group (Variabelgrupp)

Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 4 i det fleråriga unionsprogrammet. Kan specificeras per variabel och inte variabelgrupp ifall olika källor används för olika variabler i samma variabelgrupp.

Fishing technique (Fiskemetod)

Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5B i det fleråriga unionsprogrammet. Sätt en asterisk om segmentet har grupperats med andra segment för datainsamlingsändamål. Inaktiva fartyg ska inkluderas som ett separat segment.

Length class (Längdklass)

Metiers (level 6) (Verksamhetsgren, nivå 6)

Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 2 i det fleråriga unionsprogrammet. Ska identifieras endast om medlemsstaten har en specifik provtagningsram som definieras efter ”metier by segment” (verksamhetsgrenens segment). I annat fall kan medlemsstaten ange ”all metiers” (alla verksamhetsgrenar) men informationen måste rapporteras efter ”verksamhetsgrenens flottsegment”.

Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Data insamlade enligt kontrollförordningen som lämpar sig för vetenskaplig användning) (Y/N/I)

Medlemsstaten ska ange ”Y” (ja), ”N” (nej) eller ”I” (otillräckligt).

Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates (Typ av data som samlats in enligt kontrollförordningen som används för att beräkna uppskattningarna)

Medlemsstaten ska ange typen av data som samlas in. Loggböcker, avräkningsnotor, VMS-data osv.

Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) (Förväntad täckning för data som samlats in enligt kontrollförordningen, % fiskeresor)

För varje datakälla ska planerad täckningsprocent och uppskattad bas för fiskeresor anges som indikatorer för en ram för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll.

Additional data collection (Ytterligare datainsamling) (Y/N)

Medlemsstaten ska ange ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om ytterligare datainsamling planeras.

Data collection scheme (Datainsamlingsprogram)

Medlemsstaten ska ange datainsamlingsprogrammet: Studie med sannolikhetsurval, studie med icke-sannolikhetsurval, indirekt studie, censusstudie, ingen osv.

Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips) (Planerad täckning för data som samlats in enligt kontrollförordningen, % fiskeresor)

För varje datakälla ska planerad täckningsprocent och uppskattad bas för fiskeresor anges som indikatorer för en ram för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll.

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

Textruta 2A

Strategi för insamling av data om variabler för fiskeverksamhet

Anmärkningar: Denna ruta uppfyller punkt 4 i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet och artikel 2 och 4.2 b och 5.2 i detta beslut. Den är avsedd för att ange och beskriva den metod som används för att härleda uppskattningar av representativa prover där data inte registreras enligt förordning (EU) nr 1224/2009 eller när data som samlats in enligt förordning (EU) nr 1224/2009 inte har rätt aggregationsnivå för den avsedda vetenskapliga användningen.

| 1. | Beskrivning av metoder för korsvalidering av olika datakällor. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Beskrivning av metoder som används för att uppskatta värdet av landningar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Beskrivning av metoder som används för att uppskatta genomsnittspriset (det rekommenderas att viktade genomsnitt används resa för resa). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Beskrivning av metoder som används för att planera insamling av kompletterande data (metod för provplanen, typ av data som samlas in, insamlingsfrekvens osv.). |
| --- | --- |

4.

(högst 900 ord per region)

AVSNITT 3

EKONOMISKA OCH SOCIALA DATA

Tabell 3 A

Populationssegment för insamling av ekonomiska och sociala data för fisket

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MS | Supra region | Fishing technique | Length class | Type of variables (E/S) | Variable | Data Source | Type of data collection scheme | Frequency | Planned sample rate % | Comments |
| ESP | Östersjön , Nordsjön och Östra Norra ishavet och Norra Atlanten | Bomtrålare | 18-< 24 m | E | Landningarnas bruttovärde | frågeformulär | A - Census | | | |
| ESP | Östersjön , Nordsjön och Östra Norra ishavet och Norra Atlanten | Bomtrålare | 40 m eller större | E | Annan inkomst | frågeformulär | B - Studie med sannolikhetsurval | | | |
| ESP | Medelhavet och Svarta havet | Drivgarn och fasta garn | 12-< 18 m | E | Besättningens löner | frågeformulär | B - Studie utan sannolikhetsurval | | | |
| | | | | S | Anställning efter kön | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MS

Supra region

Fishing technique

Length class

Type of variables (E/S)

Variable

Data Source

Type of data collection scheme

Frequency

Planned sample rate %

Comments

ESP

Östersjön , Nordsjön och Östra Norra ishavet och Norra Atlanten

Bomtrålare

18-< 24 m

E

Landningarnas bruttovärde

frågeformulär

A - Census

ESP

Östersjön , Nordsjön och Östra Norra ishavet och Norra Atlanten

Bomtrålare

40 m eller större

E

Annan inkomst

frågeformulär

B - Studie med sannolikhetsurval

ESP

Medelhavet och Svarta havet

Drivgarn och fasta garn

12-< 18 m

E

Besättningens löner

frågeformulär

B - Studie utan sannolikhetsurval

S

Anställning efter kön

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller punkt 5 a och b i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet och artikel 2, 3, 4.1 och 4.2 i detta beslut. Denna tabell är avsedd för att specificera data som ska samlas in enligt tabellerna 5A och 6 i det fleråriga unionsprogrammet. Använd denna tabell för att ge en översikt över populationen för ekonomiska och sociala data i fiskesektorn.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| Supra region (Supraregion) | Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå III). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”. |
| Fishing technique (Fiskemetod) | Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5B i det fleråriga unionsprogrammet. Sätt en asterisk om segmentet har grupperats med andra segment för datainsamlingsändamål. Inaktiva fartyg ska inkluderas som ett separat segment. |
| Length class (Längdklass) |
| Type of variables (Typ av variabler) (E/S) | Medlemsstaten ska ange till vilken kategori variablerna hör: ”E” (ekonomisk) eller ”S” (social) baserat på tabell 5A i det fleråriga unionsprogrammet för ekonomiska variabler och tabell 6 i det fleråriga unionsprogrammet för sociala variabler |
| Variable (Variabel) | Medlemsstaten ska hänvisa till den namnkonvention som används i tabell 5A i det fleråriga unionsprogrammet, andra kolumnen för ekonomiska variabler, och tabell 6 i det fleråriga unionsprogrammet för sociala variabler |
| Data Source (Datakälla) | Medlemsstaten ska ange den datakälla som används (loggbok, avräkningsnotor, konton, frågeformulär osv.) Datakällor ska anges tydligt för varje variabel. |
| Type of data collection scheme (Typ av datainsamlingsmetod) | Medlemsstaten ska ange koden för datainsamlingsmetoden enligt följande: A – Census. B – Studie med sannolikhetsurval. C – Studie med icke-sannolikhetsurval. D – Indirekt studie. Om variabeln inte samlas in direkt utan uppskattas används ”indirect survey” (indirekt studie). I så fall ges ytterligare förklaring av datainsamlingsmetoden och uppskattningsmetoden i textruta 3A i denna bilaga. |
| Frequency (Frekvens) | Medlemsstaten ska ange med vilken frekvens ekonomiska och sociala data ska samlas in enligt bestämmelse 5 a och b i kapitel III i det fleråriga unionsprogrammet |
| Planned sample rate % (Planerad provfrekvens %) | Den planerade provfrekvensen (%) ska baseras på flottpopulationen, som definieras som fartyg som ingick i flottregistret den 31 december och alla aktiva fiskefartyg som fiskat minst en dag under året. När datainsamling inte ska göras för vissa variabler ska kolumnen ”Planerad provfrekvens (%)” fyllas i med ”N” (nej). Den planerade provfrekvensen kan modifieras baserat på uppdaterad information om den totala populationen (flottregister). |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

Supra region (Supraregion)

Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå III). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”.

Fishing technique (Fiskemetod)

Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5B i det fleråriga unionsprogrammet. Sätt en asterisk om segmentet har grupperats med andra segment för datainsamlingsändamål. Inaktiva fartyg ska inkluderas som ett separat segment.

Length class (Längdklass)

Type of variables (Typ av variabler) (E/S)

Medlemsstaten ska ange till vilken kategori variablerna hör: ”E” (ekonomisk) eller ”S” (social) baserat på tabell 5A i det fleråriga unionsprogrammet för ekonomiska variabler och tabell 6 i det fleråriga unionsprogrammet för sociala variabler

Variable (Variabel)

Medlemsstaten ska hänvisa till den namnkonvention som används i tabell 5A i det fleråriga unionsprogrammet, andra kolumnen för ekonomiska variabler, och tabell 6 i det fleråriga unionsprogrammet för sociala variabler

Data Source (Datakälla)

Medlemsstaten ska ange den datakälla som används (loggbok, avräkningsnotor, konton, frågeformulär osv.) Datakällor ska anges tydligt för varje variabel.

Type of data collection scheme (Typ av datainsamlingsmetod)

Medlemsstaten ska ange koden för datainsamlingsmetoden enligt följande: A – Census. B – Studie med sannolikhetsurval. C – Studie med icke-sannolikhetsurval. D – Indirekt studie. Om variabeln inte samlas in direkt utan uppskattas används ”indirect survey” (indirekt studie). I så fall ges ytterligare förklaring av datainsamlingsmetoden och uppskattningsmetoden i textruta 3A i denna bilaga.

Frequency (Frekvens)

Medlemsstaten ska ange med vilken frekvens ekonomiska och sociala data ska samlas in enligt bestämmelse 5 a och b i kapitel III i det fleråriga unionsprogrammet

Planned sample rate % (Planerad provfrekvens %)

Den planerade provfrekvensen (%) ska baseras på flottpopulationen, som definieras som fartyg som ingick i flottregistret den 31 december och alla aktiva fiskefartyg som fiskat minst en dag under året. När datainsamling inte ska göras för vissa variabler ska kolumnen ”Planerad provfrekvens (%)” fyllas i med ”N” (nej). Den planerade provfrekvensen kan modifieras baserat på uppdaterad information om den totala populationen (flottregister).

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

Textruta 3 A

Populationssegment för insamling av ekonomiska och sociala data för fisket

Anmärkningar: Denna ruta uppfyller punkt 5 a och b i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet och artikel 2, 4, 4.1, 4.2, 4.5 och 5.2 i detta beslut. Den är avsedd för att specificera data som ska samlas in enligt tabellerna 5A och 6 i det fleråriga unionsprogrammet.

| 1. | Beskrivning av metoder som används för att välja de olika datakällorna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Beskrivning av metoder som används för att välja de olika typerna av datainsamling |
| --- | --- |

2.

| 3. | Beskrivning av metoderna som används för val av provtagningsram och tilldelningsmetod |
| --- | --- |

3.

| 4. | Beskrivning av metoder som används för uppskattningsförfaranden |
| --- | --- |

4.

| 5. | Beskrivning av metoder som används för datakvalitet |
| --- | --- |

5.

(högst 900 ord per region)

Pilotstudie 3

Data om sysselsättning efter utbildningsnivå och nationalitet

Anmärkningar: Denna ruta uppfyller punkt 5 b och 6 b i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet och artikel 2 och 3.3 c i detta beslut. Den är avsedd för att specificera data som ska samlas in under tabell 6 i det fleråriga unionsprogrammet.

| 1. | Pilotstudiens syfte |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pilotstudiens varaktighet |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metod och förväntat resultat för pilotstudien |
| --- | --- |

3.

(högst 900 ord)

Tabell 3B

Populationssegment för insamling av ekonomiska och sociala data för vattenbruket

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MS | Techniques | Species group | Type of variables (E/S) | Variable | Data source | Type of data collection scheme | Threshold (Y/N) | Frequency | Planned sample rate % | Comments |
| DEU | Kläckerier och yngelanläggningar | annan marin fisk | E | Omsättning | Räkenskaper | A - Census | | | | |
| DEU | Burar | havsabborre och guldsparid | E | Energikostnader | frågeformulär | B - Studie med sannolikhetsurval | | | | |
| DEU | Burar | lax | E | Energikostnader | frågeformulär | B - Studie utan sannolikhetsurval | | | | |
| | | | S | Obetalt arbete per kön | | | | | | |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MS

Techniques

Species group

Type of variables (E/S)

Variable

Data source

Type of data collection scheme

Threshold (Y/N)

Frequency

Planned sample rate %

Comments

DEU

Kläckerier och yngelanläggningar

annan marin fisk

E

Omsättning

Räkenskaper

A - Census

DEU

Burar

havsabborre och guldsparid

E

Energikostnader

frågeformulär

B - Studie med sannolikhetsurval

DEU

Burar

lax

E

Energikostnader

frågeformulär

B - Studie utan sannolikhetsurval

S

Obetalt arbete per kön

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller punkt 6 a och b i kapitel III och kapitel V av det fleråriga unionsprogrammet och artikel 2, artikel 3 och artikel 4.1 i detta beslut. Denna tabell är avsedd för att specificera data som ska samlas in enligt tabellerna 6 och 7 i det fleråriga unionsprogrammet. Använd denna tabell för att ge en översikt över insamlingen av ekonomiska och sociala data i vattenbruket.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| Techniques (Tekniker) | Medlemsstaten ska följa tabell 9 i det fleråriga unionsprogrammet för segmentering som ska tillämpas på insamling av vattenbruksdata. |
| Species group (Artgrupp) |
| Type of variables (Typ av variabler) (E/S) | Medlemsstaten ska ange till vilken kategori variablerna hör: ”E” (ekonomisk) eller ”S” (social) baserat på tabell 7 i det fleråriga unionsprogrammet för ekonomiska variabler och tabell 6 i det fleråriga unionsprogrammet för sociala variabler |
| Variable (Variabel) | Medlemsstaten ska hänvisa till den namnkonvention som används i tabell 7 i det fleråriga unionsprogrammet, andra kolumnen för ekonomiska variabler, och tabell 6 i det fleråriga unionsprogrammet för sociala variabler |
| Data Source (Datakälla) | Medlemsstaten ska ange de datakällor som används (konton, frågeformulär osv.). Datakällor ska anges tydligt för varje variabel. |
| Type of data collection scheme (Typ av datainsamlingsmetod) | Medlemsstaten ska ange koden för datainsamlingsmetoden enligt följande: A – Census. B – Studie med sannolikhetsurval. C – Studie med icke-sannolikhetsurval. D – Indirekt studie. Om variabeln inte samlas in direkt utan uppskattas används ”indirect survey” (indirekt studie). I så fall ges ytterligare förklaring av datainsamlingsmetoden och uppskattningsmetoden i textruta 3B i denna bilaga. |
| Threshold (Tröskelvärde) (Y/N) | Medlemsstaten ska ange ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om ett tröskelvärde tillämpas, i enlighet med kapitel V i det fleråriga unionsprogrammet. |
| Frequency (Frekvens) | Medlemsstaten ska ange med vilken frekvens ekonomiska och sociala data ska samlas in enligt bestämmelse 6 a och b i kapitel III i det fleråriga unionsprogrammet |
| Planned sample rate % (Planerad provfrekvens %) | Planerad provfrekvens (%) ska baseras på populationen, enligt definitionen i bestämmelse 6 a i kapitel III det fleråriga unionsprogrammet. När datainsamling inte ska göras för vissa variabler ska kolumnen ”Planerad provfrekvens (%)” fyllas i med ”N” (nej). Den planerade provfrekvensen kan modifieras baserat på uppdaterad information om den totala populationen. |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

Techniques (Tekniker)

Medlemsstaten ska följa tabell 9 i det fleråriga unionsprogrammet för segmentering som ska tillämpas på insamling av vattenbruksdata.

Species group (Artgrupp)

Type of variables (Typ av variabler) (E/S)

Medlemsstaten ska ange till vilken kategori variablerna hör: ”E” (ekonomisk) eller ”S” (social) baserat på tabell 7 i det fleråriga unionsprogrammet för ekonomiska variabler och tabell 6 i det fleråriga unionsprogrammet för sociala variabler

Variable (Variabel)

Medlemsstaten ska hänvisa till den namnkonvention som används i tabell 7 i det fleråriga unionsprogrammet, andra kolumnen för ekonomiska variabler, och tabell 6 i det fleråriga unionsprogrammet för sociala variabler

Data Source (Datakälla)

Medlemsstaten ska ange de datakällor som används (konton, frågeformulär osv.). Datakällor ska anges tydligt för varje variabel.

Type of data collection scheme (Typ av datainsamlingsmetod)

Medlemsstaten ska ange koden för datainsamlingsmetoden enligt följande: A – Census. B – Studie med sannolikhetsurval. C – Studie med icke-sannolikhetsurval. D – Indirekt studie. Om variabeln inte samlas in direkt utan uppskattas används ”indirect survey” (indirekt studie). I så fall ges ytterligare förklaring av datainsamlingsmetoden och uppskattningsmetoden i textruta 3B i denna bilaga.

Threshold (Tröskelvärde) (Y/N)

Medlemsstaten ska ange ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om ett tröskelvärde tillämpas, i enlighet med kapitel V i det fleråriga unionsprogrammet.

Frequency (Frekvens)

Medlemsstaten ska ange med vilken frekvens ekonomiska och sociala data ska samlas in enligt bestämmelse 6 a och b i kapitel III i det fleråriga unionsprogrammet

Planned sample rate % (Planerad provfrekvens %)

Planerad provfrekvens (%) ska baseras på populationen, enligt definitionen i bestämmelse 6 a i kapitel III det fleråriga unionsprogrammet. När datainsamling inte ska göras för vissa variabler ska kolumnen ”Planerad provfrekvens (%)” fyllas i med ”N” (nej). Den planerade provfrekvensen kan modifieras baserat på uppdaterad information om den totala populationen.

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

Textruta 3 B

Populationssegment för insamling av ekonomiska och sociala data för vattenbruket

Anmärkningar: Denna ruta uppfyller punkterna 6 a och b i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet och artikel 2, artikel 4.1 och 4.5 samt artikel 5.2 i detta beslut. Den är avsedd för att specificera data som ska samlas in enligt tabellerna 5A och 7 i det fleråriga unionsprogrammet.

| 1. | Beskrivning av metoder som används för att välja de olika datakällorna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Beskrivning av metoder som används för att välja de olika typerna av datainsamling. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Beskrivning av metoderna som används för val av provtagningsram och tilldelningsmetod. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Beskrivning av metoder som används för uppskattningsförfaranden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Beskrivning av metoder som används för datakvalitet. |
| --- | --- |

5.

(högst 1 000 ord)

Pilotstudie 4

Miljödata om vattenbruket

Anmärkningar: Denna ruta uppfyller punkt 6 c i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet och artikel 2 och 4.3 d i detta beslut. Den är avsedd för att specificera data som ska samlas in under tabell 8 i det fleråriga unionsprogrammet.

| 1. | Pilotstudiens syfte |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pilotstudiens varaktighet |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metod och förväntat resultat för pilotstudien |
| --- | --- |

3.

(högst 900 ord)

Tabell 3C

Populationssegment för insamling av ekonomiska och sociala data för beredningsindustrin

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MS | Segment | Type of variables (E/S) | Variables | Data sources | Type of data collection scheme | Frequency | Planned sample rate % | Comments |
| ESP | Företag <= 10 | E | Omsättning | räkenskaper | B - Studie med sannolikhetsurval | | | |
| ESP | Företag 11-49 | E | Andra driftskostnader | frågeformulär | B - Studie med sannolikhetsurval | | | |
| ESP | Företag 50-250 | E | Andra driftskostnader | frågeformulär | A - Census | | | |
| ESP | Företag > 250 | E | Annan inkomst | frågeformulär | B - Studie med sannolikhetsurval | | | |
| ESP | | S | Obetalt arbete per kön | | | | | |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MS

Segment

Type of variables (E/S)

Variables

Data sources

Type of data collection scheme

Frequency

Planned sample rate %

Comments

ESP

Företag <= 10

E

Omsättning

räkenskaper

B - Studie med sannolikhetsurval

ESP

Företag 11-49

E

Andra driftskostnader

frågeformulär

B - Studie med sannolikhetsurval

ESP

Företag 50-250

E

Andra driftskostnader

frågeformulär

A - Census

ESP

Företag > 250

E

Annan inkomst

frågeformulär

B - Studie med sannolikhetsurval

ESP

S

Obetalt arbete per kön

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller fotnot 6 i punkt 1.1 d i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet och artikel 2, artikel 3 och artikel 4.1 i detta beslut. Denna tabell är avsedd för att specificera data som ska samlas in enligt tabell 11 i det fleråriga unionsprogrammet. Använd denna tabell för att ge en översikt över insamlingen av ekonomiska och sociala data i beredningsindustrin. Specificera datainsamling för variabler som inte täcks av Estat eller för vilka ytterligare provtagning krävs. Ekonomiska data ska samlas in om fiskberedningsföretag med mindre än tio anställda och för företag som har fiskberedning som sekundär verksamhet, liksom för obetalt arbete och råmaterial. Sysselsättningsdata, efter kön, ska samlas in för alla företagsstorlekar.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| Segment | Kriterierna för segmentereringen ska vara antalet anställda personer. Följande segmentering rekommenderas: Företag <= 10. Företag 11–49. Företag 50–250. Företag > 250. |
| Type of variables (Typ av variabler) (E/S) | Medlemsstaten ska ange till vilken kategori variablerna hör: ”E” (ekonomisk) eller ”S” (social), baserat på tabell 11 i det fleråriga unionsprogrammet. |
| Variables (Variabler) | Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 11 i det fleråriga unionsprogrammet. |
| Data Source (Datakälla) | Medlemsstaten ska ange de datakällor som används (konton, frågeformulär osv.). Datakällor ska anges tydligt för varje variabel. |
| Type of data collection scheme (Typ av datainsamlingsmetod) | Medlemsstaten ska ange koden för datainsamlingsmetoden enligt följande: A – Census. B – Studie med sannolikhetsurval. C – Studie med icke-sannolikhetsurval. D – Indirekt studie. Om variabeln inte samlas in direkt utan uppskattas används ”indirect survey” (indirekt studie). I så fall ges ytterligare förklaring av datainsamlingsmetoden och uppskattningsmetoden i textruta 3C i denna bilaga. |
| Frequency (Frekvens) | Medlemsstaten ska ange med vilken frekvens ekonomiska och sociala data ska samlas in. |
| Planned sample rate % (Planerad provfrekvens %) | Den planerade provfrekvensen (%) ska baseras på populationen. När datainsamling inte ska göras för vissa variabler ska kolumnen ”Planerad provfrekvens (%)” fyllas i med ”N” (nej). Den planerade provfrekvensen kan modifieras baserat på uppdaterad information om den totala populationen. |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

Segment

Kriterierna för segmentereringen ska vara antalet anställda personer. Följande segmentering rekommenderas: Företag <= 10. Företag 11–49. Företag 50–250. Företag > 250.

Type of variables (Typ av variabler) (E/S)

Medlemsstaten ska ange till vilken kategori variablerna hör: ”E” (ekonomisk) eller ”S” (social), baserat på tabell 11 i det fleråriga unionsprogrammet.

Variables (Variabler)

Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 11 i det fleråriga unionsprogrammet.

Data Source (Datakälla)

Medlemsstaten ska ange de datakällor som används (konton, frågeformulär osv.). Datakällor ska anges tydligt för varje variabel.

Type of data collection scheme (Typ av datainsamlingsmetod)

Medlemsstaten ska ange koden för datainsamlingsmetoden enligt följande: A – Census. B – Studie med sannolikhetsurval. C – Studie med icke-sannolikhetsurval. D – Indirekt studie. Om variabeln inte samlas in direkt utan uppskattas används ”indirect survey” (indirekt studie). I så fall ges ytterligare förklaring av datainsamlingsmetoden och uppskattningsmetoden i textruta 3C i denna bilaga.

Frequency (Frekvens)

Medlemsstaten ska ange med vilken frekvens ekonomiska och sociala data ska samlas in.

Planned sample rate % (Planerad provfrekvens %)

Den planerade provfrekvensen (%) ska baseras på populationen. När datainsamling inte ska göras för vissa variabler ska kolumnen ”Planerad provfrekvens (%)” fyllas i med ”N” (nej). Den planerade provfrekvensen kan modifieras baserat på uppdaterad information om den totala populationen.

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

Textruta 3C

Populationssegment för insamling av ekonomiska och sociala data för beredningsindustrin

Anmärkningar: Denna ruta uppfyller fotnot 6 i punkt 1.1 d i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet samt artikel 2, artikel 4.1 och 4.5 och artikel 5.2 i detta beslut. Den är avsedd för att specificera data som ska samlas in under tabell 11 i det fleråriga unionsprogrammet.

| 1. | Beskrivning av metoder som används för att välja de olika datakällorna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Beskrivning av metoder som används för att välja de olika typerna av datainsamling. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Beskrivning av metoderna som används för val av provtagningsram och tilldelningsmetod. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Beskrivning av metoder som används för uppskattningsförfaranden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Beskrivning av metoder som används för datakvalitet. |
| --- | --- |

5.

(högst 1 000 ord)

AVSNITT 4

PROVTAGNINGSSTRATEGI FÖR BIOLOGISKA DATA FRÅN KOMMERSIELLT FISKE

Tabell 4 A

Beskrivning av provtagningsplan för biologiska data

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MS | MS participating in sampling | Region | RFMO/RFO/IO | Sub-area / Fishing ground | Scheme | Stratum ID code | PSU type | Catch fractions covered | Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions | Seasonality (Temporal strata) | Reference years | Average Number of PSU during the reference years | Planned number of PSUs | Comments |
| GBR | | NSEA NA | | | Demersal till havs | SCT SD1-5 | fartyg x resa | | | årlig | | ~ 4 000 | 40 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Demersal till havs | SCT SD2-5 | fartyg x resa | | | årlig | | ~ 500 | 10 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Demersal till havs | SCT SD3-5 | fartyg x resa | | | årlig | | ~ 2 000 | 6 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Demersal till havs | SCT SD4-5 | fartyg x resa | | | årlig | | ~ 750 | 20 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Demersal till havs | SCT SD5-5 | fartyg x resa | | | årlig | | ~ 15 000 | 6 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Demersal på land | SCT LD1-4 | hamn X dag | | | årlig | | ~ 345 | 60 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Demersal på land | SCT LD2-4 | hamn X dag | | | årlig | | ~ 7 000 | 20 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Demersal på land | SCT LD3-4 | hamn X dag | | | årlig | | ~ 3 000 | 25 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Demersal på land | SCT LD4-4 | hamn X dag | | | årlig | | ~ 1 000 | 30 | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | Norra Atlanten | NAFO | NAFO | provtagning till havs | L3 | fartygsresa | | | årlig | 2015-2017 | 71 | 9 | |
| | | Andra regioner | IOTC | FAO 51 + 57 | provtagning på land | T18 | fartygsresa | | | årlig | 2015-2017 | 157 | 120 | |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MS

MS participating in sampling

Region

RFMO/RFO/IO

Sub-area / Fishing ground

Scheme

Stratum ID code

PSU type

Catch fractions covered

Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions

Seasonality (Temporal strata)

Reference years

Average Number of PSU during the reference years

Planned number of PSUs

Comments

GBR

NSEA NA

Demersal till havs

SCT SD1-5

fartyg x resa

årlig

~ 4 000

40

GBR

NSEA NA

Demersal till havs

SCT SD2-5

fartyg x resa

årlig

~ 500

10

GBR

NSEA NA

Demersal till havs

SCT SD3-5

fartyg x resa

årlig

~ 2 000

6

GBR

NSEA NA

Demersal till havs

SCT SD4-5

fartyg x resa

årlig

~ 750

20

GBR

NSEA NA

Demersal till havs

SCT SD5-5

fartyg x resa

årlig

~ 15 000

6

GBR

NSEA NA

Demersal på land

SCT LD1-4

hamn X dag

årlig

~ 345

60

GBR

NSEA NA

Demersal på land

SCT LD2-4

hamn X dag

årlig

~ 7 000

20

GBR

NSEA NA

Demersal på land

SCT LD3-4

hamn X dag

årlig

~ 3 000

25

GBR

NSEA NA

Demersal på land

SCT LD4-4

hamn X dag

årlig

~ 1 000

30

Norra Atlanten

NAFO

NAFO

provtagning till havs

L3

fartygsresa

årlig

2015-2017

71

9

Andra regioner

IOTC

FAO 51 + 57

provtagning på land

T18

fartygsresa

årlig

2015-2017

157

120

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller artikel 3, artikel 4.4 och artikel 8 i detta beslut och utgör grunden för att uppfylla punkt 2 a i i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet. Denna tabell är avsedd för att specificera data som ska samlas in enligt tabellerna 1A, 1B och 1C i det fleråriga unionsprogrammet. Använd denna tabell för att identifiera alla fiskeberoende provtagningsplaner i medlemsstaterna. Medlemsstaten ska lista strata i planen, primär provtagningsenhet (PSU), typ av och planerat antal PSU som kommer att finnas tillgängliga under inlämningsåret. För varje stratum ska medlemsstaten registrera det antal PSU den planerar att ta sig an.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| MS participating in sampling (Medlemsstater som deltar i provtagningen) | Om provtagningen har gjorts enligt ett regionalt samordnad program ska alla deltagande medlemsstater listas. I annat fall ska den medlemsstat som ansvarar för provtagningen listas. Länkar till planerade regionala och internationella bilaterala och multilaterala avtal, i förekommande fall, ska anges under ”Comments”. |
| Region | Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”. |
| RFMO/RFO/IO | Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.
  t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo
  t.ex. RFO: CECAF
  t.ex. IO: Ices
  Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt). |
| Sub-area/Fishing ground (Delområde/fiskeområde) | Medlemsstaten ska ange fiskeområdet (t.ex. rapportera Ices-område, GFCM, GSA, Nafo-område osv.). |
| Scheme (Plan) | Medlemsstaten ska ange provtagningsprogrammet: ”at markets” (på marknader), ”at sea” (till havs), en kombination av båda eller ”other” (annan). Om ”other” används (t.ex. annan [provtagning specifik för marknadsbestånd]) ska denna beskrivas i textruta 4A i denna bilaga. |
| Stratum ID code (id-kod för stratum) | Medlemsstaten ska ange en unik kod för att identifiera varje stratum i planen. Fri text eller kodning kan användas men den ska alltid sammanfalla med ”stratum-ID-koden” i tabell 4B i denna bilaga. Även strata utan täckning (dvs. inget planerat antal PSU) ska räknas upp för att ge ett mått på provtagningsplanens täckning |
| PSU type (PSU-typ) | Medlemsstaten ska ange den primära provtagningsenheten (PSU) inom varje stratum. PSU kan vara fiskeresa, fiskefartyg, hamn, fiskedag osv. |
| Catch fractions covered (Fångstandel som täcks) | Medlemsstaten ska ange vilken fångstandel som ska provtas. Ange ”Catch (Fångst” om bulkfångsten provtas, ”Landings” (Landningar), ”Discards” (Utkast), ”Landings+Discards” (Landningar+Utkast) osv. |
| Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions (Arter/bestånd som täcks för uppskattning av fångstandelarnas volym och längd) | Medlemsstaten ska ange om provtagningsplanen täcker alla arter eller endast en del av arterna. Ange ”all species and stocks” (alla arter och bestånd), ”only stocks in Table 1A, 1B and 1C” (endast bestånd i tabell 1A, 1B och 1C), ”selected species/stocks” (utvalda arter/bestånd) och beskriv mer ingående i avsnittet ”Comments” (Anmärkningar). |
| Seasonality (Temporal strata) (Säsongsvariation, tidsstrata) | Medlemsstaten ska ge en nyckelordsbeskrivning av provtagningsplanen med avseende på tidsstrata: ”monthly” (varje månad), ”quarterly” (varje kvartal), ”annual” (varje år) osv. |
| Reference years (Referensår) | Medlemsstaten ska ange det eller de år som används som en referens för de förväntade primära provtagningsenheterna under det år då provtagningsplanen genomförs. Medlemsstaten ska använda de 3 senaste åren (t.ex. ”2014–2016”). Skäl kan anges för att motivera användningen av en annan period. |
| Average Number of PSU during the reference years (Genomsnittligt antal PSU under referensåren) | Medlemsstaten ska ange det totala antal PSU som beräknats som genomsnittliga värden för de år som använts som referens. |
| Planned number of PSUs (Planerat antal PSU) | Ange planerat antal PSU som ska provtas. |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

MS participating in sampling (Medlemsstater som deltar i provtagningen)

Om provtagningen har gjorts enligt ett regionalt samordnad program ska alla deltagande medlemsstater listas. I annat fall ska den medlemsstat som ansvarar för provtagningen listas. Länkar till planerade regionala och internationella bilaterala och multilaterala avtal, i förekommande fall, ska anges under ”Comments”.

Region

Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”.

RFMO/RFO/IO

Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.

t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo

t.ex. RFO: CECAF

t.ex. IO: Ices

Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt).

Sub-area/Fishing ground (Delområde/fiskeområde)

Medlemsstaten ska ange fiskeområdet (t.ex. rapportera Ices-område, GFCM, GSA, Nafo-område osv.).

Scheme (Plan)

Medlemsstaten ska ange provtagningsprogrammet: ”at markets” (på marknader), ”at sea” (till havs), en kombination av båda eller ”other” (annan). Om ”other” används (t.ex. annan [provtagning specifik för marknadsbestånd]) ska denna beskrivas i textruta 4A i denna bilaga.

Stratum ID code (id-kod för stratum)

Medlemsstaten ska ange en unik kod för att identifiera varje stratum i planen. Fri text eller kodning kan användas men den ska alltid sammanfalla med ”stratum-ID-koden” i tabell 4B i denna bilaga. Även strata utan täckning (dvs. inget planerat antal PSU) ska räknas upp för att ge ett mått på provtagningsplanens täckning

PSU type (PSU-typ)

Medlemsstaten ska ange den primära provtagningsenheten (PSU) inom varje stratum. PSU kan vara fiskeresa, fiskefartyg, hamn, fiskedag osv.

Catch fractions covered (Fångstandel som täcks)

Medlemsstaten ska ange vilken fångstandel som ska provtas. Ange ”Catch (Fångst” om bulkfångsten provtas, ”Landings” (Landningar), ”Discards” (Utkast), ”Landings+Discards” (Landningar+Utkast) osv.

Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions (Arter/bestånd som täcks för uppskattning av fångstandelarnas volym och längd)

Medlemsstaten ska ange om provtagningsplanen täcker alla arter eller endast en del av arterna. Ange ”all species and stocks” (alla arter och bestånd), ”only stocks in Table 1A, 1B and 1C” (endast bestånd i tabell 1A, 1B och 1C), ”selected species/stocks” (utvalda arter/bestånd) och beskriv mer ingående i avsnittet ”Comments” (Anmärkningar).

Seasonality (Temporal strata) (Säsongsvariation, tidsstrata)

Medlemsstaten ska ge en nyckelordsbeskrivning av provtagningsplanen med avseende på tidsstrata: ”monthly” (varje månad), ”quarterly” (varje kvartal), ”annual” (varje år) osv.

Reference years (Referensår)

Medlemsstaten ska ange det eller de år som används som en referens för de förväntade primära provtagningsenheterna under det år då provtagningsplanen genomförs. Medlemsstaten ska använda de 3 senaste åren (t.ex. ”2014–2016”). Skäl kan anges för att motivera användningen av en annan period.

Average Number of PSU during the reference years (Genomsnittligt antal PSU under referensåren)

Medlemsstaten ska ange det totala antal PSU som beräknats som genomsnittliga värden för de år som använts som referens.

Planned number of PSUs (Planerat antal PSU)

Ange planerat antal PSU som ska provtas.

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

Textruta 4A

Beskrivning av provtagningsplan för biologiska data

Anmärkningar: Denna textruta uppfyller artikel 3, artikel 4.4 och artikel 8 i detta beslut och utgör grunden för att uppfylla punkt 2 a i i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet. Denna tabell är avsedd för att specificera data som ska samlas in enligt tabellerna 1A, 1B och 1C i det fleråriga unionsprogrammet.

| Beskrivning av provtagningsplanen enligt artikel 5.3 i detta beslut.

  (högst 900 ord per region) |
| --- |

Beskrivning av provtagningsplanen enligt artikel 5.3 i detta beslut.

(högst 900 ord per region)

Tabell 4 B

Sampling frame description for biological data (Beskrivning av provtagningsram för biologiska data)

| | AP | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MS | Stratum ID number | Stratum | Sampling frame description | Method of PSU selection | Comments |
| GBR | SCT SD1-5 | havstrålare i Nordsjön | Fartygsförteckning på 120 DTS > 18 m | slumpmässig dragning från randomiserad förteckning | |
| GBR | SCT SD2-5 | räktrålare i Nordsjön | Fartygsförteckning på 60 DTS med skaldjur som mål | slumpmässig dragning från randomiserad förteckning | |
| GBR | SCT SD3-5 | kusttrålare i Nordsjön | Fartygsförteckning på 250 DTS < 18 m baserade i NS-hamnar | slumpmässig dragning från randomiserad förteckning | |
| GBR | SCT SD4-5 | Västkusthavstrålare | Fartygsförteckning på 15 DTS < 18 m baserade i WC-hamnar | slumpmässig dragning från randomiserad förteckning | |
| GBR | SCT SD5-5 | Västkusttrålare | Fartygsförteckning på 2 500 DTS < 18 m baserade i WC-hamnar | slumpmässig dragning från randomiserad förteckning | |
| GBR | SCT LD1-4 | NE huvudhamn | 1 hamn aktiv i ~ 345 dagar | slumpmässig veckodag från systematisk täckning (varje vecka) | |
| GBR | SCT LD2-4 | NE mindre hamnar | 25 hamnar aktiva i ~ 280 dagar | slumpmässig veckodag från systematisk täckning (två gånger i veckan) | |
| GBR | SCT LD3-4 | W hamnar | 10 hamnar aktiva över ~ 300 dagar | slumpmässig veckodag från systematisk täckning (två gånger i veckan) | |
| GBR | SCT LD4-4 | Öhamnar | 4 hamnar aktiva över ~ 250 dagar | slumpmässig veckodag från systematisk täckning (två gånger i veckan) | |
| | | | | | |
| ESP | L3 | trålare som fiskar i NAFO | fartyg med licens att fiska i NAFO | slumpmässig dragning från fartygsförteckning (utan ersättning) | |
| ESP | T18 | snörpvads -/ringnotsfartyg som fiskar tropisk tonfisk i IOTC | snörpvads -/ringnotsfartyg som fiskar i Indiska oceanen och landar i hamnen i Victoria (Seychellerna) | slumpmässig dragning från snörpvads -/ ringnotsfartyg som landar i hamnen i Victoria (Seychellerna) | flotta med snörpvads - /ringnotsfartyg som fiskar tropisk tonfisk i Indiska oceanen och landar sina fångster i hamnarna i Victoria , Mahé, Mombasa, Antisarana men på grund av långa avstånd kan provtagning endast ske i hamnen i Victoria (där de flesta av flottans landningar äger rum) |

AP

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MS

Stratum ID number

Stratum

Sampling frame description

Method of PSU selection

Comments

GBR

SCT SD1-5

havstrålare i Nordsjön

Fartygsförteckning på 120 DTS > 18 m

slumpmässig dragning från randomiserad förteckning

GBR

SCT SD2-5

räktrålare i Nordsjön

Fartygsförteckning på 60 DTS med skaldjur som mål

slumpmässig dragning från randomiserad förteckning

GBR

SCT SD3-5

kusttrålare i Nordsjön

Fartygsförteckning på 250 DTS < 18 m baserade i NS-hamnar

slumpmässig dragning från randomiserad förteckning

GBR

SCT SD4-5

Västkusthavstrålare

Fartygsförteckning på 15 DTS < 18 m baserade i WC-hamnar

slumpmässig dragning från randomiserad förteckning

GBR

SCT SD5-5

Västkusttrålare

Fartygsförteckning på 2 500 DTS < 18 m baserade i WC-hamnar

slumpmässig dragning från randomiserad förteckning

GBR

SCT LD1-4

NE huvudhamn

1 hamn aktiv i ~ 345 dagar

slumpmässig veckodag från systematisk täckning (varje vecka)

GBR

SCT LD2-4

NE mindre hamnar

25 hamnar aktiva i ~ 280 dagar

slumpmässig veckodag från systematisk täckning (två gånger i veckan)

GBR

SCT LD3-4

W hamnar

10 hamnar aktiva över ~ 300 dagar

slumpmässig veckodag från systematisk täckning (två gånger i veckan)

GBR

SCT LD4-4

Öhamnar

4 hamnar aktiva över ~ 250 dagar

slumpmässig veckodag från systematisk täckning (två gånger i veckan)

ESP

L3

trålare som fiskar i NAFO

fartyg med licens att fiska i NAFO

slumpmässig dragning från fartygsförteckning (utan ersättning)

ESP

T18

snörpvads -/ringnotsfartyg som fiskar tropisk tonfisk i IOTC

snörpvads -/ringnotsfartyg som fiskar i Indiska oceanen och landar i hamnen i Victoria (Seychellerna)

slumpmässig dragning från snörpvads -/ ringnotsfartyg som landar i hamnen i Victoria (Seychellerna)

flotta med snörpvads - /ringnotsfartyg som fiskar tropisk tonfisk i Indiska oceanen och landar sina fångster i hamnarna i Victoria , Mahé, Mombasa, Antisarana men på grund av långa avstånd kan provtagning endast ske i hamnen i Victoria (där de flesta av flottans landningar äger rum)

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller artikel 3, artikel 4.4 och artikel 8 i detta beslut och utgör grunden för att uppfylla punkt 2 a i i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet. Denna tabell är avsedd för att specificera data som ska samlas in enligt tabellerna 1A, 1B och 1C i det fleråriga unionsprogrammet. Använd denna tabell för närmare information om strata och provtagningsramar för varje plan.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| Stratum ID code (id-kod för stratum) | Medlemsstaten ska ange en unik kod för att identifiera varje stratum i planen. Fri text eller kodning kan användas men den ska alltid sammanfalla med ”stratum-ID-koden” i tabell 4 A i denna bilaga. Även strata utan täckning (dvs. inget planerat antal PSU) ska räknas upp för att ge ett mått på provtagningsplanens täckning |
| Stratum | Medlemsstaten ska ge en kort beskrivning (fri text) av provtagningsstrata (t.ex. trålare i GSA 22, vad- eller notfartyg med ringnot på Västkusten, hamn i NW-området osv.). |
| Sampling frame description (Beskrivning av provtagningsram) | Medlemsstaten ska kort beskriva (fri text) provtagningsramen för varje stratum (t.ex. förteckning över fartyg i GSA 22, förteckning över vad- och notfartyg med ringnot på Västkusten, förteckning över hamnar i NW-området). |
| Method of PSU selection (Metod för val av PSU) | Medlemsstaten ska ange metod(er) (fri text) för val av den primära provtagningsenheten (PSU). |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

Stratum ID code (id-kod för stratum)

Medlemsstaten ska ange en unik kod för att identifiera varje stratum i planen. Fri text eller kodning kan användas men den ska alltid sammanfalla med ”stratum-ID-koden” i tabell 4 A i denna bilaga. Även strata utan täckning (dvs. inget planerat antal PSU) ska räknas upp för att ge ett mått på provtagningsplanens täckning

Stratum

Medlemsstaten ska ge en kort beskrivning (fri text) av provtagningsstrata (t.ex. trålare i GSA 22, vad- eller notfartyg med ringnot på Västkusten, hamn i NW-området osv.).

Sampling frame description (Beskrivning av provtagningsram)

Medlemsstaten ska kort beskriva (fri text) provtagningsramen för varje stratum (t.ex. förteckning över fartyg i GSA 22, förteckning över vad- och notfartyg med ringnot på Västkusten, förteckning över hamnar i NW-området).

Method of PSU selection (Metod för val av PSU)

Medlemsstaten ska ange metod(er) (fri text) för val av den primära provtagningsenheten (PSU).

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

Tabell 4C

Data om fisket per medlemsstat

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MS | Region | RFMO/RFO/IO | Sub-area / Fishing ground | Reference years | Fleet segment / Metier | Targeted species / species assemblage | Average number of vessels | Average number of fishing trips | Average number of fishing days | Average landings (tons) | Average landings (tons) in national ports | Average landings (tons) in foreign ports | Comments |
| DEU | Östersjön | | Ices - områden III b-d | | trålare för demersalt fiske | fiske bottentrål blandat fiske | 102 | 24 563 | | 57 388 | 54 234 | 3 154 | |
| DEU | Östersjön | | Ices - områden III b-d | | notfartyg för demersalt fiske | fiske blandad vit fisk | 6 | 758 | | 2 264 | 2 130 | 134 | |
| DEU | Östersjön | | Ices - områden III b-d | | pelagisk | makrill | 25 | 89 | | 119 745 | 98 403 | 21 342 | |
| GBR | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | | Ices - delområdena I , II, IIIa, IV och VIId | | OTB_CRU_16-22 | räkor | 15 | 3 625 | | 6 345 | 6 345 | 0 | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| GBR | Norra Atlanten | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_MD D_130-219_0_0 | Blandade demersala och djupvattenarter (liten hälleflundra | 23 | 47 | 795 | 9 125 | 9 125 | 0 | |
| GBR | Norra Atlanten | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_MD D_>= 220_0_0 | Blandade demersala och djupvattenarter (rockor) | 19 | 20 | 342 | 4 648 | 4 648 | 0 | |
| GBR | Norra Atlanten | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_CRU_40-59_0_0 | Skaldjur (nordhavsräk a) | 2 | 2 | 12 | 25 | 25 | 0 | |
| GBR | Norra Atlanten | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTM_DEF_130-135_0_0 | Demersala arter (beryx) | 1 | 2 | NA * | NA * | NA * | 0 | * Konfidentiella data (endast ett fartyg) |
| ESP | Andra regioner | IOTC | FAO 51 + 57 | 2015-2017 | PS_LPF_0_0_0 (TROP) | Tropisk tonfisk ( storögd tonfisk, bonit, gulfenad tonfisk) | 15 | 157 | 4 108 | 127 795 | 0 | 127 795 | en annan referensperiod (2015 – 2016) har använts eftersom de flesta av fartygen under 2017 flyttade till andra regioner på grund av pirater |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MS

Region

RFMO/RFO/IO

Sub-area / Fishing ground

Reference years

Fleet segment / Metier

Targeted species / species assemblage

Average number of vessels

Average number of fishing trips

Average number of fishing days

Average landings (tons)

Average landings (tons) in national ports

Average landings (tons) in foreign ports

Comments

DEU

Östersjön

Ices - områden III b-d

trålare för demersalt fiske

fiske bottentrål blandat fiske

102

24 563

57 388

54 234

3 154

DEU

Östersjön

Ices - områden III b-d

notfartyg för demersalt fiske

fiske blandad vit fisk

6

758

2 264

2 130

134

DEU

Östersjön

Ices - områden III b-d

pelagisk

makrill

25

89

119 745

98 403

21 342

GBR

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Ices - delområdena I , II, IIIa, IV och VIId

OTB_CRU_16-22

räkor

15

3 625

6 345

6 345

0

GBR

Norra Atlanten

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_MD D_130-219_0_0

Blandade demersala och djupvattenarter (liten hälleflundra

23

47

795

9 125

9 125

0

GBR

Norra Atlanten

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_MD D_>= 220_0_0

Blandade demersala och djupvattenarter (rockor)

19

20

342

4 648

4 648

0

GBR

Norra Atlanten

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_CRU_40-59_0_0

Skaldjur (nordhavsräk a)

2

2

12

25

25

0

GBR

Norra Atlanten

NAFO

NAFO

2015-2017

OTM_DEF_130-135_0_0

Demersala arter (beryx)

1

2

NA *

NA *

NA *

0

- Konfidentiella data (endast ett fartyg)

ESP

Andra regioner

IOTC

FAO 51 + 57

2015-2017

PS_LPF_0_0_0 (TROP)

Tropisk tonfisk ( storögd tonfisk, bonit, gulfenad tonfisk)

15

157

4 108

127 795

0

127 795

en annan referensperiod (2015 – 2016) har använts eftersom de flesta av fartygen under 2017 flyttade till andra regioner på grund av pirater

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller artikel 4.4 i detta beslut och utgör grunden för att uppfylla punkt 2 a i, ii och iii i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet. Denna tabell är avsedd för att specificera data som ska samlas in enligt tabellerna 1A, 1B och 1C i det fleråriga unionsprogrammet. Använd denna tabell för att sammanfatta den nationella flottans storlek och verksamhet.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| Region | Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”. |
| RFMO/RFO/IO | Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.
  t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo
  t.ex. RFO: CECAF
  t.ex. IO: Ices
  Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt). |
| Sub-area/Fishing ground (Delområde/fiskeområde) | Medlemsstaten ska ange fiskeområdet (t.ex. rapportera Ices-område, GFCM, GSA, Nafo-område osv.). |
| Reference years (Referensår) | Medlemsstaten ska ange det eller de år som beskrivningen av fisket faktiskt gäller (t.ex. 2014–2016). Medlemsstaten ska välja de 3 senaste åren med tillgängliga data. |
| Flottsegment/verksamhetsgren | Data ska rapporteras per verksamhetsgren (på nivå 6 enligt definitionen i tabell 2 i det fleråriga unionsprogrammet, eller flottsegment enligt definitionen i tabell 5B i det fleråriga unionsprogrammet |
| Targeted Species/species assemblage (Målarter/artgrupper) | Ange målartgruppen (t.ex. ”Demersal species” (Demersala arter), ”Small pelagic fish” (Små pelagiska fiskar) osv.) som används i tabell 2 i det fleråriga unionsprogrammet. |
| Average Number of vessels (Genomsnittligt antal fartyg) | Medlemsstaten ska ange det genomsnittliga antalet fartyg per flottsegment/verksamhetsgren under de uppgivna referensåren |
| Average Number of fishing trips (Genomsnittligt antal fiskeresor) | Medlemsstaten ska ange det genomsnittliga antalet fiskeresor per flottsegment/verksamhetsgren under de uppgivna referensåren |
| Average Number of fishing days (Genomsnittligt antal fiskedagar) | Medlemsstaten ska ange det genomsnittliga antalet fiskedagar per flottsegment/verksamhetsgren under de uppgivna referensåren |
| Average landings (tons) (Genomsnittliga landningar, ton) | Medlemsstaten ska rapportera den genomsnittliga volymen i levande vikt (ton) av de totala landningarna per flottsegment/verksamhetsgren under de uppgivna referensåren. Denna kolumn ska erhållas från summan av de två övriga kolumnerna i denna tabell: ”Average landings (tons) in national ports” (Genomsnittliga landningar (ton) i nationella hamnar) och ”Average landings (tons) in foreign ports” (Genomsnittliga landningar (ton) i utländska hamnar). |
| Average landings (tons) in national ports (Genomsnittliga landningar (ton) i nationella hamnar) | Medlemsstaten ska rapportera den genomsnittliga volymen i levande vikt (ton) av landningarna per flottsegment/verksamhetsgren under de uppgivna referensåren. |
| Average landings (tons) in foreign ports (Genomsnittliga landningar (ton) i utländska hamnar) | Medlemsstaten ska rapportera den genomsnittliga volymen i levande vikt (ton) av landningar utomlands per flottsegment/verksamhetsgren under de uppgivna referensåren. Om ingen, ange ”0”. |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

Region

Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”.

RFMO/RFO/IO

Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.

t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo

t.ex. RFO: CECAF

t.ex. IO: Ices

Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt).

Sub-area/Fishing ground (Delområde/fiskeområde)

Medlemsstaten ska ange fiskeområdet (t.ex. rapportera Ices-område, GFCM, GSA, Nafo-område osv.).

Reference years (Referensår)

Medlemsstaten ska ange det eller de år som beskrivningen av fisket faktiskt gäller (t.ex. 2014–2016). Medlemsstaten ska välja de 3 senaste åren med tillgängliga data.

Flottsegment/verksamhetsgren

Data ska rapporteras per verksamhetsgren (på nivå 6 enligt definitionen i tabell 2 i det fleråriga unionsprogrammet, eller flottsegment enligt definitionen i tabell 5B i det fleråriga unionsprogrammet

Targeted Species/species assemblage (Målarter/artgrupper)

Ange målartgruppen (t.ex. ”Demersal species” (Demersala arter), ”Small pelagic fish” (Små pelagiska fiskar) osv.) som används i tabell 2 i det fleråriga unionsprogrammet.

Average Number of vessels (Genomsnittligt antal fartyg)

Medlemsstaten ska ange det genomsnittliga antalet fartyg per flottsegment/verksamhetsgren under de uppgivna referensåren

Average Number of fishing trips (Genomsnittligt antal fiskeresor)

Medlemsstaten ska ange det genomsnittliga antalet fiskeresor per flottsegment/verksamhetsgren under de uppgivna referensåren

Average Number of fishing days (Genomsnittligt antal fiskedagar)

Medlemsstaten ska ange det genomsnittliga antalet fiskedagar per flottsegment/verksamhetsgren under de uppgivna referensåren

Average landings (tons) (Genomsnittliga landningar, ton)

Medlemsstaten ska rapportera den genomsnittliga volymen i levande vikt (ton) av de totala landningarna per flottsegment/verksamhetsgren under de uppgivna referensåren. Denna kolumn ska erhållas från summan av de två övriga kolumnerna i denna tabell: ”Average landings (tons) in national ports” (Genomsnittliga landningar (ton) i nationella hamnar) och ”Average landings (tons) in foreign ports” (Genomsnittliga landningar (ton) i utländska hamnar).

Average landings (tons) in national ports (Genomsnittliga landningar (ton) i nationella hamnar)

Medlemsstaten ska rapportera den genomsnittliga volymen i levande vikt (ton) av landningarna per flottsegment/verksamhetsgren under de uppgivna referensåren.

Average landings (tons) in foreign ports (Genomsnittliga landningar (ton) i utländska hamnar)

Medlemsstaten ska rapportera den genomsnittliga volymen i levande vikt (ton) av landningar utomlands per flottsegment/verksamhetsgren under de uppgivna referensåren. Om ingen, ange ”0”.

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

Tabell 4D

Landningsställen

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MS | Region | Sub-area / Fishing ground | Reference years | Landing locations(s) | Average number of locations | Average number of registered landings | Average landed tonnage | Average landed tonnage of national fleet | Average landed tonnage of foreign fleet | Comments |
| GBR | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Ices - delområdena I , II , IIIa, IV och VIId | 2015-2017 | gruppering 1 | 2 | 2 894 | 113 247 | 102 478 | 10 769 | |
| GBR | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Ices - delområdena I , II , IIIa, IV och VIId | 2015-2017 | gruppering n | 37 | 950 | 1 564 | 1 564 | 0 | |
| GBR | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Ices - delområdena I , II , IIIa, IV och VIId | 2015-2017 | | | | | | | |
| GBR | Nordsjön och Östra Norra Ishavet | Ices - delområdena I , II , IIIa, IV och VIId | | | | | | | | |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MS

Region

Sub-area / Fishing ground

Reference years

Landing locations(s)

Average number of locations

Average number of registered landings

Average landed tonnage

Average landed tonnage of national fleet

Average landed tonnage of foreign fleet

Comments

GBR

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Ices - delområdena I , II , IIIa, IV och VIId

2015-2017

gruppering 1

2

2 894

113 247

102 478

10 769

GBR

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Ices - delområdena I , II , IIIa, IV och VIId

2015-2017

gruppering n

37

950

1 564

1 564

0

GBR

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Ices - delområdena I , II , IIIa, IV och VIId

2015-2017

GBR

Nordsjön och Östra Norra Ishavet

Ices - delområdena I , II , IIIa, IV och VIId

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller artikel 4.4 i detta beslut och utgör grunden för att uppfylla punkt 2 a i, ii och iii i kapitel III av det fleråriga unionsprogrammet. Denna tabell är avsedd för att specificera data som ska samlas in enligt tabellerna 1A, 1B och 1C i det fleråriga unionsprogrammet. Använd denna tabell för att sammanfatta egenskaperna hos landningarna i medlemsstaten.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| Region | Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”. |
| Sub-area/Fishing ground (Delområde/fiskeområde) | Medlemsstaten ska ange fiskeområdet (t.ex. rapportera Ices-område, GFCM, GSA, Nafo-område osv.). |
| Reference years (Referensår) | Medlemsstaten ska ange det eller de år som beskrivningen av landningsplatser faktiskt gäller (t.ex. ”2014–2016”). Medlemsstaten ska välja de 3 senaste åren med tillgängliga data. |
| Landing location(s) (Landningsplats(er)) | Medlemsstaten ska i fri text beskriva grupperingen av landningsplatser (t.ex. större hamnar, mindre hamnar, hamnar, lokala hamnar osv.), om informationen finns tillgänglig. |
| Average number of locations (Genomsnittligt antal platser) | Medlemsstaten ska ange det genomsnittliga antalet platser per gruppering under de uppgivna referensåren, om informationen finns tillgänglig. |
| Average number of registered landings (Genomsnittligt antal registrerade landningar) | Medlemsstaten ska ange det genomsnittliga antalet registrerade landningar som ägde rum per gruppering (i tillämpliga fall) under de uppgivna referensåren. Eftersom de föregående fälten är frivilliga kan detta avse det genomsnittliga antalet totala landningar i medlemsstaten |
| Average landed tonnage (Genomsnittligt landat tonnage) | Medlemsstaten ska ange den genomsnittliga volymen i levande vikt (ton) av de totala landningarna under referensåren. Data ska rapporteras per gruppering av landningsplatser (i tillämpliga fall). Denna kolumn ska erhållas från summan av de två övriga kolumnerna i denna tabell: ”Average landed tonnage of national fleet” (Genomsnittligt andat tonnage för den nationella flottan) och ”Average landed tonnage of foreign fleet” (Genomsnittligt landat tonnage för utländsk flotta). |
| Average landed tonnage of national fleet (Genomsnittligt landat tonnage för nationell flotta) | Ange den genomsnittliga volymen i levande vikt (ton) för den totala landningen för medlemsstatens fartyg under referensåren genom att gruppera landningsplatser (i tillämpliga fall). |
| Average landed tonnage of foreign fleet (Genomsnittligt landat tonnage för utländsk flotta) | Medlemsstaten ska ange den genomsnittliga volymen i levande vikt (ton) för den totala landningen för utländska fartyg under referensåren genom att gruppera landningsplatser (i tillämpliga fall). Om ingen, ange ”0”. |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

Region

Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”.

Sub-area/Fishing ground (Delområde/fiskeområde)

Medlemsstaten ska ange fiskeområdet (t.ex. rapportera Ices-område, GFCM, GSA, Nafo-område osv.).

Reference years (Referensår)

Medlemsstaten ska ange det eller de år som beskrivningen av landningsplatser faktiskt gäller (t.ex. ”2014–2016”). Medlemsstaten ska välja de 3 senaste åren med tillgängliga data.

Landing location(s) (Landningsplats(er))

Medlemsstaten ska i fri text beskriva grupperingen av landningsplatser (t.ex. större hamnar, mindre hamnar, hamnar, lokala hamnar osv.), om informationen finns tillgänglig.

Average number of locations (Genomsnittligt antal platser)

Medlemsstaten ska ange det genomsnittliga antalet platser per gruppering under de uppgivna referensåren, om informationen finns tillgänglig.

Average number of registered landings (Genomsnittligt antal registrerade landningar)

Medlemsstaten ska ange det genomsnittliga antalet registrerade landningar som ägde rum per gruppering (i tillämpliga fall) under de uppgivna referensåren. Eftersom de föregående fälten är frivilliga kan detta avse det genomsnittliga antalet totala landningar i medlemsstaten

Average landed tonnage (Genomsnittligt landat tonnage)

Medlemsstaten ska ange den genomsnittliga volymen i levande vikt (ton) av de totala landningarna under referensåren. Data ska rapporteras per gruppering av landningsplatser (i tillämpliga fall). Denna kolumn ska erhållas från summan av de två övriga kolumnerna i denna tabell: ”Average landed tonnage of national fleet” (Genomsnittligt andat tonnage för den nationella flottan) och ”Average landed tonnage of foreign fleet” (Genomsnittligt landat tonnage för utländsk flotta).

Average landed tonnage of national fleet (Genomsnittligt landat tonnage för nationell flotta)

Ange den genomsnittliga volymen i levande vikt (ton) för den totala landningen för medlemsstatens fartyg under referensåren genom att gruppera landningsplatser (i tillämpliga fall).

Average landed tonnage of foreign fleet (Genomsnittligt landat tonnage för utländsk flotta)

Medlemsstaten ska ange den genomsnittliga volymen i levande vikt (ton) för den totala landningen för utländska fartyg under referensåren genom att gruppera landningsplatser (i tillämpliga fall). Om ingen, ange ”0”.

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

AVSNITT 5

UPPGIFTERNAS KVALITET

Tabell 5A

Ram för kvalitetssäkring av biologiska data

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| | Sampling design | Sampling implementation | Data capture | Data Storage | Data processing | |
| MS | MS participating in sampling | Sampling year/ period | Region | RFMO/RFO/IO | Name of sampling scheme | Sampling frame | Är upplägget av provtagningen dokumenterat? | Var kan man hitta dokumentation om upplägget av provtagningen? | Registreras underlåtenhet eller vägran att svara? | Dokumenteras kvalitetskontroll erna för att validera detaljerade data? | Var finns dokumentation om kvalitetskontrolle rna för datafångst? | I vilken nationell databas lagras data? | I vilken internationell databas eller vilka internationell a databaser lagras data? | Dokumenteras processer för att utvärdera datanoggrannhet (systematiskt fel och noggrannhet)? | Var finns dokumentation om processer för att utvärdera noggrannhet? | Dokumenteras redigerings- och imputeringsmet oder? | Var kan man hitta dokumentation om redigering och imputering? | Comments |
| SWE | SWE | 2017 | NS&EA | Ices | havsprovtagning | trålare för demersalt fiske | Y | xxxx | Y | Y | xxx | FiskData2 | RDB-FishFrame | N | xxxx | | | |
| SWE | SWE | 2017 | Östersjön | Ices | kustprovtagning | torsklandningar | Y | xxxx | Y | Y | xxx | FiskData2 | RDB-FishFrame | | | | | |
| SWE | SWE | 2017 | NS&EA/Baltic | Ices | studie av fritidsfiske | | | | Y | | | | | | | | | |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

Sampling design

Sampling implementation

Data capture

Data Storage

Data processing

MS

MS participating in sampling

Sampling year/ period

Region

RFMO/RFO/IO

Name of sampling scheme

Sampling frame

Är upplägget av provtagningen dokumenterat?

Var kan man hitta dokumentation om upplägget av provtagningen?

Registreras underlåtenhet eller vägran att svara?

Dokumenteras kvalitetskontroll erna för att validera detaljerade data?

Var finns dokumentation om kvalitetskontrolle rna för datafångst?

I vilken nationell databas lagras data?

I vilken internationell databas eller vilka internationell a databaser lagras data?

Dokumenteras processer för att utvärdera datanoggrannhet (systematiskt fel och noggrannhet)?

Var finns dokumentation om processer för att utvärdera noggrannhet?

Dokumenteras redigerings- och imputeringsmet oder?

Var kan man hitta dokumentation om redigering och imputering?

Comments

SWE

SWE

2017

NS&EA

Ices

havsprovtagning

trålare för demersalt fiske

Y

xxxx

Y

Y

xxx

FiskData2

RDB-FishFrame

N

xxxx

SWE

SWE

2017

Östersjön

Ices

kustprovtagning

torsklandningar

Y

xxxx

Y

Y

xxx

FiskData2

RDB-FishFrame

SWE

SWE

2017

NS&EA/Baltic

Ices

studie av fritidsfiske

Y

Anmärkningar: Tabellen uppfyller artikel 5.2 a i detta beslut. Denna tabell är avsedd för att specificera data som ska samlas in enligt tabellerna 1A, 1B och 1C i det fleråriga unionsprogrammet.. Använd denna tabell för att ange huruvida dokumentationen vid processen för datainsamling (upplägg, genomförande av provtagning, datafångst, datalagring och databehandling) föreligger och ange var dokumentationen finns. Namn på provtagningsplaner och strata ska vara identiska med dem i tabellerna 4A och 4B i denna bilaga.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| MS participating in sampling (Medlemsstater som deltar i provtagningen) | Om provtagningsplanen genomförs inom ett regionalt samordnad program ska alla deltagande medlemsstater anges. Om provtagningsplanen genomförs unilateralt ska den enda deltagande medlemsstaten anges. |
| Sampling year/ period (Provtagningsår/provtagningsperiod) | Medlemstaten ska ange året för planerad provtagning. |
| Region | Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”. |
| RFMO/RFO/IO | Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.
  t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo
  t.ex. RFO: CECAF
  t.ex. IO: Ices
  Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt). |
| Name of sampling scheme (Namn på provtagningsplanen) | Medlemsstaten ska ange namnet på provtagningsprogrammet. Namnen på provtagningsplanerna ska vara identiska med de namn som används i tabellerna 4A och 4B i denna bilaga, tabell 1D i denna bilaga (”type of survey” (typ av studie)) och i tabell 1E i denna bilaga (”species” *”method” (”art” * ”metod”). |
| Sampling frame (Provtagningsram) | Medlemsstaten ska ange provtagningsramen: Namnen på provtagningsramar ska vara identiska med namnen i tabellerna 4A och 4B i denna bilaga |
| Är upplägget av provtagningen dokumenterat? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej). Om inte, ange i fältet ”Comments” när (år) dokumentationen kommer att finnas tillgänglig. |
| Var kan man hitta dokumentation om upplägget av provtagningen? | Medlemsstaten ska tillhandahålla länk till den webbplats där dokumentationen finns om medlemsstaten svarade ”Y” (ja) i det föregående fältet. I annat fall anges ”NA” (ej tillämpligt). |
| Registreras underlåtenhet eller vägran att svara? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej). Om inte, ange i fältet ”Comments” när (år) dokumentationen kommer att finnas tillgänglig. |
| Dokumenteras kvalitetskontrollerna för att validera detaljerade data? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej). Om inte, ange i fältet ”Comments” när (år) dokumentationen kommer att finnas tillgänglig. |
| Var finns dokumentation om kvalitetskontrollerna för datafångst? | Medlemsstaten ska tillhandahålla länk till den webbplats där dokumentationen finns om medlemsstaten svarade ”Y” (ja) i det föregående fältet. I annat fall anges ”NA” (ej tillämpligt). |
| I vilken nationell databas lagras data? | Medlemsstaten ska ange namnet på den nationella databasen, om tillämpligt. I annat fall anges ”NA” (ej tillämpligt). |
| I vilken internationell databas lagras data (en eller flera)? | Medlemsstaten ska ange namnet på internationell(a) databas(er), om tillämpligt. I annat fall anges ”NA” (ej tillämpligt). |
| Dokumenteras processer för att utvärdera datanoggrannhet (systematiskt fel och noggrannhet)? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej). Om inte, ange i fältet ”Anmärkningar” när (år) dokumentationen kommer att finnas tillgänglig. |
| Var finns dokumentation om processer för att utvärdera noggrannhet? | Medlemsstaten ska tillhandahålla länk till den webbplats där dokumentationen finns om medlemsstaten svarade ”Y” (ja) i det föregående fältet. I annat fall anges ”NA” (ej tillämpligt). |
| Are the editing and imputation methods documented? (Dokumenteras redigerings- och imputeringsmetoder?) | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej). Om inte, ange i fältet ”Anmärkningar” när (år) dokumentationen kommer att finnas tillgänglig. |
| Where can documentation on editing and inputation be found? (Var kan man hitta dokumentation av redigering och imputering?) | Medlemsstaten ska tillhandahålla länk till den webbplats där dokumentationen finns om medlemsstaten svarade ”Y” (ja) i det föregående fältet. I annat fall anges ”NA” (ej tillämpligt). |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. Använd detta fält för att ange när dokumentation kommer att finnas tillgänglig (om detta inte är fallet) |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

MS participating in sampling (Medlemsstater som deltar i provtagningen)

Om provtagningsplanen genomförs inom ett regionalt samordnad program ska alla deltagande medlemsstater anges. Om provtagningsplanen genomförs unilateralt ska den enda deltagande medlemsstaten anges.

Sampling year/ period (Provtagningsår/provtagningsperiod)

Medlemstaten ska ange året för planerad provtagning.

Region

Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”.

RFMO/RFO/IO

Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.

t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo

t.ex. RFO: CECAF

t.ex. IO: Ices

Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt).

Name of sampling scheme (Namn på provtagningsplanen)

Medlemsstaten ska ange namnet på provtagningsprogrammet. Namnen på provtagningsplanerna ska vara identiska med de namn som används i tabellerna 4A och 4B i denna bilaga, tabell 1D i denna bilaga (”type of survey” (typ av studie)) och i tabell 1E i denna bilaga (”species” *”method” (”art” * ”metod”).

Sampling frame (Provtagningsram)

Medlemsstaten ska ange provtagningsramen: Namnen på provtagningsramar ska vara identiska med namnen i tabellerna 4A och 4B i denna bilaga

Är upplägget av provtagningen dokumenterat?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej). Om inte, ange i fältet ”Comments” när (år) dokumentationen kommer att finnas tillgänglig.

Var kan man hitta dokumentation om upplägget av provtagningen?

Medlemsstaten ska tillhandahålla länk till den webbplats där dokumentationen finns om medlemsstaten svarade ”Y” (ja) i det föregående fältet. I annat fall anges ”NA” (ej tillämpligt).

Registreras underlåtenhet eller vägran att svara?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej). Om inte, ange i fältet ”Comments” när (år) dokumentationen kommer att finnas tillgänglig.

Dokumenteras kvalitetskontrollerna för att validera detaljerade data?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej). Om inte, ange i fältet ”Comments” när (år) dokumentationen kommer att finnas tillgänglig.

Var finns dokumentation om kvalitetskontrollerna för datafångst?

Medlemsstaten ska tillhandahålla länk till den webbplats där dokumentationen finns om medlemsstaten svarade ”Y” (ja) i det föregående fältet. I annat fall anges ”NA” (ej tillämpligt).

I vilken nationell databas lagras data?

Medlemsstaten ska ange namnet på den nationella databasen, om tillämpligt. I annat fall anges ”NA” (ej tillämpligt).

I vilken internationell databas lagras data (en eller flera)?

Medlemsstaten ska ange namnet på internationell(a) databas(er), om tillämpligt. I annat fall anges ”NA” (ej tillämpligt).

Dokumenteras processer för att utvärdera datanoggrannhet (systematiskt fel och noggrannhet)?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej). Om inte, ange i fältet ”Anmärkningar” när (år) dokumentationen kommer att finnas tillgänglig.

Var finns dokumentation om processer för att utvärdera noggrannhet?

Medlemsstaten ska tillhandahålla länk till den webbplats där dokumentationen finns om medlemsstaten svarade ”Y” (ja) i det föregående fältet. I annat fall anges ”NA” (ej tillämpligt).

Are the editing and imputation methods documented? (Dokumenteras redigerings- och imputeringsmetoder?)

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej). Om inte, ange i fältet ”Anmärkningar” när (år) dokumentationen kommer att finnas tillgänglig.

Where can documentation on editing and inputation be found? (Var kan man hitta dokumentation av redigering och imputering?)

Medlemsstaten ska tillhandahålla länk till den webbplats där dokumentationen finns om medlemsstaten svarade ”Y” (ja) i det föregående fältet. I annat fall anges ”NA” (ej tillämpligt).

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar. Använd detta fält för att ange när dokumentation kommer att finnas tillgänglig (om detta inte är fallet)

Tabell 5B

Ram för kvalitetssäkring av socioekonomiska data

| |
| --- |
| | Institutionell miljö |
| P3 Opartiskhet och objektivitet | P4 Sekretess |
| Medlemsstat | Provtagning sår/period | Region | RFMO/RFO/IO/NSB | Namn på datainsamlingsmetoden | Namn på datakällor | Statistiskt sunda källor och | Felkontroll | Finns och dokumenteras förfaranden a för konfidentiell hantering | Finns och dokumenteras protokoll för att verkställa sekretessen mellan DCF-partner? | Finns och dokumenteras protokoll för att verkställa sekretessen med externa användare? |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Institutionell miljö

P3 Opartiskhet och objektivitet

P4 Sekretess

Medlemsstat

Provtagning sår/period

Region

RFMO/RFO/IO/NSB

Namn på datainsamlingsmetoden

Namn på datakällor

Statistiskt sunda källor och

Felkontroll

Finns och dokumenteras förfaranden a för konfidentiell hantering

Finns och dokumenteras protokoll för att verkställa sekretessen mellan DCF-partner?

Finns och dokumenteras protokoll för att verkställa sekretessen med externa användare?

| |
| --- |
| Statistiska processer |
| P5 Sund metodik | P6 Lämpliga statistiska förfaranden | P7 Inte alltför stor börda på respondenterna | P8 Kostnads effektivitet |
| Dokumenteras sund metod? | Följer denna internationell standard, riktlinjer och bästa praxis? | Är metoderna enhetliga på medlemsstats nivå, regional nivå och EU-nivå? | Finns det konsekvens mellan förvaltnings data och andra statistiska data? | Finns det avtal om åtkomst och kvalitet för förvaltningsdata mellan partner? | Kontrolleras insamling, inmatning och kodning av data? | Används och kontrolleras metoder för redigering och imputering? | Dokumenteras översynerna och är de tillgängliga? | Undviks dubbel datainsamling? | Finns det automatiserade tekniker för datafångst, datakodning och validering? |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Statistiska processer

P5 Sund metodik

P6 Lämpliga statistiska förfaranden

P7 Inte alltför stor börda på respondenterna

P8 Kostnads effektivitet

Dokumenteras sund metod?

Följer denna internationell standard, riktlinjer och bästa praxis?

Är metoderna enhetliga på medlemsstats nivå, regional nivå och EU-nivå?

Finns det konsekvens mellan förvaltnings data och andra statistiska data?

Finns det avtal om åtkomst och kvalitet för förvaltningsdata mellan partner?

Kontrolleras insamling, inmatning och kodning av data?

Används och kontrolleras metoder för redigering och imputering?

Dokumenteras översynerna och är de tillgängliga?

Undviks dubbel datainsamling?

Finns det automatiserade tekniker för datafångst, datakodning och validering?

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Statistiska utfall | Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| P9 Relevance | P10 Accuracy and reliability | P11 Timeliness and punctuality | P12 coherence and comparability | P13 Accessibility and Clarity | Comments |
| Listas och uppdateras slutanvändarna? | Bedöms och valideras intermediära resultat och utfall regelbundet? | Mäts och dokumentera fel? | Finns förfaranden a på plats för att säkerställa att arbetsuppgifter utförs i tid? | Finns det förfaranden för att övervaka inre sammanhållning? | Går statistiken att jämföra över tid? | Är metoddokument allmänt tillgängliga? | Lagras data i databaser? | Var finns dokumentationen? |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Arbetsplan

Statistiska utfall

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

P9 Relevance

P10 Accuracy and reliability

P11 Timeliness and punctuality

P12 coherence and comparability

P13 Accessibility and Clarity

Comments

Listas och uppdateras slutanvändarna?

Bedöms och valideras intermediära resultat och utfall regelbundet?

Mäts och dokumentera fel?

Finns förfaranden a på plats för att säkerställa att arbetsuppgifter utförs i tid?

Finns det förfaranden för att övervaka inre sammanhållning?

Går statistiken att jämföra över tid?

Är metoddokument allmänt tillgängliga?

Lagras data i databaser?

Var finns dokumentationen?

Anmärkningar: Tabellen uppfyller artikel 5.2 b i detta beslut. Denna tabell är avsedd för att specificera data som ska samlas in enligt tabellerna 5A, 6 och 7 i det fleråriga unionsprogrammet. Använd denna tabell för att ange huruvida dokumentationen vid processen för datainsamling finns och tala om var.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| Sampling year/period (Provtagningsår/provtagningsperiod) | Medlemstaten ska ange året för planerad provtagning. |
| Region | Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”. |
| RFMO/RFO/IO/NSB | Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd eller nationella statistiska organ (NSB) för förvaltning/råd om arter/bestånd.
  t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo
  t.ex. RFO: CECAF
  t.ex. IO: Ices
  t.ex. byråer, institutioner som hanterar socialekonomisk statistik
  Om ingen RFMO, RFO, IO eller NSB är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt). |
| Name of data collection scheme (Namn på datainsamlingsmetoden) | Medlemsstaten ska ange namnet på provtagningsprogrammet. Namnen på provtagningsprogrammen ska vara samma som används i tabellerna 3A, 3B och 3C i denna bilaga |
| Name of data sources (Namn på datakällor) | Medlemsstaten ska ange namnet på datakällorna. Namnen på provtagningsprogrammen ska vara samma som används i tabellerna 3A, 3B och 3C i denna bilaga |
| Statistically sound sources and methods (Statistiskt sunda källor och metoder) | MedlemsstatenMedlemsstaten ska ange ”Y” (ja) eller ”N (nej)”, oberoende av om sunda statistiska källor och metoder finns på plats. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna. |
| Error checking (Felkontroll) | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om fel som upptäcks i publicerade data korrigeras så snabbt som möjligt och publiceras. Om ”N” (nej), ange i de viktigaste begränsningarna i ”Comments”. |
| Finns och dokumenteras förfarandena för konfidentiell hantering av data? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) huruvida förfaranden för verkställande, behandling och minskning av konfidentiella data finns och dokumenteras. Om ”N” (nej), ange i ”Anmärkningar” de viktigaste begränsningarna. |
| Finns och dokumenteras protokoll för att verkställa sekretessen mellan DCF-partner? | Medlemsstatenska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) huruvida protokoll för att upprätthålla sekretess mellan DCF-partner finns och dokumenteras. Om ”N” (nej), ange i de viktigaste begränsningarna i ”Comments”. |
| Finns och dokumenteras protokoll för att verkställa sekretessen med externa användare? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) huruvida protokoll för att upprätthålla sekretess med externa användare finns och dokumenteras. Om ”N” (nej), ange i de viktigaste begränsningarna i ”Comments”. |
| Dokumenteras sund metodik? | Medlemsstaten ska ange med ”J (ja)” eller ”N (nej)” om sund metodik dokumenteras. Om ja, ange referens. Om ”N” (nej), ange i de viktigaste begränsningarna i ”Comments”. |
| Följer denna internationell standard, riktlinjer och bästa praxis? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om sund metodik följer internationella standarder, riktlinjer och bästa praxis. Om ja, ange referens. Om ”N” (nej), ange i de viktigaste begränsningarna i ”Comments”. |
| Är metoderna enhetliga på medlemsstatsnivå, regional nivå och EU-nivå? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om förfaranden finns för att säkerställa att standarder, begrepp, definitioner och klassifikationer är enhetliga mellan partner på medlemsstatsnivå, regional nivå och EU-nivå. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna. |
| Finns det konsekvens mellan förvaltningsdata och andra statistiska data? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om förfaranden finns för att säkerställa enhetlighet för definitioner och begrepp mellan förvaltningsdata och andra statistiska data. Om ”N” (nej), ange i de viktigaste begränsningarna i ”Comments”. |
| Finns det avtal om åtkomst och kvalitet för förvaltningsdata mellan partner? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om det finns avtal mellan partner för att säkerställa åtkomst till relevanta förvaltningsdata och kvaliteten på relevanta förvaltningsdata. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna. |
| Kontrolleras insamling, inmatning och kodning av data? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om insamling, inmatning och kodning av data rutinmässigt övervakas och revideras på det sätt som krävs. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna. |
| Används och kontrolleras metoder för redigering och imputering? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om metoder för redigering och imputering används och regelbundet ses över, revideras eller uppdateras på det sätt som krävs. Om nej, ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna. |
| Dokumenteras översynerna och är de tillgängliga? | Medlemsstatenska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om översynerna dokumenteras och är tillgängliga. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna. |
| Undviks dubbel datainsamling? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om administrativa källor om möjligt används för att undvika dubbel datainsamling och minska bördan på respondenterna. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna. |
| Finns det automatiserade tekniker för datafångst, datakodning och validering? | Medlemsstaten skaange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om det finns förfaranden och verktyg för att använda automatiserade tekniker för datafångst, datakodning och validering. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna. |
| Listas och uppdateras slutanvändarna? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om en förteckning med viktiga slutanvändare och deras dataanvändning, inklusive en förteckning över ouppfyllda användarbehov, finns och uppdateras regelbundet. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna. |
| Bedöms och valideras intermediära resultat och utfall regelbundet? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om datakällor, intermediära resultat och statistiska utfall regelbundet bedöms och valideras. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna. |
| Mäts och dokumenteras fel? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om provtagningsfel och icke-provtagningsfel mäts och dokumenteras systematiskt, i enlighet med europeiska standarder. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna. |
| Finns förfarandena på plats för att säkerställa att arbetsuppgifter utförs i tid? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om det finns förfaranden för att övervaka arbetsuppgifternas framskridande och säkerställa att de utförs i tid. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna. |
| Finns det förfaranden för att övervaka inre sammanhållning? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om förfaranden för att övervaka inre sammanhållning utvecklas och tillämpas på ett systematiskt sätt och avvikelser förklaras. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna. |
| Går statistiken att jämföra över tid? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om statistiken är jämförbar över en rimlig tidsperiod, om brott i tidsserien förklaras och om metoder för att säkerställa sammanjämkning över en tidsperiod görs tillgängliga. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna. |
| Är metoddokument allmänt tillgängliga? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om metoddokument finns lätt tillgängliga. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna. |
| Lagras data i databaser? | Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om primära, detaljerade och aggregerade data med tillhörande metadata lagras i databaser. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna. |
| Var finns dokumentationen? | Ge länk till den webbplats där dokumentationen finns om medlemsstaten svarade ”Y” (ja) i det föregående fältet. I annat fall anges ”NA” (ej tillämpligt). |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. Använd detta fält för att ange när dokumentation kommer att finnas tillgänglig (om detta inte är fallet) |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

Sampling year/period (Provtagningsår/provtagningsperiod)

Medlemstaten ska ange året för planerad provtagning.

Region

Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om informationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”.

RFMO/RFO/IO/NSB

Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd eller nationella statistiska organ (NSB) för förvaltning/råd om arter/bestånd.

t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo

t.ex. RFO: CECAF

t.ex. IO: Ices

t.ex. byråer, institutioner som hanterar socialekonomisk statistik

Om ingen RFMO, RFO, IO eller NSB är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt).

Name of data collection scheme (Namn på datainsamlingsmetoden)

Medlemsstaten ska ange namnet på provtagningsprogrammet. Namnen på provtagningsprogrammen ska vara samma som används i tabellerna 3A, 3B och 3C i denna bilaga

Name of data sources (Namn på datakällor)

Medlemsstaten ska ange namnet på datakällorna. Namnen på provtagningsprogrammen ska vara samma som används i tabellerna 3A, 3B och 3C i denna bilaga

Statistically sound sources and methods (Statistiskt sunda källor och metoder)

MedlemsstatenMedlemsstaten ska ange ”Y” (ja) eller ”N (nej)”, oberoende av om sunda statistiska källor och metoder finns på plats. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna.

Error checking (Felkontroll)

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om fel som upptäcks i publicerade data korrigeras så snabbt som möjligt och publiceras. Om ”N” (nej), ange i de viktigaste begränsningarna i ”Comments”.

Finns och dokumenteras förfarandena för konfidentiell hantering av data?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) huruvida förfaranden för verkställande, behandling och minskning av konfidentiella data finns och dokumenteras. Om ”N” (nej), ange i ”Anmärkningar” de viktigaste begränsningarna.

Finns och dokumenteras protokoll för att verkställa sekretessen mellan DCF-partner?

Medlemsstatenska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) huruvida protokoll för att upprätthålla sekretess mellan DCF-partner finns och dokumenteras. Om ”N” (nej), ange i de viktigaste begränsningarna i ”Comments”.

Finns och dokumenteras protokoll för att verkställa sekretessen med externa användare?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) huruvida protokoll för att upprätthålla sekretess med externa användare finns och dokumenteras. Om ”N” (nej), ange i de viktigaste begränsningarna i ”Comments”.

Dokumenteras sund metodik?

Medlemsstaten ska ange med ”J (ja)” eller ”N (nej)” om sund metodik dokumenteras. Om ja, ange referens. Om ”N” (nej), ange i de viktigaste begränsningarna i ”Comments”.

Följer denna internationell standard, riktlinjer och bästa praxis?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om sund metodik följer internationella standarder, riktlinjer och bästa praxis. Om ja, ange referens. Om ”N” (nej), ange i de viktigaste begränsningarna i ”Comments”.

Är metoderna enhetliga på medlemsstatsnivå, regional nivå och EU-nivå?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om förfaranden finns för att säkerställa att standarder, begrepp, definitioner och klassifikationer är enhetliga mellan partner på medlemsstatsnivå, regional nivå och EU-nivå. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna.

Finns det konsekvens mellan förvaltningsdata och andra statistiska data?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om förfaranden finns för att säkerställa enhetlighet för definitioner och begrepp mellan förvaltningsdata och andra statistiska data. Om ”N” (nej), ange i de viktigaste begränsningarna i ”Comments”.

Finns det avtal om åtkomst och kvalitet för förvaltningsdata mellan partner?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om det finns avtal mellan partner för att säkerställa åtkomst till relevanta förvaltningsdata och kvaliteten på relevanta förvaltningsdata. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna.

Kontrolleras insamling, inmatning och kodning av data?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om insamling, inmatning och kodning av data rutinmässigt övervakas och revideras på det sätt som krävs. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna.

Används och kontrolleras metoder för redigering och imputering?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om metoder för redigering och imputering används och regelbundet ses över, revideras eller uppdateras på det sätt som krävs. Om nej, ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna.

Dokumenteras översynerna och är de tillgängliga?

Medlemsstatenska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om översynerna dokumenteras och är tillgängliga. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna.

Undviks dubbel datainsamling?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om administrativa källor om möjligt används för att undvika dubbel datainsamling och minska bördan på respondenterna. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna.

Finns det automatiserade tekniker för datafångst, datakodning och validering?

Medlemsstaten skaange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om det finns förfaranden och verktyg för att använda automatiserade tekniker för datafångst, datakodning och validering. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna.

Listas och uppdateras slutanvändarna?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om en förteckning med viktiga slutanvändare och deras dataanvändning, inklusive en förteckning över ouppfyllda användarbehov, finns och uppdateras regelbundet. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna.

Bedöms och valideras intermediära resultat och utfall regelbundet?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om datakällor, intermediära resultat och statistiska utfall regelbundet bedöms och valideras. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna.

Mäts och dokumenteras fel?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om provtagningsfel och icke-provtagningsfel mäts och dokumenteras systematiskt, i enlighet med europeiska standarder. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna.

Finns förfarandena på plats för att säkerställa att arbetsuppgifter utförs i tid?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om det finns förfaranden för att övervaka arbetsuppgifternas framskridande och säkerställa att de utförs i tid. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna.

Finns det förfaranden för att övervaka inre sammanhållning?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om förfaranden för att övervaka inre sammanhållning utvecklas och tillämpas på ett systematiskt sätt och avvikelser förklaras. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna.

Går statistiken att jämföra över tid?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om statistiken är jämförbar över en rimlig tidsperiod, om brott i tidsserien förklaras och om metoder för att säkerställa sammanjämkning över en tidsperiod görs tillgängliga. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna.

Är metoddokument allmänt tillgängliga?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om metoddokument finns lätt tillgängliga. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna.

Lagras data i databaser?

Medlemsstaten ska ange med ”Y” (ja) eller ”N” (nej) om primära, detaljerade och aggregerade data med tillhörande metadata lagras i databaser. Om ”N” (nej), ange i ”Comments” de viktigaste begränsningarna.

Var finns dokumentationen?

Ge länk till den webbplats där dokumentationen finns om medlemsstaten svarade ”Y” (ja) i det föregående fältet. I annat fall anges ”NA” (ej tillämpligt).

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar. Använd detta fält för att ange när dokumentation kommer att finnas tillgänglig (om detta inte är fallet)

AVSNITT 6

DATAÅTKOMST

Tabell 6 A

Dataåtkomst

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MS | Data set | Section | Variable group | Year(s) of WP implementation | Reference year | Final data available after | Comments |
| SWE | Flottans ekonomi | 3A | Intäkter/kostnader | N | N – 1 | N + 1, 1 mars | |
| SWE | Vattenbrukets ekonomi | | alla | N | N – 1 | N + 1, 1 mars | |
| SWE | Variabel för fiskeverksamhet | | kapacitet | N | N | N + 1, 31 januari | |
| SWE | Variabel för fiskeverksamhet | | landningar | N | N | N + 1, 31 mars | |
| SWE | Fiskberedningens ekonomi | | alla | N | N – 2 | N + 1, 1 november | |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MS

Data set

Section

Variable group

Year(s) of WP implementation

Reference year

Final data available after

Comments

SWE

Flottans ekonomi

3A

Intäkter/kostnader

N

N – 1

N + 1, 1 mars

SWE

Vattenbrukets ekonomi

alla

N

N – 1

N + 1, 1 mars

SWE

Variabel för fiskeverksamhet

kapacitet

N

N

N + 1, 31 januari

SWE

Variabel för fiskeverksamhet

landningar

N

N

N + 1, 31 mars

SWE

Fiskberedningens ekonomi

alla

N

N – 2

N + 1, 1 november

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller artikel 6 i beslutet. Använd denna tabell för att tillhandahålla information om slutanvändares dataåtkomst per dataset.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| Data set (dataset) | Medlemsstaten ska hänvisa till det datasetet för vilket information om åtkomst kommer att ges. Namnet på datasetet kan härledas från rubriken på respektive tabeller i denna bilaga. |
| Section (Avsnitt) | Medlemsstaten ska hänvisa till det specifika avsnittet i arbetsplanen. |
| Variable group (Variabelgrupp) | Medlemsstaten ska hänvisa till de specifika variablerna i tabellerna 1B, 1E, 1I, 2A, 3A och 3B i denna bilaga. När hänvisning görs till en annan tabell kan detta fält lämnas tomt. |
| Year(s) of WP implementation (År för genomförande av arbetsplanen) | Medlemsstaten ska hänvisa till det eller de år som arbetsplanen kommer att gälla |
| Reference year (Referensår) | Medlemsstaten ska hänvisa till året för planerad datainsamling |
| Final data available after (Slutdata åtkomliga efter) | Medlemsstaten ska ange efter hur många års insamling data kommer att vara åtkomliga för slutanvändare. Använd år och månad i tillämpliga fall |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

Data set (dataset)

Medlemsstaten ska hänvisa till det datasetet för vilket information om åtkomst kommer att ges. Namnet på datasetet kan härledas från rubriken på respektive tabeller i denna bilaga.

Section (Avsnitt)

Medlemsstaten ska hänvisa till det specifika avsnittet i arbetsplanen.

Variable group (Variabelgrupp)

Medlemsstaten ska hänvisa till de specifika variablerna i tabellerna 1B, 1E, 1I, 2A, 3A och 3B i denna bilaga. När hänvisning görs till en annan tabell kan detta fält lämnas tomt.

Year(s) of WP implementation (År för genomförande av arbetsplanen)

Medlemsstaten ska hänvisa till det eller de år som arbetsplanen kommer att gälla

Reference year (Referensår)

Medlemsstaten ska hänvisa till året för planerad datainsamling

Final data available after (Slutdata åtkomliga efter)

Medlemsstaten ska ange efter hur många års insamling data kommer att vara åtkomliga för slutanvändare. Använd år och månad i tillämpliga fall

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

AVSNITT 7

SAMORDNING

Tabell 7 A

Planerad regional och internationell samordning

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MS | Acronym | Name of meeting | RFMO/RFO/IO | Planned MS participation | Comments |
| SWE | RCM Med | | | X | |
| SWE | WGNSSK | | Ices | X | |
| SWE | MEDITS | | | X | |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MS

Acronym

Name of meeting

RFMO/RFO/IO

Planned MS participation

Comments

SWE

RCM Med

X

SWE

WGNSSK

Ices

X

SWE

MEDITS

X

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller artikel 7.1 i detta beslut. Använd denna tabell för att ange information om medlemsstatens planerade deltagande i möten av betydelse för datainsamling enligt DCF.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| Acronym (Förkortning) | Medlemsstaten ska ange den officiella akronym för det möte deltagandet gällde. |
| Name of the meeting (Namn på mötet) | Medlemsstaten ska ange det fullständiga officiella namnet på det möte deltagandet gällde. |
| RFMO/RFO/IO | Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.
  t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo
  t.ex. RFO: CECAF
  t.ex. IO: Ices
  Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt). |
| Planned MS participation (Planerat deltagande från medlemsstaten) | Medlemsstaten ska markera om den planerar att delta i mötet. |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

Acronym (Förkortning)

Medlemsstaten ska ange den officiella akronym för det möte deltagandet gällde.

Name of the meeting (Namn på mötet)

Medlemsstaten ska ange det fullständiga officiella namnet på det möte deltagandet gällde.

RFMO/RFO/IO

Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.

t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo

t.ex. RFO: CECAF

t.ex. IO: Ices

Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt).

Planned MS participation (Planerat deltagande från medlemsstaten)

Medlemsstaten ska markera om den planerar att delta i mötet.

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

Tabell 7 B

Uppföljning av rekommendationer och avtal

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MS | Region | RFMO/RFO/IO | Source | Section | Topic | Recommendation number | Recommendation/ Agreement | Follow-up action | Comments |
| SWE | Norra Atlanten | | LM 2014 | | Variabler relaterade till verksamhetsgren | | | | |
| LVA | Östersjön | | STECF 14-13 | VII | | | | | |
| | | | | III.C, III.E | | | | | |
| | | | | III.F | | | | | |
| | | | | alla | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MS

Region

RFMO/RFO/IO

Source

Section

Topic

Recommendation number

Recommendation/ Agreement

Follow-up action

Comments

SWE

Norra Atlanten

LM 2014

Variabler relaterade till verksamhetsgren

LVA

Östersjön

STECF 14-13

VII

III.C, III.E

III.F

alla

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller artikel 7.1 och 8 i detta beslut. Använd denna tabell för att ange information om hur medlemsstaten planerar att uppfylla rekommendationerna och avtalen avseende datainsamling enligt DCF på europeisk och internationell nivå.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MS | Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU” |
| Region | Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om rekommendationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”. |
| RFMO/RFO/IO | Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.
  t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo
  t.ex. RFO: CECAF
  t.ex. IO: Ices
  Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt). |
| Source (Källa) | Medlemsstaten ska ange källan till rekommendation i form av akronymen för relevant regional samordningsmöte (Regional Coordination Meeting, RCM)/ regional samordningsgrupp (Regional Coordination Group, RCG), samverkansmöte (Liaison Meeting, LM), STECF-expertarbetsgrupp (STECF Expert Working Group, EWG), t.ex. ”LM 2014”, ”STECF EWG 14-07”. |
| Section (Avsnitt) | Medlemsstaten ska hänvisa till avsnitt i arbetsplanen, t.ex. ”1A”, ”1B” osv. Om rekommendationen gäller flera avsnitt, lägg in relevanta avsnitt. Om rekommendationen gäller alla avsnitt, lägg in ”all” (alla avsnitt). |
| Topic (Tema) | Medlemsstaten ska ange det tema som rekommendationen gäller, t.ex. ”Data quality” (Datakvalitet), ”Surveys” (Studier) osv. |
| Recommendation Number (Rekommendationens nummer) | Medlemsstaten ska hänvisa till det nummer som tilldelats en enskild rekommendation, om sådant nummer finns. |
| Recommendation/Agreement (Rekommendation/avtal) | Medlemsstaten ska hänvisa till relevanta rekommendationer avseende arbetsplanens referensperiod och medlemsstaten. Det är inte nödvändigt att förteckna rekommendationer och avtal som inte är tillämpliga på medlemsstaten (t.ex. om mandatet för Ices-expertgrupper, om åtgärder som ska vidtas av kommissionen osv.). |
| Follow-up action (Uppföljningsåtgärd) | Medlemsstaten ska ge en kort beskrivning av åtgärder som vidtagits eller ska vidtas |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. |

Variabelns namn

Riktlinjer

MS

Medlemsstatens namn ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”

Region

Medlemsstaten ska hänvisa till den namngivningskonvention som används i tabell 5C i det fleråriga unionsprogrammet (nivå II). Om rekommendationen gäller alla regioner, lägg in ”alla regioner”.

RFMO/RFO/IO

Medlemsstaten ska ange akronymen för behörig regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO), regional fiskeorganisation (RFO) eller internationella organisationer (IO) för förvaltning/råd om arter/bestånd.

t.ex. RFMO: Iccat, GFCM, Nafo

t.ex. RFO: CECAF

t.ex. IO: Ices

Om ingen RFMO, RFO eller IO är tillämplig används ”NA” (ej tillämpligt).

Source (Källa)

Medlemsstaten ska ange källan till rekommendation i form av akronymen för relevant regional samordningsmöte (Regional Coordination Meeting, RCM)/ regional samordningsgrupp (Regional Coordination Group, RCG), samverkansmöte (Liaison Meeting, LM), STECF-expertarbetsgrupp (STECF Expert Working Group, EWG), t.ex. ”LM 2014”, ”STECF EWG 14-07”.

Section (Avsnitt)

Medlemsstaten ska hänvisa till avsnitt i arbetsplanen, t.ex. ”1A”, ”1B” osv. Om rekommendationen gäller flera avsnitt, lägg in relevanta avsnitt. Om rekommendationen gäller alla avsnitt, lägg in ”all” (alla avsnitt).

Topic (Tema)

Medlemsstaten ska ange det tema som rekommendationen gäller, t.ex. ”Data quality” (Datakvalitet), ”Surveys” (Studier) osv.

Recommendation Number (Rekommendationens nummer)

Medlemsstaten ska hänvisa till det nummer som tilldelats en enskild rekommendation, om sådant nummer finns.

Recommendation/Agreement (Rekommendation/avtal)

Medlemsstaten ska hänvisa till relevanta rekommendationer avseende arbetsplanens referensperiod och medlemsstaten. Det är inte nödvändigt att förteckna rekommendationer och avtal som inte är tillämpliga på medlemsstaten (t.ex. om mandatet för Ices-expertgrupper, om åtgärder som ska vidtas av kommissionen osv.).

Follow-up action (Uppföljningsåtgärd)

Medlemsstaten ska ge en kort beskrivning av åtgärder som vidtagits eller ska vidtas

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

Tabell 7C

Bilaterala eller multilaterala avtal

| | Arbetsplan | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning av arbetsplan | 31.10.2016 |
| MSs | Contact persons | Content | Coordination | Description of sampling / sampling protocol / sampling intensity | Data transmission | Access to vessels | Validity | Comments |
| DEU - DNK | namn och e - postadress för deltagande medlemsstat | a) | DEU-fartyg som landar för första försäljning i DNK ska täckas av arbetsplanen för DEU. |

Arbetsplan

Datum för inlämning av arbetsplan

31.10.2016

MSs

Contact persons

Content

Coordination

Description of sampling / sampling protocol / sampling intensity

Data transmission

Access to vessels

Validity

Comments

DEU - DNK

namn och e - postadress för deltagande medlemsstat

a)

DEU-fartyg som landar för första försäljning i DNK ska täckas av arbetsplanen för DEU.

| b) | DNK-fartyg som landar för första försäljning i DE ska täckas av arbetsplanen för DNK |
| --- | --- |

b)

DNK-fartyg som landar för första försäljning i DE ska täckas av arbetsplanen för DNK

NA

Längd och ålder för utkast och landningar, i enlighet med respektive arbetsplan.

Nivå och täckning för provtagningen enligt överenskommelse vid årliga RCM för Östersjön och NS&EA.

DEU/DNK ansvarar för att lämna in data från varje eget fartyg till respektive slutanvändare och till varandra.

landet som ansvarar för provtagningen säkerställer åtkomst till fartygen

enligt arbetsplanen

LTU - DEU - LVA - NLD - POL

DEU, LVA, LTU, NLD, POL ska samarbeta om insamling av biologiska data vid pelagiskt fiske i CECAF-vatten 2014 – 2015 och 2016 – 2017 ( ny förlängning )

NL ska samordna verkställandet av detta multilaterala avtal. NL anlitar oberoende leverantören ”Corten Marine Research” (CMR) som agent mellan NL och IMROP, fiskeforskningsinstitute t i Mauretanien. CMR anlitar mauretanska observatörer från IMROP för att utföra den faktiska provtagningen. CMR och IMROP kommer att ha ett avtal som formaliserar de ömsesidiga skyldigheterna, bland annat att endast extra kostnader för denna specifika uppgift prisätts

Biologisk provtagning utförs ombord på fiskefartyg i CECAF- området av mauretanska observatörer . Observatörerna introduceras av CMR och följer det provtagningsprotokoll som beskrivs i ”Biological Data Collection of pelagic fisheries in CECAF waters in compliance with the DCF”, version 31-05-2011.

CMR ansvarar för datainsamling, kvalitetskontroll och leverans till CECAFs pelagiska arbetsgrupp av alla data som samlats in enligt detta avtal. CMR rapporterar även alla data till CVO och CVO distribuerar data till partnerna.

Varje partner ser till att de mauretanska observatörerna har tillträde till deras fartyg enligt detta avtal . Att vägra tillträde till fartyg innebär inte att en partner är befriad från rättsliga eller ekonomiska skyldigheter.

Detta avtal började löpa den 1 januari 2012. Med undantag för ekonomiska skyldigheter upphörde det den 31 december 2013. Det skulle upphävas före detta datum om EU-fartyg upphörde med pelagiskt fiske i CECAF - området . Eventuella återstående bidrag kommer att ersättas proportionellt av partnerna. Avtalet förlängdes till ett nytt slutdatum: 31 december 2015

Anmärkningar: Denna tabell uppfyller artikel 7.2 och 8 i detta beslut. Använd denna tabell för att ge information om avtal med andra medlemsstater och hur europeiska och internationella skyldigheter uppfylls.

| Variabelns namn | Riktlinjer |
| --- | --- |
| MSs (Medlemsstater) | De medlemsstater som är involverade i avtalet ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”. |
| Contact persons (Kontaktpersoner) | Medlemsstaten ska ange namn på och e-postadress till ansvarig person från varje medlemsstat som är involverad i avtalet. |
| Content (Innehåll) | Medlemsstaten ska ge en kort beskrivning av syftet med avtalet. Medlemsstaten ska tillhandahålla en entydig fullständig hänvisning eller fungerande länk till dokumentationen av avtalet, när det är relevant, i ”Comments”. |
| Coordination (Samordning) | Medlemsstaten ska kortfattat beskriva hur samordningen utförs/kommer att utföras och av vem. |
| Description of sampling/sampling protocol/sampling intensity (Beskrivning av provtagning/provtagningsprotokoll/provtagningsintensitet) | Medlemsstaten ska kortfattat beskriva hur provtagningen ska genomföras enligt avtalet. |
| Data transmission (Dataöverföring) | Medlemsstaten ska ange vilken medlemsstat som har/kommer att vara ha ansvaret för att inlämna vilka dataset. |
| Access to vessels (Åtkomst till fartyg) | Medlemsstaten ska ange om avtalet innebär åtkomst till andra partner fartyg. |
| Validity (Giltighet) | Medlemsstaten ska ange året när avtalet löper ut eller året när avtalet undertecknades/kommer att undertecknas, om det förlängs årligen |
| Comments (Anmärkningar) | Övriga anmärkningar. |

Variabelns namn

Riktlinjer

MSs (Medlemsstater)

De medlemsstater som är involverade i avtalet ska anges som ISO 3166-1 alfa3-koden, t.ex. ”DEU”.

Contact persons (Kontaktpersoner)

Medlemsstaten ska ange namn på och e-postadress till ansvarig person från varje medlemsstat som är involverad i avtalet.

Content (Innehåll)

Medlemsstaten ska ge en kort beskrivning av syftet med avtalet. Medlemsstaten ska tillhandahålla en entydig fullständig hänvisning eller fungerande länk till dokumentationen av avtalet, när det är relevant, i ”Comments”.

Coordination (Samordning)

Medlemsstaten ska kortfattat beskriva hur samordningen utförs/kommer att utföras och av vem.

Description of sampling/sampling protocol/sampling intensity (Beskrivning av provtagning/provtagningsprotokoll/provtagningsintensitet)

Medlemsstaten ska kortfattat beskriva hur provtagningen ska genomföras enligt avtalet.

Data transmission (Dataöverföring)

Medlemsstaten ska ange vilken medlemsstat som har/kommer att vara ha ansvaret för att inlämna vilka dataset.

Access to vessels (Åtkomst till fartyg)

Medlemsstaten ska ange om avtalet innebär åtkomst till andra partner fartyg.

Validity (Giltighet)

Medlemsstaten ska ange året när avtalet löper ut eller året när avtalet undertecknades/kommer att undertecknas, om det förlängs årligen

Comments (Anmärkningar)

Övriga anmärkningar.

---

BILAGA II

| Bestämmelserna i de fleråriga unionsprogrammen | Motsvarande del av arbetsplanen |
| --- | --- |
| Bestämmelse | Tabell | Tabell | Text |
| Kapitel III | |
| Fotnot 6 till 1.1 d | | 3C | Textruta 3C |
| 2 a i
  2 a ii
  2 a iii | 1A, 1B, 1C
  1A, 1B, 1C
  1A, 1B, 1C | 1A, 1B, 1C
  1A, 1B, 1C
  1A, 1B, 1C | |
| 2 a iv | 3 | 1D | |
| 2 b
  2 c | 1E
  1E | 1E
  1E | Textruta 1E:
  Textruta 1E: |
| 3 a | 1D | 1F | |
| 3 c | — | — | Pilotstudie 2: |
| 4 | 4 | 2A | Textruta 2A: |
| 5 a
  5 b | 5A
  6 | 3A
  3A | Textruta 3A:
  Textruta 3A, Pilotstudie 3 |
| 6 a
  6 b
  6 c | 7
  6
  8 | 3B
  3B
  — | Textruta 3B:
  Textruta 3B:
  Pilotstudie 4: |
| Kapitel IV | |
| 1 | 10 | 1G, 1H | Textruta 1G: |
| Kapitel V | |
| 4 | — | — | Pilotstudie 1: |

Bestämmelserna i de fleråriga unionsprogrammen

Motsvarande del av arbetsplanen

Bestämmelse

Tabell

Tabell

Text

Kapitel III

Fotnot 6 till 1.1 d

3C

Textruta 3C

2 a i

2 a ii

2 a iii

1A, 1B, 1C

1A, 1B, 1C

1A, 1B, 1C

1A, 1B, 1C

1A, 1B, 1C

1A, 1B, 1C

2 a iv

3

1D

2 b

2 c

1E

1E

1E

1E

Textruta 1E:

Textruta 1E:

3 a

1D

1F

3 c

—

—

Pilotstudie 2:

4

4

2A

Textruta 2A:

5 a

5 b

5A

6

3A

3A

Textruta 3A:

Textruta 3A, Pilotstudie 3

6 a

6 b

6 c

7

6

8

3B

3B

—

Textruta 3B:

Textruta 3B:

Pilotstudie 4:

Kapitel IV

1

10

1G, 1H

Textruta 1G:

Kapitel V

4

—

—

Pilotstudie 1:

---