# Euroopa Liidu L 279/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 279 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik15. oktoober 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 279

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik15. oktoober 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/1824, 14. juuli 2016, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 3/2014, delegeeritud määrust (EL) nr 44/2014 ja delegeeritud määrust (EL) nr 134/2014 vastavalt kasutusohutusnõuete, sõidukite konstruktsiooni- ja üldiste nõuete ning keskkonnamõju ja mootori võimsust käsitlevate nõuete osas (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1825, 6. september 2016, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 901/2014 kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite tüübikinnituse haldusnõuete ja turujärelevalve osas (
  1
  ) | 47 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1826, 14. oktoober 2016, mis käsitleb toimeaine tritsüklasooli heakskiitmata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (
  1
  ) | 88 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1827, 14. oktoober 2016, millega muudetakse 255. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu | 90 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1828, 14. oktoober 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 92 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/1824, 14. juuli 2016, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 3/2014, delegeeritud määrust (EL) nr 44/2014 ja delegeeritud määrust (EL) nr 134/2014 vastavalt kasutusohutusnõuete, sõidukite konstruktsiooni- ja üldiste nõuete ning keskkonnamõju ja mootori võimsust käsitlevate nõuete osas (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1825, 6. september 2016, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 901/2014 kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite tüübikinnituse haldusnõuete ja turujärelevalve osas (
  1
  )

1

47

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1826, 14. oktoober 2016, mis käsitleb toimeaine tritsüklasooli heakskiitmata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (
  1
  )

1

88

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1827, 14. oktoober 2016, millega muudetakse 255. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

90

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1828, 14. oktoober 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

92

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 27. mai 2016. aasta määruse (EL) 2016/919 (Euroopa Liidu raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta) parandus ( ELT L 158, 15.6.2016 ) | 94 |

Parandused

*

Komisjoni 27. mai 2016. aasta määruse (EL) 2016/919 (Euroopa Liidu raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta) parandus ( ELT L 158, 15.6.2016 )

( ELT L 158, 15.6.2016 )

94

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 15.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/1824,

14. juuli 2016,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 3/2014, delegeeritud määrust (EL) nr 44/2014 ja delegeeritud määrust (EL) nr 134/2014 vastavalt kasutusohutusnõuete, sõidukite konstruktsiooni- ja üldiste nõuete ning keskkonnamõju ja mootori võimsust käsitlevate nõuete osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrust (EL) nr 168/2013 kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 3, artikli 20 lõiget 2, artikli 21 lõiget 5, artikli 22 lõiget 5, artikli 23 lõiget 12, artikli 24 lõiget 3, artikli 25 lõiget 8 ja artikli 54 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon on pidanud arvestust probleemide üle, mille esinemisest määruses (EL) nr 168/2013 ja seda määrust täiendavates komisjoni delegeeritud määrustes (EL) nr 3/2014, (2) (EL) nr 44/2014 (3) ja (EL) nr 134/2014 (4) on teatanud tüübikinnitusasutused ja sidusrühmad; nende määruste nõuetekohase kohaldamise tagamiseks tuleks teatavad kindlakstehtud probleemid lahendada muudatuste abil. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon on pidanud arvestust probleemide üle, mille esinemisest määruses (EL) nr 168/2013 ja seda määrust täiendavates komisjoni delegeeritud määrustes (EL) nr 3/2014, (2) (EL) nr 44/2014 (3) ja (EL) nr 134/2014 (4) on teatanud tüübikinnitusasutused ja sidusrühmad; nende määruste nõuetekohase kohaldamise tagamiseks tuleks teatavad kindlakstehtud probleemid lahendada muudatuste abil.

| (2) | Selleks, et tagada L-kategooria sõidukite ELi tüübikinnituse süsteemi järjepidevus ja tõhusus, tuleb pidevalt parandada kõnealustes delegeeritud õigusaktides sätestatud tehnilisi nõudeid ja katsemenetlusi ning kohandada neid tehnika arenguga. Ühtlasi on vaja parandada nende delegeeritud õigusaktide selgust. |
| --- | --- |

(2)

Selleks, et tagada L-kategooria sõidukite ELi tüübikinnituse süsteemi järjepidevus ja tõhusus, tuleb pidevalt parandada kõnealustes delegeeritud õigusaktides sätestatud tehnilisi nõudeid ja katsemenetlusi ning kohandada neid tehnika arenguga. Ühtlasi on vaja parandada nende delegeeritud õigusaktide selgust.

| (3) | Sõidukite kasutusohutusnõudeid sisaldava delegeeritud määruse (EL) nr 3/2014 lisades tuleks sidususe ja selguse huvides teha järgmised muudatused seoses tehniliste nõuete ja katsemenetlustega: delegeeritud määruse (EL) nr 3/2014 I lisas sisalduvat loendit kohaldatavatest ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadest tuleks ajakohastada ning selle XV lisa (rehvide paigaldamine) teksti tuleks täiendavalt selgitada, lisades tootja kinnitust käsitlevad sätted seoses kasutuskategooria lubatavusega ja nähes ette vastava kontrolli. Täiendavad selgitused tuleks lisada delegeeritud määruse (EL) nr 3/2014 XVII lisasse seoses sõiduki sisustusega, XVIII lisasse seoses maksimaalse võimsusega ja XIX lisasse seoses struktuuri terviklikkust käsitlevate nõuetega, eeskätt määruse (EL) nr 168/2013 kohaldamisalasse kuuluvate mootoriga jalgrataste puhul. |
| --- | --- |

(3)

Sõidukite kasutusohutusnõudeid sisaldava delegeeritud määruse (EL) nr 3/2014 lisades tuleks sidususe ja selguse huvides teha järgmised muudatused seoses tehniliste nõuete ja katsemenetlustega: delegeeritud määruse (EL) nr 3/2014 I lisas sisalduvat loendit kohaldatavatest ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadest tuleks ajakohastada ning selle XV lisa (rehvide paigaldamine) teksti tuleks täiendavalt selgitada, lisades tootja kinnitust käsitlevad sätted seoses kasutuskategooria lubatavusega ja nähes ette vastava kontrolli. Täiendavad selgitused tuleks lisada delegeeritud määruse (EL) nr 3/2014 XVII lisasse seoses sõiduki sisustusega, XVIII lisasse seoses maksimaalse võimsusega ja XIX lisasse seoses struktuuri terviklikkust käsitlevate nõuetega, eeskätt määruse (EL) nr 168/2013 kohaldamisalasse kuuluvate mootoriga jalgrataste puhul.

| (4) | Terviklikkuse ja täpsuse huvides on asjakohane, et delegeeritud määruse (EL) nr 3/2014 I lisas esitatud loend ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kohustuslikest eeskirjadest sisaldab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirju nr 1, 3, 6, 7, 8, 16, 19, 20, 28, 37, 38, 39, 43, 46, 50, 53, 56, 57, 60, 72, 74, 75, 78, 81, 82, 87, 90, 98, 99, 112 ja 113. |
| --- | --- |

(4)

Terviklikkuse ja täpsuse huvides on asjakohane, et delegeeritud määruse (EL) nr 3/2014 I lisas esitatud loend ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kohustuslikest eeskirjadest sisaldab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirju nr 1, 3, 6, 7, 8, 16, 19, 20, 28, 37, 38, 39, 43, 46, 50, 53, 56, 57, 60, 72, 74, 75, 78, 81, 82, 87, 90, 98, 99, 112 ja 113.

| (5) | Delegeeritud määruses (EL) nr 44/2014 tuleks sidususe ja täpsuse parandamiseks teha järgmised muudatused: delegeeritud määruse (EL) nr 44/2014 I lisas esitatud loendit kohaldatavatest ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadest tuleks ajakohastada; delegeeritud määruse (EL) nr 44/2014 II lisa tuleks täiendada seoses varuosade, seadmete ja komponentide märgistamise nõuetega, mida kohaldatakse lubamatu ümberehitamise vältimiseks ja identimise eesmärgil; selle delegeeritud määruse III lisa tuleks muuta, et selgitada nõudeid, mis käsitlevad alamkategooria (L3e/L4e)-A2 sõidukite ümberehitamist alamkategooria (L3e/L4e)-A3 mootorratasteks ja vastupidi; delegeeritud määruse (EL) nr 44/2014 XI lisas (massid ja mõõtmed) tuleks teha teatavad muudatused, eeskätt mis puudutab alamkategooriate L3e-AxE (Enduro-mootorrattad) ja L3e-AxT (Trial-mootorrattad) sõidukite kliirensi määratlust; delegeeritud määruse (EL) nr 44/2014 XII lisa tuleks muuta pardadiagnostikasüsteemi standarditud sideliidese osas; selle delegeeritud määruse XVI lisas tuleks esitada teatavad selgitused kõnealuste alamkategooriate mootorrataste tugiharkide kohta. |
| --- | --- |

(5)

Delegeeritud määruses (EL) nr 44/2014 tuleks sidususe ja täpsuse parandamiseks teha järgmised muudatused: delegeeritud määruse (EL) nr 44/2014 I lisas esitatud loendit kohaldatavatest ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadest tuleks ajakohastada; delegeeritud määruse (EL) nr 44/2014 II lisa tuleks täiendada seoses varuosade, seadmete ja komponentide märgistamise nõuetega, mida kohaldatakse lubamatu ümberehitamise vältimiseks ja identimise eesmärgil; selle delegeeritud määruse III lisa tuleks muuta, et selgitada nõudeid, mis käsitlevad alamkategooria (L3e/L4e)-A2 sõidukite ümberehitamist alamkategooria (L3e/L4e)-A3 mootorratasteks ja vastupidi; delegeeritud määruse (EL) nr 44/2014 XI lisas (massid ja mõõtmed) tuleks teha teatavad muudatused, eeskätt mis puudutab alamkategooriate L3e-AxE (Enduro-mootorrattad) ja L3e-AxT (Trial-mootorrattad) sõidukite kliirensi määratlust; delegeeritud määruse (EL) nr 44/2014 XII lisa tuleks muuta pardadiagnostikasüsteemi standarditud sideliidese osas; selle delegeeritud määruse XVI lisas tuleks esitada teatavad selgitused kõnealuste alamkategooriate mootorrataste tugiharkide kohta.

| (6) | Pardadiagnostikasüsteem (edaspidi „OBD-süsteem“) on sõiduki tulemuslikuks ja tõhusaks remontimiseks ja hoolduse tegemiseks hädavajalik. Täpne diagnostika võimaldab remonditöökojal kiiresti kindlaks teha ka kõige väiksemad vahetatavad osad, mida tuleb remontida või välja vahetada. Selleks, et pidada sammu käitamissüsteemide kiire arenguga, tuleb 2017. aastal läbi vaadata nende seadmete nimekiri, mille puhul jälgitakse vooluahela rikkeid. 31. detsembriks 2018 tuleks otsustada, kas lisaseadmed ja rikked lisatakse delegeeritud määruse (EL) nr 44/2014 XII lisa 2. liites esitatud loendisse, et anda liikmesriikidele, sõidukite tootjatele, nende tarnijatele ja remonditööstusele piisavalt aega kohanduste tegemiseks enne II põlvkonna OBD-süsteemi kohustuslikuks muutmist. Kasutusel oleva OBD-süsteemi parameetritähise (PID) väärtuse $1C võib ümber programmeerida väärtusele $00 või $FF, kuni L-kategooria sõidukite puhul ei ole kindlaks määratud standardväärtust. Sidususe ja terviklikkuse huvides peaks alates kuupäevast, kui sellist L-kategooria sõidukite suhtes kohaldatavat standardväärtust sisaldav läbivaadatud standard ISO 15031-5:20xx avaldatakse, olema see standardväärtus programmeeritud tavalise skanneriga tehtud PID $1C taotluse vastusena. |
| --- | --- |

(6)

Pardadiagnostikasüsteem (edaspidi „OBD-süsteem“) on sõiduki tulemuslikuks ja tõhusaks remontimiseks ja hoolduse tegemiseks hädavajalik. Täpne diagnostika võimaldab remonditöökojal kiiresti kindlaks teha ka kõige väiksemad vahetatavad osad, mida tuleb remontida või välja vahetada. Selleks, et pidada sammu käitamissüsteemide kiire arenguga, tuleb 2017. aastal läbi vaadata nende seadmete nimekiri, mille puhul jälgitakse vooluahela rikkeid. 31. detsembriks 2018 tuleks otsustada, kas lisaseadmed ja rikked lisatakse delegeeritud määruse (EL) nr 44/2014 XII lisa 2. liites esitatud loendisse, et anda liikmesriikidele, sõidukite tootjatele, nende tarnijatele ja remonditööstusele piisavalt aega kohanduste tegemiseks enne II põlvkonna OBD-süsteemi kohustuslikuks muutmist. Kasutusel oleva OBD-süsteemi parameetritähise (PID) väärtuse $1C võib ümber programmeerida väärtusele $00 või $FF, kuni L-kategooria sõidukite puhul ei ole kindlaks määratud standardväärtust. Sidususe ja terviklikkuse huvides peaks alates kuupäevast, kui sellist L-kategooria sõidukite suhtes kohaldatavat standardväärtust sisaldav läbivaadatud standard ISO 15031-5:20xx avaldatakse, olema see standardväärtus programmeeritud tavalise skanneriga tehtud PID $1C taotluse vastusena.

| (7) | Terviklikkuse ja sidususe huvides tuleks kohandada teatavaid valemeid delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 II ja V lisas; selle delegeeritud määruse VI lisas, milles käsitletakse saastetõrjeseadmete töökindlust, tuleks tehnika arenguga kohandada SRC-LeCV (L-kategooria sõidukite standardtsükkel maanteel) läbisõidu kogumise tsükli klassifitseerimiskriteeriumeid; peale selle tuleks muuta delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 IX lisa, et võtta arvesse teatavaid ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjades nr 9, 41, 63 ja 92 kehtestatud sätteid omavolilise ümberehitamise vältimise kohta seoses müratasemega seotud tüübikinnituse andmisega, eeskätt mitmerežiimiliste helisüsteemide korral. |
| --- | --- |

(7)

Terviklikkuse ja sidususe huvides tuleks kohandada teatavaid valemeid delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 II ja V lisas; selle delegeeritud määruse VI lisas, milles käsitletakse saastetõrjeseadmete töökindlust, tuleks tehnika arenguga kohandada SRC-LeCV (L-kategooria sõidukite standardtsükkel maanteel) läbisõidu kogumise tsükli klassifitseerimiskriteeriumeid; peale selle tuleks muuta delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 IX lisa, et võtta arvesse teatavaid ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjades nr 9, 41, 63 ja 92 kehtestatud sätteid omavolilise ümberehitamise vältimise kohta seoses müratasemega seotud tüübikinnituse andmisega, eeskätt mitmerežiimiliste helisüsteemide korral.

| (8) | L-kategooria sõidukitest eralduva üleliigse süsivesinike heite vähendamise üheks meetmeks on piirata kütuseaurudes lubatud süsivesinike massi, mis on kehtestatud määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa C osas. Selleks tuleb tüübikinnituse andmisel sõiduki kütuseaurude mõõtmiseks läbi viia IV tüübi katse. Suletud ruumis kütuseaurude mõõtmiseks tehtava IV tüübi katse (SHED-katse) üheks tingimuseks on, et sõidukile tuleb kinnitada kiiresti vanandatud söekanister või alternatiivina kohaldada aditiivset halvendustegurit, kui kasutatakse sissetöötatud söekanistrit. Määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõikes 4 osutatud keskkonnamõju uuringus analüüsitakse, kas halvendusteguri säilitamine representatiivse ja kiiresti vanandatud söekanistri kasutamise alternatiivina on kulutõhus. Kui uuringu tulemusena selgub, et nimetatud meetod ei ole kulutõhus, esitatakse ettepanek kõnealuse alternatiivi kasutamise lõpetamise kohta, ning seda kohaldataks väljaspool Euro 5 taset. |
| --- | --- |

(8)

L-kategooria sõidukitest eralduva üleliigse süsivesinike heite vähendamise üheks meetmeks on piirata kütuseaurudes lubatud süsivesinike massi, mis on kehtestatud määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa C osas. Selleks tuleb tüübikinnituse andmisel sõiduki kütuseaurude mõõtmiseks läbi viia IV tüübi katse. Suletud ruumis kütuseaurude mõõtmiseks tehtava IV tüübi katse (SHED-katse) üheks tingimuseks on, et sõidukile tuleb kinnitada kiiresti vanandatud söekanister või alternatiivina kohaldada aditiivset halvendustegurit, kui kasutatakse sissetöötatud söekanistrit. Määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõikes 4 osutatud keskkonnamõju uuringus analüüsitakse, kas halvendusteguri säilitamine representatiivse ja kiiresti vanandatud söekanistri kasutamise alternatiivina on kulutõhus. Kui uuringu tulemusena selgub, et nimetatud meetod ei ole kulutõhus, esitatakse ettepanek kõnealuse alternatiivi kasutamise lõpetamise kohta, ning seda kohaldataks väljaspool Euro 5 taset.

| (9) | Selleks, et ükski tehniline takistus ei piiraks liikmesriikidevahelist kaubandust ning et tagada klientide ja kasutajate varustamine objektiivse ja täpse teabega, on tarvis standardmeetodit sõidukite energiatõhususe (kütuse- või energiakulu, CO2 heitkoguste ja ühe laadimisega läbitav vahemaa) mõõtmiseks. Kuni pedaalide abil liikumiseks konstrueeritud L1e-kategooria sõidukite suhtes (mida on käsitletud määruse (EL) nr 168/2013 I lisas ja delegeeritud määruse (EL) nr 3/2014 XIX lisa punktis 1.1.2) ei ole kokku lepitud ühtlustatud katsemenetlust, ei tohiks nende L1e-kategooria sõidukite puhul kohaldada ühe laadimisega läbitava vahemaa katse nõuet. |
| --- | --- |

(9)

Selleks, et ükski tehniline takistus ei piiraks liikmesriikidevahelist kaubandust ning et tagada klientide ja kasutajate varustamine objektiivse ja täpse teabega, on tarvis standardmeetodit sõidukite energiatõhususe (kütuse- või energiakulu, CO2 heitkoguste ja ühe laadimisega läbitav vahemaa) mõõtmiseks. Kuni pedaalide abil liikumiseks konstrueeritud L1e-kategooria sõidukite suhtes (mida on käsitletud määruse (EL) nr 168/2013 I lisas ja delegeeritud määruse (EL) nr 3/2014 XIX lisa punktis 1.1.2) ei ole kokku lepitud ühtlustatud katsemenetlust, ei tohiks nende L1e-kategooria sõidukite puhul kohaldada ühe laadimisega läbitava vahemaa katse nõuet.

| (10) | Delegeeritud määrusi (EL) nr 3/2014, (EL) nr 44/2014 ja (EL) nr 134/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Delegeeritud määrusi (EL) nr 3/2014, (EL) nr 44/2014 ja (EL) nr 134/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (11) | Võttes arvesse, et määrust (EL) nr 168/2013 ning delegeeritud määrusi (EL) nr 3/2014, (EL) nr 44/2014 ja (EL) nr 134/2014 juba kohaldatakse ning et nende määruste muudatused hõlmavad teatavaid parandusi, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti, |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse, et määrust (EL) nr 168/2013 ning delegeeritud määrusi (EL) nr 3/2014, (EL) nr 44/2014 ja (EL) nr 134/2014 juba kohaldatakse ning et nende määruste muudatused hõlmavad teatavaid parandusi, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määrust (EL) nr 3/2014 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 3 lõikes 2 asendatakse sõna „Tootja“ fraasiga „Varuosade ja seadmete tootja“; |
| --- | --- |

1)

artikli 3 lõikes 2 asendatakse sõna „Tootja“ fraasiga „Varuosade ja seadmete tootja“;

| 2) | lisasid muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

2)

lisasid muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Delegeeritud määrust (EL) nr 44/2014 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 3 lõikes 2 asendatakse sõna „Tootja“ fraasiga „Varuosade ja seadmete tootja“; |
| --- | --- |

1)

artikli 3 lõikes 2 asendatakse sõna „Tootja“ fraasiga „Varuosade ja seadmete tootja“;

| 2) | lisasid muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

2)

lisasid muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Delegeeritud määrust (EL) nr 134/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis 16 asendatakse ingliskeelses redaktsioonis sõna „ehaust“ sõnaga „exhaust“; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punktis 16 asendatakse ingliskeelses redaktsioonis sõna „ehaust“ sõnaga „exhaust“;

| b) | punkt 42 asendatakse järgmisega:
  „(42)   „maksimaalne kiirus 30 minuti jooksul“– sõiduki suurim kiirus mõõdetuna 30 minuti jooksul, mis saavutatakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 85 (*1) sätestatud 30 minuti võimsuse tulemusena;

  (*1)  
  ELT L 326, 24.11.2006, lk 55.“;" |
| --- | --- |

b)

punkt 42 asendatakse järgmisega:

„(42)   „maksimaalne kiirus 30 minuti jooksul“– sõiduki suurim kiirus mõõdetuna 30 minuti jooksul, mis saavutatakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 85 (*1) sätestatud 30 minuti võimsuse tulemusena;

(*1)  
  ELT L 326, 24.11.2006, lk 55.“;"

| 2) | artikli 3 lõikes 4 asendatakse sõna „Tootja“ fraasiga „Varuosade ja lisaseadmete tootja“; |
| --- | --- |

2)

artikli 3 lõikes 4 asendatakse sõna „Tootja“ fraasiga „Varuosade ja lisaseadmete tootja“;

| 3) | lisasid muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale. |
| --- | --- |

3)

lisasid muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub esimesel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. juuli 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 60, 2.3.2013, lk 52.

1

(2)  Komisjoni 24. oktoobri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 3/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 168/2013 kahe- ja kolmerattalistele ning väikestele neljarattalistele sõidukitele tüübikinnituse andmisega seotud kasutusohutusnõuete osas (ELT L 7, 10.1.2014, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 21. novembri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 44/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 168/2013 kahe- ja kolmerattaliste ning väikeste neljarattaliste sõidukite konstruktsiooni- ja üldise tüübikinnituse nõuete osas (ELT L 25, 28.1.2014, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 16. detsembri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 134/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 168/2013 seoses keskkonnamõju ja mootori võimsust käsitlevate nõuetega ning muudetakse selle V lisa (ELT L 53, 21.2.2014, lk 1).

4

---

I LISA

Delegeeritud määruse (EL) nr 3/2014 muutmine

Delegeeritud määruse (EL) nr 3/2014 lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa asendatakse järgmisega:



  „I LISA

  ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kohustuslike eeskirjade loend










  ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr | Teema | Muudatusteseeriad | ELT viide | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mootorsõidukite esilaternad (R2, HS1) | 02 | ELT L 177, 10.7.2010, lk 1. | L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e |
| 3 | Helkurid | 02-seeria muudatuste 12. täiendus | ELT L 323, 6.12.2011, lk 1. | L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e |
| 6 | Suunatulelaternad | 01-seeria muudatuste 25. täiendus | ELT L 213, 18.7.2014, lk 1. | L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e |
| 7 | Eesmised ja tagumised ääretulelaternad ja piduritulelaternad | 02-seeria muudatuste 23. täiendus | ELT L 285, 30.9.2014, lk 1. | L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e |
| 8 | Mootorsõidukite esilaternad (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, H11, HIR1, HIR2) | 05 | ELT L 177, 10.7.2010, lk 71. | L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e |
| 16 | Turvavööd, turvasüsteemid ja laste turvasüsteemid | 06-seeria muudatuste 5. täiendus | ELT L 304, 20.11.2015, lk 1. | L2e, L4e, L5e, L6e ja L7e |
| 19 | Eesmised udutulelaternad | 04-seeria muudatuste 6. täiendus | ELT L 250, 22.8.2014, lk 1. | L3e, L4e, L5e ja L7e |
| 20 | Mootorsõidukite esilaternad (H4) | 03 | ELT L 177, 10.7.2010, lk 170. | L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e |
| 28 | Helisignaalseadmed | 00-seeria muudatuste 3. täiendus | ELT L 323, 6.12.2011, lk 33. | L3e, L4e ja L5e |
| 37 | Hõõglambid | 03-seeria muudatuste 42. täiendus | ELT L 213, 18.7.2014, lk 36. | L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e |
| 38 | Tagumised udutulelaternad | 00-seeria muudatuste 15. täiendus | ELT L 4, 7.1.2012, lk 20. | L3e, L4e, L5e ja L7e |
| 39 | Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses kiirusmõõdiku ja selle paigaldamisega | Eeskirja algversiooni 5. täiendus | ELT L 120, 13.5.2010, lk 40. | L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e |
| 43 | Turvaklaasid | 01-seeria muudatuste 2. täiendus | ELT L 42, 12.2.2014, lk 1. | L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e |
| 46 | Kaudse nähtavuse seadmed (tahavaatepeeglid) | 04-seeria muudatuste 1. täiendus | ELT L 237, 8.8.2014, lk 24. | L2e, L5e, L6e ja L7e |
| 50 | L-kategooria sõidukite valgustuskomponendid | 00-seeria muudatuste 16. täiendus | ELT L 97, 29.3.2014, lk 1. | L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e |
| 53 | Valgustusseadmete paigaldamine (mootorrattad) | 01-seeria muudatuste 14. täiendus | ELT L 166, 18.6.2013, lk 55. | L3e |
| 56 | Mopeedide ja nendega samastatavate sõidukite esilaternad | 01 | ELT L 89, 25.3.2014, lk 1. | L1e, L2e ja L6e |
| 57 | Mootorrataste ja nendega samastatavate sõidukite esilaternad | 02 | ELT L 130, 1.5.2014, lk 45. | L3e, L4e, L5e ja L7e |
| 60 | Juhtseadiste, märgulampide ja näidikute tähised | 00-seeria muudatuste 4. täiendus | ELT L 297, 15.10.2014, lk 23. | L1e ja L3e |
| 72 | Mootorrataste ja nendega samastatavate sõidukite esilaternad (HS1) | 01 | ELT L 75, 14.3.2014, lk 1. | L3e, L4e, L5e ja L7e |
| 74 | Valgustusseadmete paigaldamine (mopeedid) | 00-seeria muudatuste 7. täiendus | ELT L 166, 18.6.2013, lk 88. | L1e |
| 75 | Rehvid | 01-seeria muudatuste 13. täiendus | ELT L 84, 30.3.2011, lk 46. | L1e, L2e, L3e, L4e ja L5e |
| 78 | Pidurisüsteemid, sealhulgas mitteblokeeruvad ja kombineeritud pidurisüsteemid | 03-seeria muudatuste 2. parandus | ELT L 24, 30.1.2015, lk 30. | L1e, L2e, L3e, L4e ja L5e |
| 81 | Tahavaatepeeglid | 00-seeria muudatuste 2. täiendus | ELT L 185, 13.7.2012, lk 1. | L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e |
| 82 | Mopeedide ja nendega samastatavate sõidukite esilaternad (HS2) | 01 | ELT L 89, 25.3.2014, lk 92. | L1e, L2e ja L6e |
| 87 | Päevatulelaternad | 00-seeria muudatuste 15. täiendus | ELT L 4, 7.1.2012, lk 24. | L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e |
| 90 | Piduri asendushõõrdkatete komplektid ja trummelpiduri asendushõõrdkatted | 02 | ELT L 185, 13.7.2012, lk 24. | L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e |
| 98 | Gaaslahendusvalgusallikaga esilaternad | 01-seeria muudatuste 4. täiendus | ELT L 176, 14.6.2014, lk 64. | L3e |
| 99 | Gaaslahendusvalgusallikad | 00-seeria muudatuste 9. täiendus | ELT L 285, 30.9.2014, lk 35. | L3e |
| 112 | Asümmeetrilised esilaternad | 01-seeria muudatuste 4. täiendus | ELT L 250, 22.8.2014, lk 67. | L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e |
| 113 | Sümmeetrilised esilaternad | 01-seeria muudatuste 3. täiendus | ELT L 176, 14.6.2014, lk 128. | L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e |

1)

I lisa asendatakse järgmisega:

„I LISA

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kohustuslike eeskirjade loend

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr

Teema

Muudatusteseeriad

ELT viide

Kohaldatavus

1

Mootorsõidukite esilaternad (R2, HS1)

02

ELT L 177, 10.7.2010, lk 1.

L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e

3

Helkurid

02-seeria muudatuste 12. täiendus

ELT L 323, 6.12.2011, lk 1.

L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e

6

Suunatulelaternad

01-seeria muudatuste 25. täiendus

ELT L 213, 18.7.2014, lk 1.

L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e

7

Eesmised ja tagumised ääretulelaternad ja piduritulelaternad

02-seeria muudatuste 23. täiendus

ELT L 285, 30.9.2014, lk 1.

L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e

8

Mootorsõidukite esilaternad (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, H11, HIR1, HIR2)

05

ELT L 177, 10.7.2010, lk 71.

L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e

16

Turvavööd, turvasüsteemid ja laste turvasüsteemid

06-seeria muudatuste 5. täiendus

ELT L 304, 20.11.2015, lk 1.

L2e, L4e, L5e, L6e ja L7e

19

Eesmised udutulelaternad

04-seeria muudatuste 6. täiendus

ELT L 250, 22.8.2014, lk 1.

L3e, L4e, L5e ja L7e

20

Mootorsõidukite esilaternad (H4)

03

ELT L 177, 10.7.2010, lk 170.

L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e

28

Helisignaalseadmed

00-seeria muudatuste 3. täiendus

ELT L 323, 6.12.2011, lk 33.

L3e, L4e ja L5e

37

Hõõglambid

03-seeria muudatuste 42. täiendus

ELT L 213, 18.7.2014, lk 36.

L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e

38

Tagumised udutulelaternad

00-seeria muudatuste 15. täiendus

ELT L 4, 7.1.2012, lk 20.

L3e, L4e, L5e ja L7e

39

Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses kiirusmõõdiku ja selle paigaldamisega

Eeskirja algversiooni 5. täiendus

ELT L 120, 13.5.2010, lk 40.

L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e

43

Turvaklaasid

01-seeria muudatuste 2. täiendus

ELT L 42, 12.2.2014, lk 1.

L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e

46

Kaudse nähtavuse seadmed (tahavaatepeeglid)

04-seeria muudatuste 1. täiendus

ELT L 237, 8.8.2014, lk 24.

L2e, L5e, L6e ja L7e

50

L-kategooria sõidukite valgustuskomponendid

00-seeria muudatuste 16. täiendus

ELT L 97, 29.3.2014, lk 1.

L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e

53

Valgustusseadmete paigaldamine (mootorrattad)

01-seeria muudatuste 14. täiendus

ELT L 166, 18.6.2013, lk 55.

L3e

56

Mopeedide ja nendega samastatavate sõidukite esilaternad

01

ELT L 89, 25.3.2014, lk 1.

L1e, L2e ja L6e

57

Mootorrataste ja nendega samastatavate sõidukite esilaternad

02

ELT L 130, 1.5.2014, lk 45.

L3e, L4e, L5e ja L7e

60

Juhtseadiste, märgulampide ja näidikute tähised

00-seeria muudatuste 4. täiendus

ELT L 297, 15.10.2014, lk 23.

L1e ja L3e

72

Mootorrataste ja nendega samastatavate sõidukite esilaternad (HS1)

01

ELT L 75, 14.3.2014, lk 1.

L3e, L4e, L5e ja L7e

74

Valgustusseadmete paigaldamine (mopeedid)

00-seeria muudatuste 7. täiendus

ELT L 166, 18.6.2013, lk 88.

L1e

75

Rehvid

01-seeria muudatuste 13. täiendus

ELT L 84, 30.3.2011, lk 46.

L1e, L2e, L3e, L4e ja L5e

78

Pidurisüsteemid, sealhulgas mitteblokeeruvad ja kombineeritud pidurisüsteemid

03-seeria muudatuste 2. parandus

ELT L 24, 30.1.2015, lk 30.

L1e, L2e, L3e, L4e ja L5e

81

Tahavaatepeeglid

00-seeria muudatuste 2. täiendus

ELT L 185, 13.7.2012, lk 1.

L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e

82

Mopeedide ja nendega samastatavate sõidukite esilaternad (HS2)

01

ELT L 89, 25.3.2014, lk 92.

L1e, L2e ja L6e

87

Päevatulelaternad

00-seeria muudatuste 15. täiendus

ELT L 4, 7.1.2012, lk 24.

L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e

90

Piduri asendushõõrdkatete komplektid ja trummelpiduri asendushõõrdkatted

02

ELT L 185, 13.7.2012, lk 24.

L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e

98

Gaaslahendusvalgusallikaga esilaternad

01-seeria muudatuste 4. täiendus

ELT L 176, 14.6.2014, lk 64.

L3e

99

Gaaslahendusvalgusallikad

00-seeria muudatuste 9. täiendus

ELT L 285, 30.9.2014, lk 35.

L3e

112

Asümmeetrilised esilaternad

01-seeria muudatuste 4. täiendus

ELT L 250, 22.8.2014, lk 67.

L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e

113

Sümmeetrilised esilaternad

01-seeria muudatuste 3. täiendus

ELT L 176, 14.6.2014, lk 128.

L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e

| Selgitav märkus | Osise käesolevasse loendisse kaasamine ei muuda selle paigaldamist kohustuslikuks. Teatavate osiste kohustusliku paigaldamise nõuded on esitatud käesoleva määruse muudes lisades.“; |
| --- | --- |

Selgitav märkus

| 2) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 4.1.4 asendatakse järgmisega:






  „4.1.4. | Kui juht saab integreeritud laetavat energiasalvestussüsteemi välisest allikast laadida, peab sõiduki liikumine sõiduki enese käitussüsteemi abil olema välistatud niikaua, kui välise vooluallika pistik on sõiduki sisendkonnektoriga füüsiliselt ühendatud. L1e-kategooria sõidukite korral, mille töökorras sõiduki mass on ≤ 35 kg, peab sõiduki liikumine sõiduki enese käitussüsteemi abil olema piiratud niikaua, kui akulaadija pistik on füüsiliselt ühendatud välise vooluallikaga. Sellele nõudele vastavust tõendatakse sõiduki tootja ettenähtud pistikut või akulaadijat kasutades. Kui kasutatakse püsivalt sõidukiga ühendatud laadimiskaableid, loetakse eespool esitatud nõue täidetuks juhul, kui laadimiskaabli kasutamine ilmselgelt takistab sõiduki kasutamist (nt on kaabel alati veetud üle kasutaja juhtimisseadmete, sõitja sadula, juhi istme, juhtraua või rooliratta või peab kaablisäilituskohta kattev iste jääma avatud asendisse).“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 4.1.4 asendatakse järgmisega:

„4.1.4.

Kui juht saab integreeritud laetavat energiasalvestussüsteemi välisest allikast laadida, peab sõiduki liikumine sõiduki enese käitussüsteemi abil olema välistatud niikaua, kui välise vooluallika pistik on sõiduki sisendkonnektoriga füüsiliselt ühendatud. L1e-kategooria sõidukite korral, mille töökorras sõiduki mass on ≤ 35 kg, peab sõiduki liikumine sõiduki enese käitussüsteemi abil olema piiratud niikaua, kui akulaadija pistik on füüsiliselt ühendatud välise vooluallikaga. Sellele nõudele vastavust tõendatakse sõiduki tootja ettenähtud pistikut või akulaadijat kasutades. Kui kasutatakse püsivalt sõidukiga ühendatud laadimiskaableid, loetakse eespool esitatud nõue täidetuks juhul, kui laadimiskaabli kasutamine ilmselgelt takistab sõiduki kasutamist (nt on kaabel alati veetud üle kasutaja juhtimisseadmete, sõitja sadula, juhi istme, juhtraua või rooliratta või peab kaablisäilituskohta kattev iste jääma avatud asendisse).“;

| b) | punkt 4.3 asendatakse järgmisega:
  „4.3.   Tagurdamine
  Edasiliikuval sõidukil peab tagasikäigu juhtseadme kontrollimatu aktiveerimine olema välistatud, kui selline aktiveerimine võib põhjustada äkilise või tugeva aeglustuse või ratta blokeerumise. Sõiduki tagasikäigu juhtseadme aktiveerimine võib aga olla võimalik siis, kui selline aktiveerimine võib sõiduki liikumist aeglustada järk-järgult.“; |
| --- | --- |

b)

punkt 4.3 asendatakse järgmisega:

„4.3.   Tagurdamine

Edasiliikuval sõidukil peab tagasikäigu juhtseadme kontrollimatu aktiveerimine olema välistatud, kui selline aktiveerimine võib põhjustada äkilise või tugeva aeglustuse või ratta blokeerumise. Sõiduki tagasikäigu juhtseadme aktiveerimine võib aga olla võimalik siis, kui selline aktiveerimine võib sõiduki liikumist aeglustada järk-järgult.“;

| 3) | VII lisa 1. osa punkt 1.1.1 asendatakse järgmisega:






  „1.1.1. | Kõik sõidukile paigaldatud turvaklaasid peavad olema saanud tüübikinnituse vastavalt UNECE eeskirjale nr 43 (*1). |
| --- | --- | --- |

3)

VII lisa 1. osa punkt 1.1.1 asendatakse järgmisega:

„1.1.1.

Kõik sõidukile paigaldatud turvaklaasid peavad olema saanud tüübikinnituse vastavalt UNECE eeskirjale nr 43 (*1

(*1)  
  ELT L 42, 12.2.2014, lk 1.“;"

*1

| 4) | VIII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid 1.1.1.1 ja 1.1.1.2 asendatakse järgmistega:






  „1.1.1.1. | Kõrvalekalded esitatud tähiste kujust ja suunast ei ole lubatud, eeskätt on keelatud esitatud tähiste välimuse mis tahes viisil kohandamine. |
| --- | --- | --- | --- |

4)

VIII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punktid 1.1.1.1 ja 1.1.1.2 asendatakse järgmistega:

„1.1.1.1.

Kõrvalekalded esitatud tähiste kujust ja suunast ei ole lubatud, eeskätt on keelatud esitatud tähiste välimuse mis tahes viisil kohandamine.

| 1.1.1.2. | Vastuvõetavad on teatavad väikesed kõrvalekalded seoses joone paksuse, märgistuse kinnituse ning muude asjaomaste tootmistolerantsidega, nagu on osutatud standardi ISO 2575:2010/Amd 1:2011 punktis 4 (konstruktsioonipõhimõtted).“; |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Vastuvõetavad on teatavad väikesed kõrvalekalded seoses joone paksuse, märgistuse kinnituse ning muude asjaomaste tootmistolerantsidega, nagu on osutatud standardi ISO 2575:2010/Amd 1:2011 punktis 4 (konstruktsioonipõhimõtted).“;

| b) | punkt 2.1.3 asendatakse järgmisega:






  „2.1.3. | Kõrvalekalded esitatud tähiste kujust ja suunast ei ole lubatud, eeskätt on keelatud esitatud tähiste välimuse mis tahes viisil kohandamine.
  Vastuvõetavad on teatavad väikesed kõrvalekalded seoses joone paksuse, märgistuse kinnituse ning muude asjaomaste tootmistolerantsidega, nagu on osutatud standardi ISO 2575:2010/Amd 1:2011 punktis 4 (konstruktsioonipõhimõtted).“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 2.1.3 asendatakse järgmisega:

„2.1.3.

Kõrvalekalded esitatud tähiste kujust ja suunast ei ole lubatud, eeskätt on keelatud esitatud tähiste välimuse mis tahes viisil kohandamine.

Vastuvõetavad on teatavad väikesed kõrvalekalded seoses joone paksuse, märgistuse kinnituse ning muude asjaomaste tootmistolerantsidega, nagu on osutatud standardi ISO 2575:2010/Amd 1:2011 punktis 4 (konstruktsioonipõhimõtted).“;

| 5) | IX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1.12 asendatakse järgmisega:






  „1.12. | Kui automaatselt sisselülituva esilaterna või päevatulelaterna aktiveerimine on seotud mootori kasutamisega, tuleb seda elektrilise või muu alternatiivse käitussüsteemiga sõidukite ning käitussüsteemi automaatse seiskamis-/käivitamissüsteemiga sõidukite puhul käsitada seotuna pealüliti aktiveerimisega sõiduki tavalisel töörežiimil.“; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 1.12 asendatakse järgmisega:

„1.12.

Kui automaatselt sisselülituva esilaterna või päevatulelaterna aktiveerimine on seotud mootori kasutamisega, tuleb seda elektrilise või muu alternatiivse käitussüsteemiga sõidukite ning käitussüsteemi automaatse seiskamis-/käivitamissüsteemiga sõidukite puhul käsitada seotuna pealüliti aktiveerimisega sõiduki tavalisel töörežiimil.“;

| b) | punkt 2.3.11.8 asendatakse järgmisega:






  „2.3.11.8. | Muud nõuded:






  — | kui ei ole sätestatud nõudeid tagurdustulelaternate valgustusseadmete kohta, millele võib saada tüübikinnituse L-kategooria sõidukitele paigaldamiseks, peab tagurdustulelatern olema saanud tüübikinnituse UNECE eeskirja nr 23 (*2) kohaselt. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punkt 2.3.11.8 asendatakse järgmisega:

„2.3.11.8.

Muud nõuded:

—

kui ei ole sätestatud nõudeid tagurdustulelaternate valgustusseadmete kohta, millele võib saada tüübikinnituse L-kategooria sõidukitele paigaldamiseks, peab tagurdustulelatern olema saanud tüübikinnituse UNECE eeskirja nr 23 (*2) kohaselt.

*2

(*2)  
  ELT L 237, 8.8.2014, lk 1.“;"

*2

| c) | punkt 2.3.15.8 asendatakse järgmisega:






  „2.3.15.8. | Muud nõuded:






  — | kui ei ole sätestatud nõudeid külgmiste ääretulelaternate valgustusseadmete kohta, millele võib saada tüübikinnituse paigaldamiseks L-kategooria sõidukitele, peab külgmine ääretulelatern olema saanud tüübikinnituse UNECE eeskirja nr 91 (*3) kohaselt. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

punkt 2.3.15.8 asendatakse järgmisega:

„2.3.15.8.

Muud nõuded:

—

kui ei ole sätestatud nõudeid külgmiste ääretulelaternate valgustusseadmete kohta, millele võib saada tüübikinnituse paigaldamiseks L-kategooria sõidukitele, peab külgmine ääretulelatern olema saanud tüübikinnituse UNECE eeskirja nr 91 (*3) kohaselt.

*3

(*3)  
  ELT L 4, 7.1.2012, lk 27.“;"

*3

| 6) | XV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid 1.1 ja 1.1.1 asendatakse järgmistega:






  „1.1. | Vastavalt punktide 1.1.1 ja 1.1.2 sätetele peavad kõik sõidukitele paigaldatud rehvid, sh varurehvid, saama tüübikinnituse UNECE eeskirja nr 75 kohaselt. |
| --- | --- | --- | --- |

6)

XV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punktid 1.1 ja 1.1.1 asendatakse järgmistega:

„1.1.

Vastavalt punktide 1.1.1 ja 1.1.2 sätetele peavad kõik sõidukitele paigaldatud rehvid, sh varurehvid, saama tüübikinnituse UNECE eeskirja nr 75 kohaselt.

| 1.1.1. | Sõidukid, millele on eriliste kasutustingimuste tõttu paigaldatud UNECE eeskirja nr 75 (sõiduki tüübikinnituskatsete tegemise ajal liidu õigusaktides kohaldataval kujul) kohaselt tüübikinnituse saanud rehvidest erinevad rehvid, ei kohaldata punktis 1.1 sätestatud nõudeid, kui järgmised tingimused on täidetud:






  — | rehvid on saanud tüübikinnituse nõukogu direktiivi 92/23/EMÜ, (*4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 661/2009 (*5) või UNECE eeskirja nr 106 kohaselt ning |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

Sõidukid, millele on eriliste kasutustingimuste tõttu paigaldatud UNECE eeskirja nr 75 (sõiduki tüübikinnituskatsete tegemise ajal liidu õigusaktides kohaldataval kujul) kohaselt tüübikinnituse saanud rehvidest erinevad rehvid, ei kohaldata punktis 1.1 sätestatud nõudeid, kui järgmised tingimused on täidetud:

—

rehvid on saanud tüübikinnituse nõukogu direktiivi 92/23/EMÜ, (*4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 661/2009 (*5) või UNECE eeskirja nr 106 kohaselt ning

*4

*5

| — | tüübikinnitusasutus ja tehniline teenistus tunnistavad, et paigaldatud rehvid on sõiduki kasutustingimustele sobivad. Selle erandi kohaldamise ulatus ja selle lubamise põhjendus peavad olema katsearuandes selgelt välja toodud. |
| --- | --- |

—

tüübikinnitusasutus ja tehniline teenistus tunnistavad, et paigaldatud rehvid on sõiduki kasutustingimustele sobivad. Selle erandi kohaldamise ulatus ja selle lubamise põhjendus peavad olema katsearuandes selgelt välja toodud.

(*4)  Nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiiv 92/23/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta (EÜT L 129, 14.5.1992, lk 95)."

*4

(*5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1).“;"

*5

| b) | punkt 1.2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

punkt 1.2 jäetakse välja;

| c) | punkt 2.2 asendatakse järgmisega:






  „2.2. | Sõiduki tootja võib piirata sõidukile paigaldamiseks ette nähtud originaal- ja varurehvide kasutuskategooriat. Sellisel juhul peavad sõidukile paigaldamiseks ette nähtud rehvide kasutuskategooriad olema selgelt märgitud sõiduki kasutusjuhendis.“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 2.2 asendatakse järgmisega:

„2.2.

Sõiduki tootja võib piirata sõidukile paigaldamiseks ette nähtud originaal- ja varurehvide kasutuskategooriat. Sellisel juhul peavad sõidukile paigaldamiseks ette nähtud rehvide kasutuskategooriad olema selgelt märgitud sõiduki kasutusjuhendis.“;

| d) | punkt 2.2.1 jäetakse välja; |
| --- | --- |

d)

punkt 2.2.1 jäetakse välja;

| e) | punkt 2.3 asendatakse järgmisega:






  „2.3. | Ruum, kus ratas pöörleb, peab olema nii suur, et maksimaalse lubatud suurusega rehv ja velg saaksid vabalt liikuda, võttes arvesse tootja kehtestatud ratta minimaalset ja maksimaalset nihku (kui on kohaldatav), minimaalset ja maksimaalset vedrustust ning rooli käiguulatust. Selle kontrollimiseks tuleb teha katse kõige suuremate ja kõige laiemate rehvidega igas ratta pöörlemisruumis ja võtta arvesse kohaldatavat veljemõõtu ning rehvi maksimaalset lubatud ristlõikelaiust ja välisläbimõõtu vastavalt rehvimõõdu tähisele, nagu on sätestatud asjaomastes õigusaktides. Katsed viiakse läbi kõnealuse ratta liikumisruumis, mitte üksnes tegeliku rehviga, vaid rehvi maksimaalselt lubatud mõõtmeid ja asendeid esindava maksimaalse mähispinnaga.“; |
| --- | --- | --- |

e)

punkt 2.3 asendatakse järgmisega:

„2.3.

Ruum, kus ratas pöörleb, peab olema nii suur, et maksimaalse lubatud suurusega rehv ja velg saaksid vabalt liikuda, võttes arvesse tootja kehtestatud ratta minimaalset ja maksimaalset nihku (kui on kohaldatav), minimaalset ja maksimaalset vedrustust ning rooli käiguulatust. Selle kontrollimiseks tuleb teha katse kõige suuremate ja kõige laiemate rehvidega igas ratta pöörlemisruumis ja võtta arvesse kohaldatavat veljemõõtu ning rehvi maksimaalset lubatud ristlõikelaiust ja välisläbimõõtu vastavalt rehvimõõdu tähisele, nagu on sätestatud asjaomastes õigusaktides. Katsed viiakse läbi kõnealuse ratta liikumisruumis, mitte üksnes tegeliku rehviga, vaid rehvi maksimaalselt lubatud mõõtmeid ja asendeid esindava maksimaalse mähispinnaga.“;

| f) | lisatakse punktid 2.3.1, 2.3.2 ja 2.4:






  „2.3.1. | Asjaomase rehvi lubatavate üldmõõtmete (st maksimaalse mähispinna) kindlaksmääramisel võetakse arvesse kõiki rehve, mida võib sõidukile paigaldada kooskõlas punktiga 2.2, vastavalt sõiduki tüübikinnituskatsete tegemise ajal kohaldatavatele liidu õigusaktidele. Sel otstarbel võetakse arvesse kas UNECE eeskirja nr 75 5. lisas esitatud tehnilisi kirjeldusi või selles lisas loetlemata rehvisuuruste puhul lubatavaid protsentuaalseid näitajaid (nt üldlaius universaalrehvidel (MST) + 25 %, tava- ja talverehvidel + 10 %, kui veljeläbimõõdu kood on 13 või suurem, ja + 8 %, kui veljeläbimõõdu kood ei ole suurem kui 12). |
| --- | --- | --- |

f)

lisatakse punktid 2.3.1, 2.3.2 ja 2.4:

„2.3.1.

Asjaomase rehvi lubatavate üldmõõtmete (st maksimaalse mähispinna) kindlaksmääramisel võetakse arvesse kõiki rehve, mida võib sõidukile paigaldada kooskõlas punktiga 2.2, vastavalt sõiduki tüübikinnituskatsete tegemise ajal kohaldatavatele liidu õigusaktidele. Sel otstarbel võetakse arvesse kas UNECE eeskirja nr 75 5. lisas esitatud tehnilisi kirjeldusi või selles lisas loetlemata rehvisuuruste puhul lubatavaid protsentuaalseid näitajaid (nt üldlaius universaalrehvidel (MST) + 25 %, tava- ja talverehvidel + 10 %, kui veljeläbimõõdu kood on 13 või suurem, ja + 8 %, kui veljeläbimõõdu kood ei ole suurem kui 12).

| 2.3.2. | UNECE eeskirja nr 75 kohaselt tüübikinnituse saanud diagonaalrehvi ja diagonaal-vöörehvi kõrguse lubatud dünaamiline suurenemine sõltub rehvi kiirus- ja kasutuskategooriast. Selleks et tagada sõiduki lõppkasutajale diagonaal- ja diagonaal-vöövarurehvide asjakohane valik, võtab sõiduki tootja UNECE eeskirja nr 75 9. lisa punktis 4.1 osutatud lubatud hälbe kindlaksmääramisel arvesse nii sõiduki maksimaalsele valmistajakiirusele vastavaid lubatavaid kasutuskategooriaid kui ka kiiruskategooriaid (st Hdyn = H × 1,10 kuni Hdyn = H × 1,18). Sõiduki tootja võib otsustada võtta arvesse kitsamaid kategooriaid. |
| --- | --- |

2.3.2.

UNECE eeskirja nr 75 kohaselt tüübikinnituse saanud diagonaalrehvi ja diagonaal-vöörehvi kõrguse lubatud dünaamiline suurenemine sõltub rehvi kiirus- ja kasutuskategooriast. Selleks et tagada sõiduki lõppkasutajale diagonaal- ja diagonaal-vöövarurehvide asjakohane valik, võtab sõiduki tootja UNECE eeskirja nr 75 9. lisa punktis 4.1 osutatud lubatud hälbe kindlaksmääramisel arvesse nii sõiduki maksimaalsele valmistajakiirusele vastavaid lubatavaid kasutuskategooriaid kui ka kiiruskategooriaid (st Hdyn

dyn

| 2.4. | Tehniline teenistus võib lubada alternatiivse katsemenetluse (nt virtuaalse katsemeetodi) kasutamist punktides 2.3–2.3.2 sätestatud nõuete täitmise kontrollimiseks, kui kaugus rehvi maksimaalse mähispinna ja sõiduki struktuuri vahel on kõigis punktides suurem kui 10 mm.“; |
| --- | --- |

2.4.

Tehniline teenistus võib lubada alternatiivse katsemenetluse (nt virtuaalse katsemeetodi) kasutamist punktides 2.3–2.3.2 sätestatud nõuete täitmise kontrollimiseks, kui kaugus rehvi maksimaalse mähispinna ja sõiduki struktuuri vahel on kõigis punktides suurem kui 10 mm.“;

| g) | punkt 4.2.2 asendatakse järgmisega:






  „4.2.2. | Sõidukite puhul, mis on harilikult varustatud tavarehvidega ja aeg-ajalt talverehvidega, peab talverehvide kiiruskategooria tähis vastama kiirusele, mis on suurem kui maksimaalne valmistajakiirus või ei ole väiksem kui 130 km/h (või mõlemad). Kui sõiduki maksimaalne valmistajakiirus on siiski talverehvide kiiruskategooria tähisele vastavast kiirusest suurem, tuleb sõidukisse juhile hästi nähtavasse kohta või kui sõidukil siseruum puudub, siis võimalikult näidikuploki lähedale, kus see on juhile kergesti ja pidevalt nähtav, asetada maksimaalse kiiruse hoiatusmärk, millele on märgitud paigaldatud talverehvide maksimaalse lubatud kiiruse või sõiduki jaoks tootja soovitatud kiiruse madalaim väärtus (olenevalt sellest, kumb neist on madalam).“; |
| --- | --- | --- |

g)

punkt 4.2.2 asendatakse järgmisega:

„4.2.2.

Sõidukite puhul, mis on harilikult varustatud tavarehvidega ja aeg-ajalt talverehvidega, peab talverehvide kiiruskategooria tähis vastama kiirusele, mis on suurem kui maksimaalne valmistajakiirus või ei ole väiksem kui 130 km/h (või mõlemad). Kui sõiduki maksimaalne valmistajakiirus on siiski talverehvide kiiruskategooria tähisele vastavast kiirusest suurem, tuleb sõidukisse juhile hästi nähtavasse kohta või kui sõidukil siseruum puudub, siis võimalikult näidikuploki lähedale, kus see on juhile kergesti ja pidevalt nähtav, asetada maksimaalse kiiruse hoiatusmärk, millele on märgitud paigaldatud talverehvide maksimaalse lubatud kiiruse või sõiduki jaoks tootja soovitatud kiiruse madalaim väärtus (olenevalt sellest, kumb neist on madalam).“;

| 7) | XVI lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 2.1 asendatakse järgmisega:






  „2.1. | Kõik märgil olevad numbrid peavad olema moodustatud UNECE eeskirja nr 104 (*6) kohaselt tüübikinnituse saanud klassi D, E või D/E helkurmaterjalist. |
| --- | --- | --- | --- |

7)

XVI lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 2.1 asendatakse järgmisega:

„2.1.

Kõik märgil olevad numbrid peavad olema moodustatud UNECE eeskirja nr 104 (*6

(*6)  
  ELT L 75, 14.3.2014, lk 29.“;"

*6

| b) | punkt 3.3.1 asendatakse järgmisega:






  „3.3.1. | Märk peab olema sõiduki pikitasapinnaga risti, ± 5°.“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 3.3.1 asendatakse järgmisega:

„3.3.1.

Märk peab olema sõiduki pikitasapinnaga risti, ± 5°.“;

| c) | punkti 3.6.1 esimene lõik asendatakse järgmisega:






  „— | kaks märgi kaht külgserva puudutavat vertikaaltasapinda, mis moodustavad märgist väljapoole vasakule ja paremale 30° nurga pikitasapinnaga, mis on paralleelne sõiduki pikisuunalise mediaantasapinnaga ja läbib märgi keset.“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti 3.6.1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„—

kaks märgi kaht külgserva puudutavat vertikaaltasapinda, mis moodustavad märgist väljapoole vasakule ja paremale 30° nurga pikitasapinnaga, mis on paralleelne sõiduki pikisuunalise mediaantasapinnaga ja läbib märgi keset.“;

| c) | punkti 3.6.2 esimene lõik asendatakse järgmisega:






  „— | kaks märgi kaht külgserva puudutavat vertikaaltasapinda, mis moodustavad märgist väljapoole vasakule ja paremale 30° nurga pikitasapinnaga, mis on paralleelne sõiduki pikisuunalise mediaantasapinnaga ja läbib märgi keset.“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti 3.6.2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„—

kaks märgi kaht külgserva puudutavat vertikaaltasapinda, mis moodustavad märgist väljapoole vasakule ja paremale 30° nurga pikitasapinnaga, mis on paralleelne sõiduki pikisuunalise mediaantasapinnaga ja läbib märgi keset.“;

| 8) | XVII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse punkt 1.1.6.3.1:






  „1.1.6.3.1. | Kui aga näidikupaneeli tase asetseb juhi istekoha R-punkti läbivast horisontaalpinnast kõrgemal, kasutatakse näidikupaneeli, samuti otse näidikupaneelile paigaldatud ja näidikupaneeli tasemest allpool olevate mis tahes seadmete puudutatavate servade hindamiseks põlvekujulist katseseadet siseruumi 2. vööndi ülemisest horisontaalpiirist ülalpool. Tehniline teenistus peab kokkuleppel tüübikinnitusasutusega katsearuandes selgelt märkima, milliseid siseruumi osi loetakse näidikupaneeliks ja asjaomasteks seadmeteks. Näidikupaneeli taseme kindlaksmääramisel ei võeta arvesse rooli.“; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

XVII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse punkt 1.1.6.3.1:

„1.1.6.3.1.

Kui aga näidikupaneeli tase asetseb juhi istekoha R-punkti läbivast horisontaalpinnast kõrgemal, kasutatakse näidikupaneeli, samuti otse näidikupaneelile paigaldatud ja näidikupaneeli tasemest allpool olevate mis tahes seadmete puudutatavate servade hindamiseks põlvekujulist katseseadet siseruumi 2. vööndi ülemisest horisontaalpiirist ülalpool. Tehniline teenistus peab kokkuleppel tüübikinnitusasutusega katsearuandes selgelt märkima, milliseid siseruumi osi loetakse näidikupaneeliks ja asjaomasteks seadmeteks. Näidikupaneeli taseme kindlaksmääramisel ei võeta arvesse rooli.“;

| b) | lisatakse punkt 2.1.8:






  „2.1.8. | Siseruumis asuvate tüübikinnituse saanud tahavaatepeeglite (I klass) puudutatavad servad loetakse käesoleva lisa nõuetele vastavaks.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt 2.1.8:

„2.1.8.

Siseruumis asuvate tüübikinnituse saanud tahavaatepeeglite (I klass) puudutatavad servad loetakse käesoleva lisa nõuetele vastavaks.“;

| c) | punkt 2.2.1 asendatakse järgmisega:






  „2.2.1. | Selles vööndis, samuti punktiga 1.1.6.3.1 hõlmatud vööndis tuleb liigutada põlvekujulist katseseadet mis tahes lähteasendist horisontaalselt ettepoole, seadme X-telje suuna muutmine ettenähtud piirides on sel ajal lubatud. Kõik puudutatavad servad, v.a allpool loetletud, peavad olema ümardatud kumerusraadiusega vähemalt 3,2 mm. Kokkupuuteid seadme tagaküljega arvesse ei võeta.“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 2.2.1 asendatakse järgmisega:

„2.2.1.

Selles vööndis, samuti punktiga 1.1.6.3.1 hõlmatud vööndis tuleb liigutada põlvekujulist katseseadet mis tahes lähteasendist horisontaalselt ettepoole, seadme X-telje suuna muutmine ettenähtud piirides on sel ajal lubatud. Kõik puudutatavad servad, v.a allpool loetletud, peavad olema ümardatud kumerusraadiusega vähemalt 3,2 mm. Kokkupuuteid seadme tagaküljega arvesse ei võeta.“;

| d) | lisatakse punktid 2.4, 2.4.1 ja 2.4.2:
  „2.4.   Siseruumi 1., 2. ja 3. vöönd








  2.4.1. | Puudutatavate servade raadiused, mida ei ole võimalik täpselt kindlaks määrata tavapäraste mõõtmisvahendite abil (nt raadiusšabloon) kaldnurkade, kitsaste väljaulatuvate osade, kujunduslike kontuuride, ribide ja konaruste, samuti pinna tekstuuri tõttu, loetakse nõuetele vastavaks tingimusel, et sellised servad on vähemalt tömbid. |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse punktid 2.4, 2.4.1 ja 2.4.2:

„2.4.   Siseruumi 1., 2. ja 3. vöönd

2.4.1.

Puudutatavate servade raadiused, mida ei ole võimalik täpselt kindlaks määrata tavapäraste mõõtmisvahendite abil (nt raadiusšabloon) kaldnurkade, kitsaste väljaulatuvate osade, kujunduslike kontuuride, ribide ja konaruste, samuti pinna tekstuuri tõttu, loetakse nõuetele vastavaks tingimusel, et sellised servad on vähemalt tömbid.

| 2.4.2. | Sõiduki tootja võib teise võimalusena otsustada kohaldada täies ulatuses kõiki UNECE eeskirja nr 21 (*7) nõudeid sõidukikategooria M1 kohta, hõlmates kogu siseruumi, mitte ainult selle teatavaid osi. |
| --- | --- |

2.4.2.

Sõiduki tootja võib teise võimalusena otsustada kohaldada täies ulatuses kõiki UNECE eeskirja nr 21 (*7

(*7)  
  ELT L 188, 16.7.2008, lk 32.“;"

*7

| 9) | XVIII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1.1.2.1.1 asendatakse järgmisega:






  „1.1.2.1.1. | Sädeme omaduste, sealhulgas ajastuse või toimumise korrigeerimine sõiduki maksimaalse valmistajakiiruse ja/või maksimaalse võimsuse piiramiseks on lubatud (alam)kategooriate L3e-A2 (üksnes juhul, kui maksimaalne väljundvõimsus on ≥ 20 kW), L3e-A3, L4e-A, L5e, L6eB ja L7eC puhul. Seda võidakse lubada ka muude (alam)kategooriate korral, kui tehniline teenistus kinnitab, et korrigeerimine ei mõjuta negatiivselt gaasiliste saasteainete heidet, CO2-heidet ega kütusetarbimist sõiduki käitamisel maksimaalsel valmistajakiirusel ja/või maksimaalsel võimsusel.“; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

XVIII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 1.1.2.1.1 asendatakse järgmisega:

„1.1.2.1.1.

Sädeme omaduste, sealhulgas ajastuse või toimumise korrigeerimine sõiduki maksimaalse valmistajakiiruse ja/või maksimaalse võimsuse piiramiseks on lubatud (alam)kategooriate L3e-A2 (üksnes juhul, kui maksimaalne väljundvõimsus on ≥ 20 kW), L3e-A3, L4e-A, L5e, L6eB ja L7eC puhul. Seda võidakse lubada ka muude (alam)kategooriate korral, kui tehniline teenistus kinnitab, et korrigeerimine ei mõjuta negatiivselt gaasiliste saasteainete heidet, CO2

| b) | punkt 1.1.2.5 asendatakse järgmisega:






  „1.1.2.5. | Vähemalt kaks punktides 1.1.2.1–1.1.2.4 kirjeldatud kasutatavat piirangumeetodit peavad toimima teineteisest sõltumatult, olema oma olemuselt ja konstruktsioonipõhimõttelt erinevad, kuid võivad siiski omada sarnaseid osiseid (nt mõlema meetodi puhul on kriteeriumiks pöörlemiskiirus, kuid ühel mõõdetakse seda mootoris ja teisel käigukastis). Ühe meetodi ettenähtud viisil mittetöötamine (nt lubamatu ümberehitamise tõttu) ei tohi piirata teise meetodi toimimist. Sellisel juhul võib maksimaalne saavutatav võimsus ja/või sõiduki kiirus olla väiksem kui tavatingimustes. Ilma et see mõjutaks määruse (EL) nr 44/2014 IV lisa punktis 4.1.4 osutatud toodangu vastavusega seotud hälbeid, ei tohi maksimaalne võimsus ja/või sõiduki kiirus ületada tüübikinnituse ajal tõendatud kiirust, kui üks kahest ülemäärasest piirangumeetodist on välistatud.“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 1.1.2.5 asendatakse järgmisega:

„1.1.2.5.

Vähemalt kaks punktides 1.1.2.1–1.1.2.4 kirjeldatud kasutatavat piirangumeetodit peavad toimima teineteisest sõltumatult, olema oma olemuselt ja konstruktsioonipõhimõttelt erinevad, kuid võivad siiski omada sarnaseid osiseid (nt mõlema meetodi puhul on kriteeriumiks pöörlemiskiirus, kuid ühel mõõdetakse seda mootoris ja teisel käigukastis). Ühe meetodi ettenähtud viisil mittetöötamine (nt lubamatu ümberehitamise tõttu) ei tohi piirata teise meetodi toimimist. Sellisel juhul võib maksimaalne saavutatav võimsus ja/või sõiduki kiirus olla väiksem kui tavatingimustes. Ilma et see mõjutaks määruse (EL) nr 44/2014 IV lisa punktis 4.1.4 osutatud toodangu vastavusega seotud hälbeid, ei tohi maksimaalne võimsus ja/või sõiduki kiirus ületada tüübikinnituse ajal tõendatud kiirust, kui üks kahest ülemäärasest piirangumeetodist on välistatud.“;

| c) | lisatakse punktid 1.1.2.6–1.1.2.9:






  „1.1.2.6. | Sõiduki tootjal lubatakse kasutada muid piirangumeetodeid kui punktides 1.1.2.1–1.1.2.4 loetletud, kui ta suudab tehnilisele teenistusele ja tüübikinnitusasutusele sobival viisil tõendada, et kõnealused alternatiivsed piirangumeetodid vastavad punktis 1.1.2.5 sätestatud liiasuspõhimõtetele, ja tingimusel, et mõne piirangumeetodi korral kasutatakse vähemalt üht punktides 1.1.2.1, 1.1.2.2 või 1.1.2.3 loetletud parameetritest (st kütuse koguse, sissevõetava õhu koguse, sädeme ja jõuülekande väljundkiiruse piiramine). |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse punktid 1.1.2.6–1.1.2.9:

„1.1.2.6.

Sõiduki tootjal lubatakse kasutada muid piirangumeetodeid kui punktides 1.1.2.1–1.1.2.4 loetletud, kui ta suudab tehnilisele teenistusele ja tüübikinnitusasutusele sobival viisil tõendada, et kõnealused alternatiivsed piirangumeetodid vastavad punktis 1.1.2.5 sätestatud liiasuspõhimõtetele, ja tingimusel, et mõne piirangumeetodi korral kasutatakse vähemalt üht punktides 1.1.2.1, 1.1.2.2 või 1.1.2.3 loetletud parameetritest (st kütuse koguse, sissevõetava õhu koguse, sädeme ja jõuülekande väljundkiiruse piiramine).

| 1.1.2.7. | Tootjal lubatakse kombineerida kaht või enamat punktides 1.1.2.1–1.1.2.4 osutatud individuaalset piirangumeetodit piirangustrateegia raames. Sellist piirangumeetodite kombineerimist loetakse üheks piirangumeetodiks punkti 1.1.2.5 tähenduses. |
| --- | --- |

1.1.2.7.

Tootjal lubatakse kombineerida kaht või enamat punktides 1.1.2.1–1.1.2.4 osutatud individuaalset piirangumeetodit piirangustrateegia raames. Sellist piirangumeetodite kombineerimist loetakse üheks piirangumeetodiks punkti 1.1.2.5 tähenduses.

| 1.1.2.8. | Punktides 1.1.2.1–1.1.2.4 osutatud individuaalseid piirangumeetodeid või kombinatsioone nendest piirangumeetoditest võib kasutada rohkem kui ühel korral, tingimusel, et need kasutuskorrad on teineteisest sõltumatud, nagu on nõutud punktis 1.1.2.5, nii et ühe meetodi ettenähtud viisil mittetöötamine (nt lubamatu ümberehitamise tõttu) ei piira meetodi toimimist sama piirangumeetodi või meetodite kombinatsiooni teisel kasutuskorral. |
| --- | --- |

1.1.2.8.

Punktides 1.1.2.1–1.1.2.4 osutatud individuaalseid piirangumeetodeid või kombinatsioone nendest piirangumeetoditest võib kasutada rohkem kui ühel korral, tingimusel, et need kasutuskorrad on teineteisest sõltumatud, nagu on nõutud punktis 1.1.2.5, nii et ühe meetodi ettenähtud viisil mittetöötamine (nt lubamatu ümberehitamise tõttu) ei piira meetodi toimimist sama piirangumeetodi või meetodite kombinatsiooni teisel kasutuskorral.

| 1.1.2.9. | Piirangustrateegiat, mis aktiveerib rikke korral (nt lubamatu ümberehitamise tõttu) eritöörežiimi (nt mitterežiimse töörežiimi), millel on tavapärastesse töötingimustesse mittesobiv ja märkimisväärselt väiksem maksimaalne kiirus ja/või maksimaalne võimsus, või käivitamise blokeerimise seadise, mis ei lase mootoril rikke püsimise ajal töötada, käsitatakse ühe piirangumeetodina.“; |
| --- | --- |

1.1.2.9.

Piirangustrateegiat, mis aktiveerib rikke korral (nt lubamatu ümberehitamise tõttu) eritöörežiimi (nt mitterežiimse töörežiimi), millel on tavapärastesse töötingimustesse mittesobiv ja märkimisväärselt väiksem maksimaalne kiirus ja/või maksimaalne võimsus, või käivitamise blokeerimise seadise, mis ei lase mootoril rikke püsimise ajal töötada, käsitatakse ühe piirangumeetodina.“;

| d) | punkt 1.1.4 asendatakse järgmisega:






  „1.1.4. | Keelatud on igasuguste muude vahendite paigaldamine ja kasutamine, mis võimaldavad sõiduki juhil otseselt või kaudselt seadistada, valida või muuta sõiduki mootori maksimaalset võimsust, mis määratakse kindlaks määruse (EL) nr 901/2014 I lisa B osa punkti 2.8 alapunktide 1.8.2–1.8.9 kohaselt esitatud teabe alusel (nt suurendatud võimsuse lüliti, spetsiaalselt kodeeritud tuvastusega transponder süütevõtmes, füüsiline või elektrooniline ümberlülitamine, elektroonilise menüü kaudu valitav lisavõimalus, juhtseadise programmeeritav erifunktsioon), kui see põhjustab ettenähtud võimsuse ületamist.“; |
| --- | --- | --- |

d)

punkt 1.1.4 asendatakse järgmisega:

„1.1.4.

Keelatud on igasuguste muude vahendite paigaldamine ja kasutamine, mis võimaldavad sõiduki juhil otseselt või kaudselt seadistada, valida või muuta sõiduki mootori maksimaalset võimsust, mis määratakse kindlaks määruse (EL) nr 901/2014 I lisa B osa punkti 2.8 alapunktide 1.8.2–1.8.9 kohaselt esitatud teabe alusel (nt suurendatud võimsuse lüliti, spetsiaalselt kodeeritud tuvastusega transponder süütevõtmes, füüsiline või elektrooniline ümberlülitamine, elektroonilise menüü kaudu valitav lisavõimalus, juhtseadise programmeeritav erifunktsioon), kui see põhjustab ettenähtud võimsuse ületamist.“;

| e) | punkt 2.1 asendatakse järgmisega:






  „2.1. | Sõiduki tootja peab tõendama vastavust punktide 1.1–1.1.2.9 erinõuetele, tõestades, et sõiduki käivitussüsteemi eriseadmete ja/või funktsioonide kaasamisega on rakendatud kahte või enamat meetodit, mis tagavad sõiduki maksimaalse püsinimivõimsuse või kasuliku võimsuse ja/või sõiduki suurima kiiruse nõutava piiramise, ning et kõik meetodid toimivad üksteisest täiesti sõltumatult.“; |
| --- | --- | --- |

e)

punkt 2.1 asendatakse järgmisega:

„2.1.

Sõiduki tootja peab tõendama vastavust punktide 1.1–1.1.2.9 erinõuetele, tõestades, et sõiduki käivitussüsteemi eriseadmete ja/või funktsioonide kaasamisega on rakendatud kahte või enamat meetodit, mis tagavad sõiduki maksimaalse püsinimivõimsuse või kasuliku võimsuse ja/või sõiduki suurima kiiruse nõutava piiramise, ning et kõik meetodid toimivad üksteisest täiesti sõltumatult.“;

| 10) | XIX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1.1.1 asendatakse järgmisega:






  „1.1.1. | L1e-A-kategooria sõidukid ja pedaalide abil liikumiseks konstrueeritud L1e-B-kategooria sõidukid peavad olema konstrueeritud ja ehitatud nii, et nende juhtraua-varre koostud, sadulapost, esikahvel ja raamid vastavad nõuete ja katsemeetodite osas kõikidele standardi ISO 4210:2014 nõuetele, olenemata mittevastavusest seoses selle tehnilise standardi kohaldamisalaga. Katsejõu miinimumväärtus peab vastama punktis 1.1.1.1 esitatud tabelile 19–1.“; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

XIX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 1.1.1 asendatakse järgmisega:

„1.1.1.

L1e-A-kategooria sõidukid ja pedaalide abil liikumiseks konstrueeritud L1e-B-kategooria sõidukid peavad olema konstrueeritud ja ehitatud nii, et nende juhtraua-varre koostud, sadulapost, esikahvel ja raamid vastavad nõuete ja katsemeetodite osas kõikidele standardi ISO 4210:2014 nõuetele, olenemata mittevastavusest seoses selle tehnilise standardi kohaldamisalaga. Katsejõu miinimumväärtus peab vastama punktis 1.1.1.1 esitatud tabelile 19–1.“;

| b) | lisatakse järgmine punkt 1.1.1.1:






  „1.1.1.1. | Tabel 19–1


  L1e-A-kategooria sõidukite ja pedaalide abil liikumiseks konstrueeritud L1e-B-kategooria sõidukite katse- ja miinimumjõud või katsetsüklite arv









  Teema | Katse nimetus | Kasutatava katse viide | Nõutava katsejõu miinimumväärtus või katsetsüklite miinimumarv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Juhtraud ja vars | Külgpaindekatse (staatiline katse) | ISO 4210-5:2014, katsemeetod 4.3 | 800 N (= jõud, F2) |
| Väsimuskatse (1. etapp – faasist väljas koormamine) | ISO 4210-5:2014, katsemeetod 4.9 | 270 N (= jõud, F6) |
| Väsimuskatse (2. etapp – faasis koormamine) | ISO 4210-5:2014, katsemeetod 4.9 | 2014, katsemeetod 4.9
  370 N (= jõud, F7) |
| Raam | Pedaalijõududega väsimuskatse | ISO 4210-6:2014, katsemeetod 4.3 | 1 000 N (= jõud, F1) |
| Horisontaaljõududega väsimuskatse | ISO 4210-6:2014, katsemeetod 4.4 | C1 = 100 000 (= katsetsüklite arv) |
| Vertikaaljõuga väsimuskatse | ISO 4210-6:2014, katsemeetod 4.5 | 1 100 N (= jõud, F4) |
| Esikahvel | Staatiline paindekatse | ISO 4210-6:2014, katsemeetod 5.3 | 1 500 N (= jõud, F5) |
| Sadulapost | 1. etapp, väsimuskatse | ISO 4210-9:2014, katsemeetod 4.5.2 | 1 100 N (= jõud, F3) |
| 2. etapp, staatiline tugevuskatse | ISO 4210-9:2014, katsemeetod 4.5.3 | 2 000 N (= jõud, F4)“ |

b)

lisatakse järgmine punkt 1.1.1.1:

„1.1.1.1.

Tabel 19–1

Tabel 19–1

L1e-A-kategooria sõidukite ja pedaalide abil liikumiseks konstrueeritud L1e-B-kategooria sõidukite katse- ja miinimumjõud või katsetsüklite arv

L1e-A-kategooria sõidukite ja pedaalide abil liikumiseks konstrueeritud L1e-B-kategooria sõidukite katse- ja miinimumjõud või katsetsüklite arv

Teema

Katse nimetus

Kasutatava katse viide

Nõutava katsejõu miinimumväärtus või katsetsüklite miinimumarv

Juhtraud ja vars

Külgpaindekatse (staatiline katse)

ISO 4210-5:2014, katsemeetod 4.3

800 N (= jõud, F2)

2

Väsimuskatse (1. etapp – faasist väljas koormamine)

ISO 4210-5:2014, katsemeetod 4.9

270 N (= jõud, F6)

6

Väsimuskatse (2. etapp – faasis koormamine)

ISO 4210-5:2014, katsemeetod 4.9

2014, katsemeetod 4.9

370 N (= jõud, F7)

7

Raam

Pedaalijõududega väsimuskatse

ISO 4210-6:2014, katsemeetod 4.3

1 000 N (= jõud, F1)

1

Horisontaaljõududega väsimuskatse

ISO 4210-6:2014, katsemeetod 4.4

C1 = 100 000 (= katsetsüklite arv)

Vertikaaljõuga väsimuskatse

ISO 4210-6:2014, katsemeetod 4.5

1 100 N (= jõud, F4)

4

Esikahvel

Staatiline paindekatse

ISO 4210-6:2014, katsemeetod 5.3

1 500 N (= jõud, F5)

5

Sadulapost

1. etapp, väsimuskatse

ISO 4210-9:2014, katsemeetod 4.5.2

1 100 N (= jõud, F3)

3

2. etapp, staatiline tugevuskatse

ISO 4210-9:2014, katsemeetod 4.5.3

2 000 N (= jõud, F4)“

4

| c) | punktis 1.2 asendatakse sõna „peaülekandega“ sõnaga „jõuseadmega“. |
| --- | --- |

c)

punktis 1.2 asendatakse sõna „peaülekandega“ sõnaga „jõuseadmega“.

---

(*1)  
  ELT L 42, 12.2.2014, lk 1.“;

*1

(*2)  
  ELT L 237, 8.8.2014, lk 1.“;

*2

(*3)  
  ELT L 4, 7.1.2012, lk 27.“;

*3

(*4)  Nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiiv 92/23/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta (EÜT L 129, 14.5.1992, lk 95).

*4

(*5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1).“;

*5

(*6)  
  ELT L 75, 14.3.2014, lk 29.“;

*6

(*7)  
  ELT L 188, 16.7.2008, lk 32.“;“

*7

---

II LISA

Delegeeritud määruse (EL) nr 44/2014 muutmine

Määruse (EL) nr 44/2014 lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa asendatakse järgmisega:



  „I LISA

  ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kohustuslike eeskirjade loend










  UNECE eeskirja nr | Teema | Muudatusteseeria | ELT viide | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Elektromagnetiline ühilduvus | 04-seeria muudatuste 1. täiendus | ELT L 254, 20.9.2012, lk 1. | L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e |
| 62 | Kaitse omavolilise kasutamise eest | 00-seeria muudatuste 2. täiendus | ELT L 89, 27.3.2013, lk 37. | L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e |

1)

I lisa asendatakse järgmisega:

„I LISA

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kohustuslike eeskirjade loend

UNECE eeskirja nr

Teema

Muudatusteseeria

ELT viide

Kohaldatavus

10

Elektromagnetiline ühilduvus

04-seeria muudatuste 1. täiendus

ELT L 254, 20.9.2012, lk 1.

L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e

62

Kaitse omavolilise kasutamise eest

00-seeria muudatuste 2. täiendus

ELT L 89, 27.3.2013, lk 37.

L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e

| Selgitav märkus | Osise käesolevasse loendisse kaasamine ei muuda selle paigaldamist kohustuslikuks. Teatavate osiste kohustusliku paigaldamise nõuded on esitatud käesoleva määruse muudes lisades.“; |
| --- | --- |

Selgitav märkus

| 2) | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis 2.3.1.1 asendatakse fraas „silindri ja kolvi kombinatsioon“ fraasiga „silinder, kolb“; |
| --- | --- | --- |

2)

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punktis 2.3.1.1 asendatakse fraas „silindri ja kolvi kombinatsioon“ fraasiga „silinder, kolb“;

| b) | punktis 2.3.1.2 asendatakse fraas „silindri ja kolvi kombinatsioon“ fraasiga „silinder, kolb“; |
| --- | --- |

b)

punktis 2.3.1.2 asendatakse fraas „silindri ja kolvi kombinatsioon“ fraasiga „silinder, kolb“;

| c) | punkt 3.2.1.3 asendatakse järgmisega:






  „3.2.1.3. | Torudele peab olema kantud loetav märgistus sõiduki (alam)kategooria kohta vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artiklite 2 ja 4 ning I lisa nõuetele.“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 3.2.1.3 asendatakse järgmisega:

„3.2.1.3.

Torudele peab olema kantud loetav märgistus sõiduki (alam)kategooria kohta vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artiklite 2 ja 4 ning I lisa nõuetele.“;

| d) | lisatakse punkt 3.2.2.5:






  „3.2.2.5. | Kahetaktilistel mootoritel ei tohi silindripõhja ja karteri vahelise tihendi (kui see on kasutusel) maksimaalne paksus pärast paigaldamist ületada 0,5 mm.“; |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse punkt 3.2.2.5:

„3.2.2.5.

Kahetaktilistel mootoritel ei tohi silindripõhja ja karteri vahelise tihendi (kui see on kasutusel) maksimaalne paksus pärast paigaldamist ületada 0,5 mm.“;

| e) | lisatakse punktid 3.3, 3.3.1 ja 3.3.2:
  „3.3.   Astmeteta käigukast








  3.3.1. | Astmeteta käigukasti katted, kui need on olemas, peavad olema kinnitatud vähemalt 2 lõikepoldiga või olema demonteeritavad üksnes spetsiaalsete tööriistade abil. |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse punktid 3.3, 3.3.1 ja 3.3.2:

„3.3.   Astmeteta käigukast

3.3.1.

Astmeteta käigukasti katted, kui need on olemas, peavad olema kinnitatud vähemalt 2 lõikepoldiga või olema demonteeritavad üksnes spetsiaalsete tööriistade abil.

| 3.3.2. | Astmeteta käigukasti mehhanism, mis on ette nähtud ülekandesuhte piiramiseks kahe ketta vahelise efektiivse kauguse piiramise kaudu, peab olema täielikult integreeritud ühte või mõlemasse kettasse selliselt, et oleks võimatu muuta efektiivset kaugust üle piiri, millest üleminekul suureneb sõiduki suurim kiirus rohkem kui 10 % võrra sõiduki lubatud suurimast kiirusest ilma kettasüsteemi purustamata. Kui tootja kasutab astmeteta käigukastis sõiduki suurima kiiruse reguleerimiseks vahetatavaid vaherõngaid, ei tohi nende rõngaste täielik eemaldamine suurendada sõiduki suurimat kiirust rohkem kui 10 %.“; |
| --- | --- |

3.3.2.

Astmeteta käigukasti mehhanism, mis on ette nähtud ülekandesuhte piiramiseks kahe ketta vahelise efektiivse kauguse piiramise kaudu, peab olema täielikult integreeritud ühte või mõlemasse kettasse selliselt, et oleks võimatu muuta efektiivset kaugust üle piiri, millest üleminekul suureneb sõiduki suurim kiirus rohkem kui 10 % võrra sõiduki lubatud suurimast kiirusest ilma kettasüsteemi purustamata. Kui tootja kasutab astmeteta käigukastis sõiduki suurima kiiruse reguleerimiseks vahetatavaid vaherõngaid, ei tohi nende rõngaste täielik eemaldamine suurendada sõiduki suurimat kiirust rohkem kui 10 %.“;

| f) | punktid 3.5, 3.5.1 ja 3.5.2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

f)

punktid 3.5, 3.5.1 ja 3.5.2 jäetakse välja;

| g) | punktid 4–4.2.3 asendatakse järgmistega:
  „4.   L3e-A1- ja L4e-A1-(alam)kategooria sõidukeid käsitlevad täiendavad erinõuded









  4.1. | L3e-A1- ja L4e-A1-alamkategooria sõidukid peavad vastama kas punktide 4.2–4.2.3 või punktide 4.3, 4.3.1 ja 4.3.2 või punktide 4.4, 4.4.1 ja 4.4.2 nõuetele ning punktidele 4.5, 4.6 ja 4.7. Peale selle peavad need vastama punktide 3.2.2.1, 3.2.2.3, 3.2.2.4, 3.2.2.5, 3.2.3.1 ja 3.2.3.3 nõuetele. |
| --- | --- | --- |

g)

punktid 4–4.2.3 asendatakse järgmistega:

„4.   L3e-A1- ja L4e-A1-(alam)kategooria sõidukeid käsitlevad täiendavad erinõuded

L3e-A1- ja L4e-A1-(alam)kategooria sõidukeid käsitlevad täiendavad erinõuded

4.1.

L3e-A1- ja L4e-A1-alamkategooria sõidukid peavad vastama kas punktide 4.2–4.2.3 või punktide 4.3, 4.3.1 ja 4.3.2 või punktide 4.4, 4.4.1 ja 4.4.2 nõuetele ning punktidele 4.5, 4.6 ja 4.7. Peale selle peavad need vastama punktide 3.2.2.1, 3.2.2.3, 3.2.2.4, 3.2.2.5, 3.2.3.1 ja 3.2.3.3 nõuetele.

| 4.2. | Sisselasketorustikku tuleb paigaldada mitte-eemaldatav hülss. Kui niisugune hülss paikneb sisselasketorus, tuleb sisselasketoru mootoriploki külge kinnitada lõikepoltidega või poltidega, mida on võimalik eemaldada ainult spetsiaalsete tööriistadega. |
| --- | --- |

4.2.

Sisselasketorustikku tuleb paigaldada mitte-eemaldatav hülss. Kui niisugune hülss paikneb sisselasketorus, tuleb sisselasketoru mootoriploki külge kinnitada lõikepoltidega või poltidega, mida on võimalik eemaldada ainult spetsiaalsete tööriistadega.

| 4.2.1. | Hülsi kõvadus peab olema vähemalt 60 HRC. Hülsi seinapaksus ei tohi vähendatud ristlõikega kohas olla üle 4 mm. |
| --- | --- |

4.2.1.

Hülsi kõvadus peab olema vähemalt 60 HRC. Hülsi seinapaksus ei tohi vähendatud ristlõikega kohas olla üle 4 mm.

| 4.2.2. | Hülsi eemaldamise või muutmise eesmärgil mis tahes käsitsemise tulemuseks peab olema hülsi ja seda toetava osa purunemine või mootori täielik ja püsiv mittetöökorras olemine niikaua, kuni hülss on uuesti viidud nõuetele vastavasse seisukorda. |
| --- | --- |

4.2.2.

Hülsi eemaldamise või muutmise eesmärgil mis tahes käsitsemise tulemuseks peab olema hülsi ja seda toetava osa purunemine või mootori täielik ja püsiv mittetöökorras olemine niikaua, kuni hülss on uuesti viidud nõuetele vastavasse seisukorda.

| 4.2.3. | Hülsi pinnal või selle lähedal peab loetav märgistus sõiduki (alam)kategooria kohta vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artiklitele 2 ja 4 ning I lisale.“; |
| --- | --- |

4.2.3.

Hülsi pinnal või selle lähedal peab loetav märgistus sõiduki (alam)kategooria kohta vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artiklitele 2 ja 4 ning I lisale.“;

| h) | punktid 4.2.4–4.2.12 jäetakse välja; |
| --- | --- |

h)

punktid 4.2.4–4.2.12 jäetakse välja;

| i) | lisatakse punktid 4.3–4.7:






  „4.3. | Kõik sisselasketorud peavad olema kinnitatud lõikepoltidega või niisuguste poltidega, mille eemaldamiseks on vaja spetsiaalseid tööriistu. Torudes peab olema vähendatud ristlõikega piirkond, mille kohal on välispinnal märk; selles kohas peab seinapaksus olema vähem kui 4 mm, kui aga kasutatakse elastset materjali (näiteks kummi), siis 5 mm. |
| --- | --- | --- |

i)

lisatakse punktid 4.3–4.7:

„4.3.

Kõik sisselasketorud peavad olema kinnitatud lõikepoltidega või niisuguste poltidega, mille eemaldamiseks on vaja spetsiaalseid tööriistu. Torudes peab olema vähendatud ristlõikega piirkond, mille kohal on välispinnal märk; selles kohas peab seinapaksus olema vähem kui 4 mm, kui aga kasutatakse elastset materjali (näiteks kummi), siis 5 mm.

| 4.3.1. | Torude mis tahes käsitsemise tulemuseks vähendatud ristlõikega koha muutmise eesmärgil peab olema torude purunemine või mootori täielik ja püsiv mittetöökorras olemine niikaua, kuni torud on uuesti viidud nõuetele vastavasse seisukorda. |
| --- | --- |

4.3.1.

Torude mis tahes käsitsemise tulemuseks vähendatud ristlõikega koha muutmise eesmärgil peab olema torude purunemine või mootori täielik ja püsiv mittetöökorras olemine niikaua, kuni torud on uuesti viidud nõuetele vastavasse seisukorda.

| 4.3.2. | Torudele peab olema kantud loetav märgistus sõiduki (alam)kategooria kohta vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artiklitele 2 ja 4 ning I lisale. |
| --- | --- |

4.3.2.

Torudele peab olema kantud loetav märgistus sõiduki (alam)kategooria kohta vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artiklitele 2 ja 4 ning I lisale.

| 4.4. | Silindripeas paikneval sisselaskekanalil peab olema vähendatud ristlõikega piirkond. Kogu sisselaskekanalis ei tohi olla rohkem vähendatud ristlõikega kohti (välja arvatud klapipesade piirkonnas). |
| --- | --- |

4.4.

Silindripeas paikneval sisselaskekanalil peab olema vähendatud ristlõikega piirkond. Kogu sisselaskekanalis ei tohi olla rohkem vähendatud ristlõikega kohti (välja arvatud klapipesade piirkonnas).

| 4.4.1. | Sisselaskekanali mis tahes käsitsemise tulemuseks vähendatud ristlõikega koha muutmise eesmärgil peab olema toru purunemine või mootori täielik ja püsiv mittetöökorras olemine niikaua, kuni mootor on uuesti viidud nõuetele vastavasse seisukorda. |
| --- | --- |

4.4.1.

Sisselaskekanali mis tahes käsitsemise tulemuseks vähendatud ristlõikega koha muutmise eesmärgil peab olema toru purunemine või mootori täielik ja püsiv mittetöökorras olemine niikaua, kuni mootor on uuesti viidud nõuetele vastavasse seisukorda.

| 4.4.2. | Silindripeale peab olema kantud loetav märgistus sõiduki kategooria kohta vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artiklitele 2 ja 4 ning I lisale. |
| --- | --- |

4.4.2.

Silindripeale peab olema kantud loetav märgistus sõiduki kategooria kohta vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artiklitele 2 ja 4 ning I lisale.

| 4.5. | Punktis 4.2 kirjeldatud vähendatud ristlõikega koha läbimõõt võib varieeruda vastavalt asjaomase sõiduki (alam) kategooriale. |
| --- | --- |

4.5.

Punktis 4.2 kirjeldatud vähendatud ristlõikega koha läbimõõt võib varieeruda vastavalt asjaomase sõiduki (alam) kategooriale.

| 4.6. | Valmistaja peab ära näitama vähendatud ristlõikega koha/kohtade läbimõõdu(d) ja tõendama kinnitusasutusele ja tehnilisele teenistusele, et nimetatud vähendatud ristlõikega koht on gaaside läbipääsu suhtes kõige kriitilisem ja et ei esine teisi kohti, mis ümberehituse korral võiksid mootori jõudlust suurendada. |
| --- | --- |

4.6.

Valmistaja peab ära näitama vähendatud ristlõikega koha/kohtade läbimõõdu(d) ja tõendama kinnitusasutusele ja tehnilisele teenistusele, et nimetatud vähendatud ristlõikega koht on gaaside läbipääsu suhtes kõige kriitilisem ja et ei esine teisi kohti, mis ümberehituse korral võiksid mootori jõudlust suurendada.

| 4.7. | Pärast paigaldamist ei tohi silindripea tihendi maksimaalne paksus ületada 1,6 mm.“; |
| --- | --- |

4.7.

Pärast paigaldamist ei tohi silindripea tihendi maksimaalne paksus ületada 1,6 mm.“;

| j) | punkt 5.1 asendatakse järgmisega:






  „5.1. | L3e-A2- või L4e-A2-alamkategooria sõidukite puhul ei tohi ükski samasse tüüpi kuuluv ja III lisa punktis 4 sätestatud ümberehitamisnõuetele vastav variant või versioon olla tuletatud L3e-A3 või L4e-A3-alamkategooria sõiduki tüübist, variandist või versioonist, mille maksimaalne püsinimivõimsus ja/või kasulik võimsus ületab kahekordselt väärtusi, mis on kindlaks määratud L3e-A2- või L4e-A2-alamkategooria sõidukite klassifikatsioonis määruse (EL) nr 168/2013 I lisas (nt 70 kW ja 35 kW või väiksem, 50 kW ja 35 kW või väiksem).“; |
| --- | --- | --- |

j)

punkt 5.1 asendatakse järgmisega:

„5.1.

L3e-A2- või L4e-A2-alamkategooria sõidukite puhul ei tohi ükski samasse tüüpi kuuluv ja III lisa punktis 4 sätestatud ümberehitamisnõuetele vastav variant või versioon olla tuletatud L3e-A3 või L4e-A3-alamkategooria sõiduki tüübist, variandist või versioonist, mille maksimaalne püsinimivõimsus ja/või kasulik võimsus ületab kahekordselt väärtusi, mis on kindlaks määratud L3e-A2- või L4e-A2-alamkategooria sõidukite klassifikatsioonis määruse (EL) nr 168/2013 I lisas (nt 70 kW ja 35 kW või väiksem, 50 kW ja 35 kW või väiksem).“;

| k) | lisatakse punkt 5.2.2:






  „5.2.2. | kütuse toite ja etteande süsteem“; |
| --- | --- | --- |

k)

lisatakse punkt 5.2.2:

„5.2.2.

kütuse toite ja etteande süsteem“;

| l) | punktid 5.2.3–5.2.6 asendatakse järgmistega:






  „5.2.3. | õhu sisselaske süsteem koos õhufiltri(te)ga (muutmine või kõrvaldamine); |
| --- | --- | --- |

l)

punktid 5.2.3–5.2.6 asendatakse järgmistega:

„5.2.3.

õhu sisselaske süsteem koos õhufiltri(te)ga (muutmine või kõrvaldamine);

| 5.2.4. | jõuülekandeseade; |
| --- | --- |

5.2.4.

jõuülekandeseade;

| 5.2.5. | juhtseadis(ed), mis kontrollib/kontrollivad sõiduki jõuseadme jõudlust; |
| --- | --- |

5.2.5.

juhtseadis(ed), mis kontrollib/kontrollivad sõiduki jõuseadme jõudlust;

| 5.2.6. | mootori mis tahes täielikku laadimist piirava osise kõrvaldamine (mehhaaniline, elektriline, struktuuriosa jne), mis muudab määruse (EL) nr 168/2013 II lisa A osa kohaselt lubatud mootori võimsust.“; |
| --- | --- |

5.2.6.

mootori mis tahes täielikku laadimist piirava osise kõrvaldamine (mehhaaniline, elektriline, struktuuriosa jne), mis muudab määruse (EL) nr 168/2013 II lisa A osa kohaselt lubatud mootori võimsust.“;

| m) | punkt 5.2.7 jäetakse välja. |
| --- | --- |

m)

punkt 5.2.7 jäetakse välja.

| n) | lisatakse punktid 6–6.5.2:
  „6.   Alamkategooriate L1e, L2e, L3e-A1, L4e-A1 ja L6e suhtes kohaldatavad lisanõuded









  6.1. | Sõiduki tootja või sõidukiosade, varustuse või osiste tootja peab alljärgnevalt nimetatud osad, varustuse või osised kestvalt ja püsivalt märgistama nendele identifitseerimiseks antud koodinumbriga (-numbritega) ja tunnustega. Niisugust märgistamist võib teostada kleebise kujul, kui viimane püsib normaalsel kasutamisel loetav ja seda ei ole ilma hävitamata võimalik eemaldada. |
| --- | --- | --- |

n)

lisatakse punktid 6–6.5.2:

„6.   Alamkategooriate L1e, L2e, L3e-A1, L4e-A1 ja L6e suhtes kohaldatavad lisanõuded

Alamkategooriate L1e, L2e, L3e-A1, L4e-A1 ja L6e suhtes kohaldatavad lisanõuded

6.1.

Sõiduki tootja või sõidukiosade, varustuse või osiste tootja peab alljärgnevalt nimetatud osad, varustuse või osised kestvalt ja püsivalt märgistama nendele identifitseerimiseks antud koodinumbriga (-numbritega) ja tunnustega. Niisugust märgistamist võib teostada kleebise kujul, kui viimane püsib normaalsel kasutamisel loetav ja seda ei ole ilma hävitamata võimalik eemaldada.

| 6.2. | Punktis 6.1 osutatud märgistus peab üldiselt olema nähtav, ilma et kõnealuseid osi või sõiduki teisi osi oleks märgistuse nägemiseks vaja eemaldada. Kui märgistust varjavad kast või sõiduki muud osad, peab sõidukivalmistaja esitama pädevale asutusele andmed kõnealuste osade avamiseks või demontaažiks ja märgistuse nähtavale toomiseks. |
| --- | --- |

6.2.

Punktis 6.1 osutatud märgistus peab üldiselt olema nähtav, ilma et kõnealuseid osi või sõiduki teisi osi oleks märgistuse nägemiseks vaja eemaldada. Kui märgistust varjavad kast või sõiduki muud osad, peab sõidukivalmistaja esitama pädevale asutusele andmed kõnealuste osade avamiseks või demontaažiks ja märgistuse nähtavale toomiseks.

| 6.3. | Kasutatavad tähemärgid, numbrid või sümbolid peavad olema vähemalt 2,5 mm kõrgused ja selgesti loetavad. |
| --- | --- |

6.3.

Kasutatavad tähemärgid, numbrid või sümbolid peavad olema vähemalt 2,5 mm kõrgused ja selgesti loetavad.

| 6.4. | Punktis 6.1 osutatud osad, varustus ja osised on kõikide (alam)kategooriate puhul järgmised:






  6.4.1. | mis tahes elektri-/elektrooniline seade sisepõlemismootori või elektrilise veomootori juhtimiseks (elektroonilise juhtploki süütemoodul, pihustid, sisselaskeõhu temperatuur jne), |
| --- | --- | --- |

6.4.

Punktis 6.1 osutatud osad, varustus ja osised on kõikide (alam)kategooriate puhul järgmised:

6.4.1.

mis tahes elektri-/elektrooniline seade sisepõlemismootori või elektrilise veomootori juhtimiseks (elektroonilise juhtploki süütemoodul, pihustid, sisselaskeõhu temperatuur jne),

| 6.4.2. | karburaator või sellega võrdväärne seade, |
| --- | --- |

6.4.2.

karburaator või sellega võrdväärne seade,

| 6.4.3. | katalüüsmuundur(id) (ainult juhul, kui ei ole summuti sisse ehitatud), |
| --- | --- |

6.4.3.

katalüüsmuundur(id) (ainult juhul, kui ei ole summuti sisse ehitatud),

| 6.4.4. | karter, |
| --- | --- |

6.4.4.

karter,

| 6.4.5. | silinder, |
| --- | --- |

6.4.5.

silinder,

| 6.4.6. | silindripea, |
| --- | --- |

6.4.6.

silindripea,

| 6.4.7. | väljalasketoru (-torustik) (kui on summutist eraldi), |
| --- | --- |

6.4.7.

väljalasketoru (-torustik) (kui on summutist eraldi),

| 6.4.8. | sisselasketoru (kui ei ole valmistatud ühes tükis karburaatoriga või silindriga või karteriga), |
| --- | --- |

6.4.8.

sisselasketoru (kui ei ole valmistatud ühes tükis karburaatoriga või silindriga või karteriga),

| 6.4.9. | sisselaskesummuti (õhufilter), |
| --- | --- |

6.4.9.

sisselaskesummuti (õhufilter),

| 6.4.10. | vähendatud ristlõikega osa (hülss vms), |
| --- | --- |

6.4.10.

vähendatud ristlõikega osa (hülss vms),

| 6.4.11. | müravähendusseade (summuti(d)), |
| --- | --- |

6.4.11.

müravähendusseade (summuti(d)),

| 6.4.12. | jõuülekande käitatav osa (tagumine ketiratas (hammasratas) või rihmaratas), |
| --- | --- |

6.4.12.

jõuülekande käitatav osa (tagumine ketiratas (hammasratas) või rihmaratas),

| 6.4.13. | jõuülekande käitav osa (eesmine ketiratas (hammasratas) või rihmaratas). |
| --- | --- |

6.4.13.

jõuülekande käitav osa (eesmine ketiratas (hammasratas) või rihmaratas).

| 6.5. | Peale selle peavad kooskõlas punktiga 6.1 olema märgistatud L1e-, L2e- ja L6e-kategooriate sõidukite järgmised osad, seadmed ja osised:






  6.5.1. | astmeteta käigukast, |
| --- | --- | --- |

6.5.

Peale selle peavad kooskõlas punktiga 6.1 olema märgistatud L1e-, L2e- ja L6e-kategooriate sõidukite järgmised osad, seadmed ja osised:

6.5.1.

astmeteta käigukast,

| 6.5.2. | käigukasti juhtpult.“; |
| --- | --- |

6.5.2.

käigukasti juhtpult.“;

| 3) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid 4.2.5, 4.2.6. ja 4.2.7 asendatakse järgmistega:






  „4.2.5. | Välja arvatud punktis 4.2.2, 4.2.3 ja 4.2.4 loetletud nõuded ja määruse (EL) nr 168/2013 II lisas sätestatud nõuded, tuleb kõik muud tüübikinnitusnõuded lugeda (L3e/L4e)-A2 ja (L3e/L4e)-A3 mootorrataste konfiguratsioonidele ühiseks ja võrdväärseks ning mõlemat võimsuse konfiguratsiooni tuleb seetõttu katsetada ja nende kohta teave esitada ainult üks kord. Peale selle võetakse kummagi sellise konfiguratsiooni tüübikinnituseks vastu katsearuandeid, mis käsitlevad mõlema konfiguratsiooni puhul samadele tüübikinnitusnõuetele vastavaid sõiduki süsteeme, osiseid, eraldi seadmestikke, osi või varustust.; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punktid 4.2.5, 4.2.6. ja 4.2.7 asendatakse järgmistega:

„4.2.5.

Välja arvatud punktis 4.2.2, 4.2.3 ja 4.2.4 loetletud nõuded ja määruse (EL) nr 168/2013 II lisas sätestatud nõuded, tuleb kõik muud tüübikinnitusnõuded lugeda (L3e/L4e)-A2 ja (L3e/L4e)-A3 mootorrataste konfiguratsioonidele ühiseks ja võrdväärseks ning mõlemat võimsuse konfiguratsiooni tuleb seetõttu katsetada ja nende kohta teave esitada ainult üks kord. Peale selle võetakse kummagi sellise konfiguratsiooni tüübikinnituseks vastu katsearuandeid, mis käsitlevad mõlema konfiguratsiooni puhul samadele tüübikinnitusnõuetele vastavaid sõiduki süsteeme, osiseid, eraldi seadmestikke, osi või varustust.;

| 4.2.6. | Kordumatut tüübikinnituse numbrit omavale (L3e/L4e)-A2-kategooria mootorratta konfiguratsioonile väljastatakse üks kogu sõiduki tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.2.6.

Kordumatut tüübikinnituse numbrit omavale (L3e/L4e)-A2-kategooria mootorratta konfiguratsioonile väljastatakse üks kogu sõiduki tüübikinnitus.

| 4.2.7. | Kordumatut tüübikinnituse numbrit omavale (L3e/L4e)-A3-kategooria konfiguratsiooniga mootorrattale väljastatakse üks kogu sõiduki tüübikinnitus. Mõlemad punktis 4.2.6 ja selles punktis osutatud tüübikinnitusnumbrid kantakse andmesildile kooskõlas määruse (EL) nr 168/2013 artikliga 39 ja määruse (EL) nr 901/2014 V lisaga. Selleks et hõlbustada alamkategooria (L3e/L4e)-A2 mootorratta ümberehitamist alamkategooria (L3e/L4e)-A3 mootorratta konfiguratsioonile ja vastupidi, lisatakse teatmikule vastav tootja kinnituse vorm kooskõlas määruse (EL) nr 901/2014 I lisa B osa 24. liitega. Peale selle peab sõiduki tootja lisama nii alamkategooria L3e-A2 kui ka L3e-A3 konfiguratsioonide kohta kirjed vastavustunnistusele vastavalt määruse (EL) nr 901/2014 IV lisas esitatud näidisvormile.“; |
| --- | --- |

4.2.7.

Kordumatut tüübikinnituse numbrit omavale (L3e/L4e)-A3-kategooria konfiguratsiooniga mootorrattale väljastatakse üks kogu sõiduki tüübikinnitus. Mõlemad punktis 4.2.6 ja selles punktis osutatud tüübikinnitusnumbrid kantakse andmesildile kooskõlas määruse (EL) nr 168/2013 artikliga 39 ja määruse (EL) nr 901/2014 V lisaga. Selleks et hõlbustada alamkategooria (L3e/L4e)-A2 mootorratta ümberehitamist alamkategooria (L3e/L4e)-A3 mootorratta konfiguratsioonile ja vastupidi, lisatakse teatmikule vastav tootja kinnituse vorm kooskõlas määruse (EL) nr 901/2014 I lisa B osa 24. liitega. Peale selle peab sõiduki tootja lisama nii alamkategooria L3e-A2 kui ka L3e-A3 konfiguratsioonide kohta kirjed vastavustunnistusele vastavalt määruse (EL) nr 901/2014 IV lisas esitatud näidisvormile.“;

| b) | punktid 4.2.10 ja 4.2.11 asendatakse järgmistega:






  „4.2.10. | Vastavustunnistus täidetakse kooskõlas määruse (EL) nr 901/2014 IV lisa punktis 1.7 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- | --- |

b)

punktid 4.2.10 ja 4.2.11 asendatakse järgmistega:

„4.2.10.

Vastavustunnistus täidetakse kooskõlas määruse (EL) nr 901/2014 IV lisa punktis 1.7 sätestatud nõuetele.

| 4.2.11. | Alamkategooriatest (L3e/L4e)-A2 alamkategooriateks (L3e/L4e)-A3 (ja vastupidi) ümberehitatavatele mootorratastele antakse ainult üks mootorratta konfiguratsiooni (L3e/L4e)-A2 ja A3 jaoks ettenähtud sõiduki tehasetähis. Sõidukile kinnitataval andmesildil peab olema nimetatud tehasetähis ning selgelt märgitud mõlema konfiguratsiooni püsiv müratase ja ka (L3e/L4e)-A2 konfiguratsiooni maksimaalne püsinimivõimsus ja/või kasulik võimsus.“; |
| --- | --- |

4.2.11.

Alamkategooriatest (L3e/L4e)-A2 alamkategooriateks (L3e/L4e)-A3 (ja vastupidi) ümberehitatavatele mootorratastele antakse ainult üks mootorratta konfiguratsiooni (L3e/L4e)-A2 ja A3 jaoks ettenähtud sõiduki tehasetähis. Sõidukile kinnitataval andmesildil peab olema nimetatud tehasetähis ning selgelt märgitud mõlema konfiguratsiooni püsiv müratase ja ka (L3e/L4e)-A2 konfiguratsiooni maksimaalne püsinimivõimsus ja/või kasulik võimsus.“;

| c) | punkt 4.4.2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

punkt 4.4.2 jäetakse välja;

| d) | punktis 6.1 asendatakse määruse (EL) nr 168/2013 II lisa punkti A2 nõudele viitav rida järgmisega:








  „II lisa punkt A2 | Tootjapoolsed katsed | Katsemenetlused suurimal valmistajakiirusel | Üksnes L3e, L4e ja L5e-kategooriate jaoks ning ei sisalda muid mootori jõudluse katseid.“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

d)

punktis 6.1 asendatakse määruse (EL) nr 168/2013 II lisa punkti A2 nõudele viitav rida järgmisega:

„II lisa punkt A2

Tootjapoolsed katsed

Katsemenetlused suurimal valmistajakiirusel

Üksnes L3e, L4e ja L5e-kategooriate jaoks ning ei sisalda muid mootori jõudluse katseid.“;

| 4) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis 4.1.1.3.1 asendatakse fraas „summutitoru ja süsinikdioksiidi heidetega“ fraasiga „summutitoru saasteainete ja CO2-heidetega“; |
| --- | --- | --- |

4)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punktis 4.1.1.3.1 asendatakse fraas „summutitoru ja süsinikdioksiidi heidetega“ fraasiga „summutitoru saasteainete ja CO2-heidetega“;

2

| b) | punktis 4.1.1.3.1.1 asendatakse fraas „summutitoru ja süsinikdioksiidi heitkoguseid“ fraasiga „summutitoru saasteaineid ja CO2-heitkoguseid“; |
| --- | --- |

b)

punktis 4.1.1.3.1.1 asendatakse fraas „summutitoru ja süsinikdioksiidi heitkoguseid“ fraasiga „summutitoru saasteaineid ja CO2-heitkoguseid“;

2

| c) | punkt 4.1.1.3.1.1.1.1.1 asendatakse järgmisega:

  „Kui on võimalik kohaldada määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõike 3 punktis a osutatud vastupidavusmeetodit, arvutatakse I tüübi heitkoguste katse tulemuste põhjal välja halvendustegurid kuni kogu läbisõidu kohta ning punktis 4.1.1.3.1.1.1.1.2 nimetatud lineaarset arvutusmeetodit kasutades saadakse tõusu ja nihke väärtused heitekoguse iga saasteaine kohta. Toodangu vastavuse kontrollimise eesmärgil läbi viidud saasteainete heitkoguste katse tulemused tuleb välja arvutada järgmise valemi abil:

  Võrrand 4–1: | kui x ≤ b, siis y = a · x + b; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 4.1.1.3.1.1.1.1.1 asendatakse järgmisega:

„Kui on võimalik kohaldada määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõike 3 punktis a osutatud vastupidavusmeetodit, arvutatakse I tüübi heitkoguste katse tulemuste põhjal välja halvendustegurid kuni kogu läbisõidu kohta ning punktis 4.1.1.3.1.1.1.1.2 nimetatud lineaarset arvutusmeetodit kasutades saadakse tõusu ja nihke väärtused heitekoguse iga saasteaine kohta. Toodangu vastavuse kontrollimise eesmärgil läbi viidud saasteainete heitkoguste katse tulemused tuleb välja arvutada järgmise valemi abil:

Võrrand 4–1:

Võrrand 4–1:

kui x ≤ b, siis y = a · x + b;

| | kui x > b, siis y = x, |
| --- | --- |

kui x > b, siis y = x,

kus

| a | = | tõusu väärtus, mis määratakse kindlaks määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osa kohaselt V tüübi katse abil; |
| --- | --- | --- |
| b | = | nihke väärtus, mis määratakse kindlaks määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osa kohaselt V tüübi katse abil; |
| x | = | saasteaine heitkoguse (HC, CO, NOx, NMHC ja vajaduse korral PM) katse tulemus sissesõidetud sõiduki heite iga saasteaine osas (mitte rohkem kui 100 km jooksul pärast esimest käivitamist tootmisliinil) mg/km-tes; |
| y | = | toodangu vastavuse kontrollimise eesmärgil läbi viidud saasteainete heitkoguste katse tulemus tulenevalt heite igast saasteainest mg/km-tes. Toodangu vastavuse kontrollimise eesmärgil läbi viidud saasteainete heitkoguste katse keskmised tulemused peavad olema väiksemad määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A osas kindlaks määratud saasteainete heitkoguste piirnormidest.“; |

a

=

tõusu väärtus, mis määratakse kindlaks määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osa kohaselt V tüübi katse abil;

b

=

nihke väärtus, mis määratakse kindlaks määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osa kohaselt V tüübi katse abil;

x

=

saasteaine heitkoguse (HC, CO, NOx, NMHC ja vajaduse korral PM) katse tulemus sissesõidetud sõiduki heite iga saasteaine osas (mitte rohkem kui 100 km jooksul pärast esimest käivitamist tootmisliinil) mg/km-tes;

y

=

toodangu vastavuse kontrollimise eesmärgil läbi viidud saasteainete heitkoguste katse tulemus tulenevalt heite igast saasteainest mg/km-tes. Toodangu vastavuse kontrollimise eesmärgil läbi viidud saasteainete heitkoguste katse keskmised tulemused peavad olema väiksemad määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A osas kindlaks määratud saasteainete heitkoguste piirnormidest.“;

| d) | punktis 4.1.1.3.1.1.1.3 asendatakse fraas „summutitoru ja CO2-heitkoguste“ fraasiga „summutitoru saasteainete ja CO2-heitkoguste“; |
| --- | --- |

d)

punktis 4.1.1.3.1.1.1.3 asendatakse fraas „summutitoru ja CO2-heitkoguste“ fraasiga „summutitoru saasteainete ja CO2-heitkoguste“;

2

2

| e) | punktis 4.1.1.3.1.1.2.2 asendatakse fraas „summutitoru ja CO2-heitkoguseid“ fraasiga „summutitoru saasteaineid ja CO2-heitkoguseid“; |
| --- | --- |

e)

punktis 4.1.1.3.1.1.2.2 asendatakse fraas „summutitoru ja CO2-heitkoguseid“ fraasiga „summutitoru saasteaineid ja CO2-heitkoguseid“;

2

2

| f) | punktis 4.1.1.3.1.1.2.3 asendatakse fraas „summutitoru ja CO2-heitkoguste“ fraasiga „summutitoru saasteainete ja CO2-heitkoguste“; |
| --- | --- |

f)

punktis 4.1.1.3.1.1.2.3 asendatakse fraas „summutitoru ja CO2-heitkoguste“ fraasiga „summutitoru saasteainete ja CO2-heitkoguste“;

2

2

| g) | punktis 4.1.1.3.2.1 asendatakse fraas „summutitoru ja CO2-heitkogustest“ fraasiga „summutitoru saasteainetest ja CO2-heitkogustest“; |
| --- | --- |

g)

punktis 4.1.1.3.2.1 asendatakse fraas „summutitoru ja CO2-heitkogustest“ fraasiga „summutitoru saasteainetest ja CO2-heitkogustest“;

2

2

| h) | punktis 4.1.1.3.2.3 asendatakse fraas „summutitoru heitkoguste piirmäära“ fraasiga „summutitoru saasteainete heitkoguste piirnormi“; |
| --- | --- |

h)

punktis 4.1.1.3.2.3 asendatakse fraas „summutitoru heitkoguste piirmäära“ fraasiga „summutitoru saasteainete heitkoguste piirnormi“;

| i) | punktis 4.1.1.3.2.4 asendatakse nimetus „võrrand 4–2:“ nimetusega „võrrand 4–3:“; |
| --- | --- |

i)

punktis 4.1.1.3.2.4 asendatakse nimetus „võrrand 4–2:“ nimetusega „võrrand 4–3:“;

| j) | punktis 4.1.1.3.3.1 asendatakse fraas „summutitoru ja CO2-heitkogustest“ fraasiga „summutitoru saasteainetest ja CO2-heitkogustest“; |
| --- | --- |

j)

punktis 4.1.1.3.3.1 asendatakse fraas „summutitoru ja CO2-heitkogustest“ fraasiga „summutitoru saasteainetest ja CO2-heitkogustest“;

2

2

| k) | punktis 4.1.1.3.3.3 asendatakse fraas „Summutitoru ja CO2-heitkoguste“ fraasiga „Summutitoru saasteainete ja CO2-heitkoguste“; |
| --- | --- |

k)

punktis 4.1.1.3.3.3 asendatakse fraas „Summutitoru ja CO2-heitkoguste“ fraasiga „Summutitoru saasteainete ja CO2-heitkoguste“;

2

2

| i) | punktis 4.1.1.3.3.4 asendatakse nimetus „võrrand 4–3:“ nimetusega „võrrand 4–4:“; |
| --- | --- |

i)

punktis 4.1.1.3.3.4 asendatakse nimetus „võrrand 4–3:“ nimetusega „võrrand 4–4:“;

| m) | punktis 4.1.1.3.3.6 asendatakse nimetus „võrrand 4–4:“ nimetusega „võrrand 4–5:“; |
| --- | --- |

m)

punktis 4.1.1.3.3.6 asendatakse nimetus „võrrand 4–4:“ nimetusega „võrrand 4–5:“;

| n) | punkti 4.1.1.4 teises, kolmandas ja viiendas lõigus asendatakse fraas „summutitoru ja CO2-heidete“ fraasiga „summutitoru saasteainete ja CO2-heidete“; |
| --- | --- |

n)

punkti 4.1.1.4 teises, kolmandas ja viiendas lõigus asendatakse fraas „summutitoru ja CO2-heidete“ fraasiga „summutitoru saasteainete ja CO2-heidete“;

2

2

| 5) | VIII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmised punktid 1.1.1, 1.1.1.1 ja 1.1.1.2:






  „1.1.1. | L1e-, L3e- ja L4e-kategooria sõidukid peavad vastama järgmistele üldnõuetele.






  1.1.1.1. | Sõiduki välisküljel ei tohi esineda terava otsaga, teravaid ega eenduvaid osi, mis on suunatud väljapoole ja mille kuju, mõõtmed, nurk, liikumissuund või kõvadus on niisugune, et see suurendab kehavigastuste saamise ohtu või vigastuste tõsidust isikutel, kes õnnetuse korral saavad sõidukilt löögi või keda riivatakse. Sõidukid peavad olema konstrueeritud selliselt, et osad ja servad, millega vähemkaitstud liiklejad, näiteks jalakäijad, õnnetuse korral tõenäoliselt kokku puutuvad, vastaksid punktides 1–1.3.8 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5)

VIII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmised punktid 1.1.1, 1.1.1.1 ja 1.1.1.2:

„1.1.1.

L1e-, L3e- ja L4e-kategooria sõidukid peavad vastama järgmistele üldnõuetele.

1.1.1.1.

Sõiduki välisküljel ei tohi esineda terava otsaga, teravaid ega eenduvaid osi, mis on suunatud väljapoole ja mille kuju, mõõtmed, nurk, liikumissuund või kõvadus on niisugune, et see suurendab kehavigastuste saamise ohtu või vigastuste tõsidust isikutel, kes õnnetuse korral saavad sõidukilt löögi või keda riivatakse. Sõidukid peavad olema konstrueeritud selliselt, et osad ja servad, millega vähemkaitstud liiklejad, näiteks jalakäijad, õnnetuse korral tõenäoliselt kokku puutuvad, vastaksid punktides 1–1.3.8 sätestatud nõuetele.

| 1.1.1.2. | Sõiduki kõik puudutatavad väljaulatuvad osad ja servad, mis on valmistatud pehmest kummist või plastist või kaetud pehme kummi või plastiga, mille Shore'i kõvadus A on vähem kui 60, loetakse punktides 1.3–1.3.8 esitatud nõuetele vastavaks. Kõvadust mõõdetakse materjalil, mis on paigaldatud sõidukile tavapärasel viisil.“; |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Sõiduki kõik puudutatavad väljaulatuvad osad ja servad, mis on valmistatud pehmest kummist või plastist või kaetud pehme kummi või plastiga, mille Shore'i kõvadus A on vähem kui 60, loetakse punktides 1.3–1.3.8 esitatud nõuetele vastavaks. Kõvadust mõõdetakse materjalil, mis on paigaldatud sõidukile tavapärasel viisil.“;

| b) | punktid 1.1.2–1.1.3.2 asendatakse järgmistega:
  „1.1.2.   L1e-, L3e- ja L4e-kategooria sõidukeid käsitlevad erisätted








  1.1.2.1. | Sõidukeid hinnatakse punktide 1.2–1.2.4.1 sätete kohaselt. |
| --- | --- | --- |

b)

punktid 1.1.2–1.1.3.2 asendatakse järgmistega:

„1.1.2.   L1e-, L3e- ja L4e-kategooria sõidukeid käsitlevad erisätted

1.1.2.1.

Sõidukeid hinnatakse punktide 1.2–1.2.4.1 sätete kohaselt.

| 1.1.2.2. | Sõidukite puhul, mis on varustatud konstruktsiooni või paneelidega, mis on ette nähtud sõidukijuhi või reisijate või pagasi ümbritsemiseks või osaliseks ümbritsemiseks või sõiduki teatavate osiste katmiseks, võib sõidukivalmistaja teise võimalusena kohaldada UNECE eeskirjas nr 26 (*1) M1-kategooria sõidukitele kehtestatud asjakohaseid nõudeid, mis hõlmavad kas sõiduki väljaulatuvaid osi või sõiduki kogu välispinda. Sellistel juhtudel tuleb erilist tähelepanu pöörata nõutavatele raadiustele, kusjuures käepidemete, hingede, nupplülitite ja antennide väljaulatuvate osade arvu ei ole vaja kontrollida.
  Selle klausli kohaselt hinnatavad asjakohased väljaulatuvad osad peavad olema teatises selgelt kirjeldatud ja kõik ülejäänud välispinnad peavad vastama punktides 1–1.3.8 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

1.1.2.2.

Sõidukite puhul, mis on varustatud konstruktsiooni või paneelidega, mis on ette nähtud sõidukijuhi või reisijate või pagasi ümbritsemiseks või osaliseks ümbritsemiseks või sõiduki teatavate osiste katmiseks, võib sõidukivalmistaja teise võimalusena kohaldada UNECE eeskirjas nr 26 (*1

Selle klausli kohaselt hinnatavad asjakohased väljaulatuvad osad peavad olema teatises selgelt kirjeldatud ja kõik ülejäänud välispinnad peavad vastama punktides 1–1.3.8 esitatud nõuetele.

1.1.3.   L4e-kategooriat käsitlevad erinõuded

| 1.1.3.1. | Kui külghaagis on mootorrattaga ühendatud kas püsivalt või eemaldatavalt, jäetakse mootorratta ja külghaagise vaheline ruum hindamisest välja (vt joonis 8–1).

  Joonis 8–1


  Ülevalt vaade L4e-kategooria külghaagisega mootorrattale |
| --- | --- |

1.1.3.1.

Kui külghaagis on mootorrattaga ühendatud kas püsivalt või eemaldatavalt, jäetakse mootorratta ja külghaagise vaheline ruum hindamisest välja (vt joonis 8–1).

Joonis 8–1

Joonis 8–1

Ülevalt vaade L4e-kategooria külghaagisega mootorrattale

Ülevalt vaade L4e-kategooria külghaagisega mootorrattale

| 1.1.3.2. | Kui külghaagise saab mootorrattast eraldada nii, et mootorratast saab kasutada ilma selleta, peab mootorratas ise vastama punktides 1–1.3.8 soolomootorratastele kehtestatud nõuetele.“; |
| --- | --- |

1.1.3.2.

Kui külghaagise saab mootorrattast eraldada nii, et mootorratast saab kasutada ilma selleta, peab mootorratas ise vastama punktides 1–1.3.8 soolomootorratastele kehtestatud nõuetele.“;

(*1)  
  ELT L 215, 14.8.2010, lk 27."

*1

| c) | punktid 1.1.4–1.1.4.2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

punktid 1.1.4–1.1.4.2 jäetakse välja;

| d) | punktid 1.2.3–1.2.3.2 asendatakse järgmistega:






  „1.2.3. | Katseseadet liigutatakse pehmete liigutustega mööda katsetatava sõiduki mõlemat külge esiosast tagaossa. Kui katseseade puutub rooli või sellele paigaldatud mis tahes osa vastu, tuleb see pöörata täielikult blokeeritud asendisse ning katset jätkatakse pööramise ajal ja pärast seda. Katseseade peab katse ajal olema kokkupuutes sõidukiga või sõitjaga (vt joonis 8–2).

  Joonis 8–2


  Katseseadme liikumistsoonid |
| --- | --- | --- |

d)

punktid 1.2.3–1.2.3.2 asendatakse järgmistega:

„1.2.3.

Katseseadet liigutatakse pehmete liigutustega mööda katsetatava sõiduki mõlemat külge esiosast tagaossa. Kui katseseade puutub rooli või sellele paigaldatud mis tahes osa vastu, tuleb see pöörata täielikult blokeeritud asendisse ning katset jätkatakse pööramise ajal ja pärast seda. Katseseade peab katse ajal olema kokkupuutes sõidukiga või sõitjaga (vt joonis 8–2).

Joonis 8–2

Joonis 8–2

Katseseadme liikumistsoonid

Katseseadme liikumistsoonid

| 1.2.3.1. | Sõiduki esiots peab olema esimeseks kokkupuutepunktiks ja mööda külge kulgev katseseade peab sisse- ja väljapoole liikudes järgima sõiduki ja sõitja piirjoont, kui see on võimalik. Katseseade peab saama liikuda ka sissepoole ulatuses, mis ei ületa tahapoole liikumise ulatust (st 45° nurga all sõiduki pikikesktasapinna suhtes). |
| --- | --- |

1.2.3.1.

Sõiduki esiots peab olema esimeseks kokkupuutepunktiks ja mööda külge kulgev katseseade peab sisse- ja väljapoole liikudes järgima sõiduki ja sõitja piirjoont, kui see on võimalik. Katseseade peab saama liikuda ka sissepoole ulatuses, mis ei ületa tahapoole liikumise ulatust (st 45° nurga all sõiduki pikikesktasapinna suhtes).

| 1.2.3.2. | Kui katseseade sõiduki kasutaja käte või jalgadega kokku puutub, lükkab ta need kõrvale ning asjaomased toed (nt jalatoed) peavad saama katseseadmega kokkupuutumisest tulenevalt vabalt pöörelda, üles tõusta, painduda või sirutuda ning neid hinnatakse kõigis kokkupuutest tulenevates vaheasendites.“; |
| --- | --- |

1.2.3.2.

Kui katseseade sõiduki kasutaja käte või jalgadega kokku puutub, lükkab ta need kõrvale ning asjaomased toed (nt jalatoed) peavad saama katseseadmega kokkupuutumisest tulenevalt vabalt pöörelda, üles tõusta, painduda või sirutuda ning neid hinnatakse kõigis kokkupuutest tulenevates vaheasendites.“;

| e) | punkt 1.3.3.2 asendatakse järgmisega:






  „1.3.3.2. | Kui ülaserval on raadius, ei tohi see olla suurem kui tuuleklaasi või voolundi 0,70-kordne paksus ülaserval mõõdetuna.“; |
| --- | --- | --- |

e)

punkt 1.3.3.2 asendatakse järgmisega:

„1.3.3.2.

Kui ülaserval on raadius, ei tohi see olla suurem kui tuuleklaasi või voolundi 0,70-kordne paksus ülaserval mõõdetuna.“;

| f) | punkt 1.3.5.2 asendatakse järgmisega:






  „1.3.5.2. | Eesmise porikaitse esiserva raadius ei tohi olla suurem kui porikaitse 0,70-kordne paksus esiserval mõõdetuna (nt kui lehtmetalli serval on ümmargune keevitus, võetakse paksusena arvesse selle läbimõõtu).“; |
| --- | --- | --- |

f)

punkt 1.3.5.2 asendatakse järgmisega:

„1.3.5.2.

Eesmise porikaitse esiserva raadius ei tohi olla suurem kui porikaitse 0,70-kordne paksus esiserval mõõdetuna (nt kui lehtmetalli serval on ümmargune keevitus, võetakse paksusena arvesse selle läbimõõtu).“;

| g) | punkti 2.1.2.1.1 lisatakse järgmine lõik:

  „Kooskõlas esimese lõiguga võidakse asjaomast tüüpi sõidukite teatavaid osi hinnata väljaulatuvate osade katseseadmega (vt 1. liide) ja ülejäänud osi 100 mm läbimõõduga kuuliga (vt UNECE eeskiri nr 26). Sellistel juhtudel tuleb erilist tähelepanu pöörata nõutavatele raadiustele, kusjuures käepidemete, hingede, nupplülitite ja antennide väljaulatuvate osade arvu ei ole vaja kontrollida.“; |
| --- | --- |

g)

punkti 2.1.2.1.1 lisatakse järgmine lõik:

„Kooskõlas esimese lõiguga võidakse asjaomast tüüpi sõidukite teatavaid osi hinnata väljaulatuvate osade katseseadmega (vt 1. liide) ja ülejäänud osi 100 mm läbimõõduga kuuliga (vt UNECE eeskiri nr 26). Sellistel juhtudel tuleb erilist tähelepanu pöörata nõutavatele raadiustele, kusjuures käepidemete, hingede, nupplülitite ja antennide väljaulatuvate osade arvu ei ole vaja kontrollida.“;

| 6) | IX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 2.2.1 asendatakse järgmisega:






  „2.2.1. | Paagi siserõhu hüdraulilise katse puhul kasutatakse isoleeritud kütusepaaki koos kõigi lisaseadmetega. Katsetamiseks kasutatakse paaki, mille mahust on kord 30 % ja siis 90 % täidetud mittesüttiva vedelikuga, mille tihedus ja viskoossus sarnaneb tavaliselt kasutatava kütuse tiheduse ja viskoossusega (võib kasutada vett). Pärast kõikide välisühenduste sulgemist tuleb mootori toiteks ette nähtud toruühenduse kaudu tõsta siserõhk järk-järgult punktis 1.2.9 määratletud rõhuni, mida tuleb hoida vähemalt 60 sekundit.“; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 2.2.1 asendatakse järgmisega:

„2.2.1.

Paagi siserõhu hüdraulilise katse puhul kasutatakse isoleeritud kütusepaaki koos kõigi lisaseadmetega. Katsetamiseks kasutatakse paaki, mille mahust on kord 30 % ja siis 90 % täidetud mittesüttiva vedelikuga, mille tihedus ja viskoossus sarnaneb tavaliselt kasutatava kütuse tiheduse ja viskoossusega (võib kasutada vett). Pärast kõikide välisühenduste sulgemist tuleb mootori toiteks ette nähtud toruühenduse kaudu tõsta siserõhk järk-järgult punktis 1.2.9 määratletud rõhuni, mida tuleb hoida vähemalt 60 sekundit.“;

| b) | punkt 3.2.1 asendatakse järgmisega:






  „3.2.1. | Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osas nimetatud IV tüübi katse osaks olev läbilaskvuskatse, mille läbiviimiseks käesoleva lisa sätete kohaselt ei ole vaja võtta arvesse katsega seotud difusiooni mõõtmisi, tuleb läbi viia piisaval arvul kütusepaakidel, et katsetamine saaks toimuda punktides 3.3–3.7.5.1 sätestatud nõuete kohaselt. Eelkonditsioneerimismenetluse kogukestus peab hõlmama vähemalt neljanädalast eelladustusperioodi, millele järgneb kaheksanädalane stabiilsetes tingimustes ladustamise periood.“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 3.2.1 asendatakse järgmisega:

„3.2.1.

Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osas nimetatud IV tüübi katse osaks olev läbilaskvuskatse, mille läbiviimiseks käesoleva lisa sätete kohaselt ei ole vaja võtta arvesse katsega seotud difusiooni mõõtmisi, tuleb läbi viia piisaval arvul kütusepaakidel, et katsetamine saaks toimuda punktides 3.3–3.7.5.1 sätestatud nõuete kohaselt. Eelkonditsioneerimismenetluse kogukestus peab hõlmama vähemalt neljanädalast eelladustusperioodi, millele järgneb kaheksanädalane stabiilsetes tingimustes ladustamise periood.“;

| c) | punkt 3.3.1 asendatakse järgmisega:






  „3.3.1. | Kütusepaak täidetakse paagi nimimahu ulatuses seguga, mis sisaldab 50 % vett ja 50 % etüleenglükooli või mingit muud jahutusvedelikku, mis ei söövita kütusepaagi materjali ja mille külmumispunkt on madalam kui 243 ± 2 K (– 30 ± 2 °C).
  Kütusepaagis olevate ainete temperatuur peab katse läbiviimise ajal olema 253 ± 2 K (– 20 ± 2 °C). Kütusepaak jahutatakse vastavale ümbritseva keskkonna temperatuurile. Kütusepaagi võib täita ka sobivalt jahutatud vedelikuga eeldusel, et kütusepaak jäetakse vähemalt üheks tunniks katsetemperatuurile.
  Katsel kasutatakse pendlit. Pendli löögipea on võrdkülgse kolmetahulise püramiidi kujuline ning selle kõverusraadius on tipus ja servadel 3,0 mm. Pendli vabalt liikuva osa mass peab olema 15 kg ± 0,5 kg ja liikumalükatud pendli energia ei tohi olla väiksem kui 30,0 J iga kütusepaagile antud löögi kohta.
  Tehniline teenistus võib vabalt valida katsetatavate punktide arvu kütusepaagil ning need punktid peavad asuma kohtades, mida loetakse paagi paigaldamise või selle sõidukil paiknemise asendi suhtes ohtlikeks. Arvesse ei võeta mittemetallist kaitsekatet, kuid raami torustikku või veermiku osasid võib riskihindamisel arvesse võtta.
  Löögikatsete läbiviimiseks võib kasutada rohkem kui ühte kütusepaaki eeldusel, et kõik katsetatavad paagid on eelnevalt läbinud läbilaskvuskatse.
  Üheski katsetatud punktis ei tohi ühe löögi tulemusel tekkida vedeliku leket.“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 3.3.1 asendatakse järgmisega:

„3.3.1.

Kütusepaak täidetakse paagi nimimahu ulatuses seguga, mis sisaldab 50 % vett ja 50 % etüleenglükooli või mingit muud jahutusvedelikku, mis ei söövita kütusepaagi materjali ja mille külmumispunkt on madalam kui 243 ± 2 K (– 30 ± 2 °C).

Kütusepaagis olevate ainete temperatuur peab katse läbiviimise ajal olema 253 ± 2 K (– 20 ± 2 °C). Kütusepaak jahutatakse vastavale ümbritseva keskkonna temperatuurile. Kütusepaagi võib täita ka sobivalt jahutatud vedelikuga eeldusel, et kütusepaak jäetakse vähemalt üheks tunniks katsetemperatuurile.

Katsel kasutatakse pendlit. Pendli löögipea on võrdkülgse kolmetahulise püramiidi kujuline ning selle kõverusraadius on tipus ja servadel 3,0 mm. Pendli vabalt liikuva osa mass peab olema 15 kg ± 0,5 kg ja liikumalükatud pendli energia ei tohi olla väiksem kui 30,0 J iga kütusepaagile antud löögi kohta.

Tehniline teenistus võib vabalt valida katsetatavate punktide arvu kütusepaagil ning need punktid peavad asuma kohtades, mida loetakse paagi paigaldamise või selle sõidukil paiknemise asendi suhtes ohtlikeks. Arvesse ei võeta mittemetallist kaitsekatet, kuid raami torustikku või veermiku osasid võib riskihindamisel arvesse võtta.

Löögikatsete läbiviimiseks võib kasutada rohkem kui ühte kütusepaaki eeldusel, et kõik katsetatavad paagid on eelnevalt läbinud läbilaskvuskatse.

Üheski katsetatud punktis ei tohi ühe löögi tulemusel tekkida vedeliku leket.“;

| d) | punkt 3.4.1 asendatakse järgmisega:






  „3.4.1. | Kütusepaak täidetakse paagi nimimahu ulatuses katsevedelikuga, milleks on vesi temperatuuril 326 ± 2 K (53 ± 2 °C). Kütusepaagile rakendatakse seejärel paagi suhtelise töörõhuga võrreldes kaks korda suuremat siserõhku või ülerõhku 30 kPa, olenevalt sellest, kumb on kõrgem. Kütusepaak peab jääma suletuks ja rõhu alla vähemalt viieks tunniks ümbritseva keskkonna temperatuuril 326 ± 2 K (53 ± 2 °C).
  Kütusepaak ei tohi näidata mingeid lekkimise märke ning mitte ükski kütusepaagi ajutine või püsiv deformatsioon ei tohi paaki kasutuskõlbmatuks muuta. Kütusepaagi deformatsioonide hindamisel tuleb arvestada paagi spetsiifilisi paigaldustingimusi.“; |
| --- | --- | --- |

d)

punkt 3.4.1 asendatakse järgmisega:

„3.4.1.

Kütusepaak täidetakse paagi nimimahu ulatuses katsevedelikuga, milleks on vesi temperatuuril 326 ± 2 K (53 ± 2 °C). Kütusepaagile rakendatakse seejärel paagi suhtelise töörõhuga võrreldes kaks korda suuremat siserõhku või ülerõhku 30 kPa, olenevalt sellest, kumb on kõrgem. Kütusepaak peab jääma suletuks ja rõhu alla vähemalt viieks tunniks ümbritseva keskkonna temperatuuril 326 ± 2 K (53 ± 2 °C).

Kütusepaak ei tohi näidata mingeid lekkimise märke ning mitte ükski kütusepaagi ajutine või püsiv deformatsioon ei tohi paaki kasutuskõlbmatuks muuta. Kütusepaagi deformatsioonide hindamisel tuleb arvestada paagi spetsiifilisi paigaldustingimusi.“;

| e) | punkt 3.5.1 asendatakse järgmisega:






  „3.5.1. | Täiesti uue kütusepaagi tasapinnalistelt või peaaegu tasapinnalistelt pindadelt võetakse tõmbekatseks kuus ligikaudu ühepaksust katsekeha. Nende tõmbetugevus ja elastsuspiir määratakse temperatuuril 296 ± 2 K (23 ± 2 °C), kui pikenemise kiirus on 50 mm/min. Saadud väärtusi võrreldakse seejärel läbilaskvuskatse läbinud kütusepaakidega läbi viidud samasuguste katsete tõmbetugevuse ja elastsuspiiri väärtustega. Materjal loetakse vastuvõetavaks, kui tõmbetugevuse erinevus ei ole suurem kui 25 %.“; |
| --- | --- | --- |

e)

punkt 3.5.1 asendatakse järgmisega:

„3.5.1.

Täiesti uue kütusepaagi tasapinnalistelt või peaaegu tasapinnalistelt pindadelt võetakse tõmbekatseks kuus ligikaudu ühepaksust katsekeha. Nende tõmbetugevus ja elastsuspiir määratakse temperatuuril 296 ± 2 K (23 ± 2 °C), kui pikenemise kiirus on 50 mm/min. Saadud väärtusi võrreldakse seejärel läbilaskvuskatse läbinud kütusepaakidega läbi viidud samasuguste katsete tõmbetugevuse ja elastsuspiiri väärtustega. Materjal loetakse vastuvõetavaks, kui tõmbetugevuse erinevus ei ole suurem kui 25 %.“;

| f) | punkt 3.6.1 asendatakse järgmisega:






  „3.6.1. | Kütusepaak peab olema paigaldatud sõiduki vastavale osale ja täidetakse 50 % nimimahust veega, mille temperatuur on 293 ± 2 K (20 ± 2 °C). Katse läbiviimiseks vajalikku varustust koos kütusepaagiga tuleb seejärel hoida 60 minutit ümbritseva keskkonna temperatuuril 343 ± 2 K (70 ± 2 °C) ning kütusepaagis ei tohi pärast seda ilmneda jääkdeformatsioone ega lekkeid ning see peab olema täiesti kasutuskõlbulik.“; |
| --- | --- | --- |

f)

punkt 3.6.1 asendatakse järgmisega:

„3.6.1.

Kütusepaak peab olema paigaldatud sõiduki vastavale osale ja täidetakse 50 % nimimahust veega, mille temperatuur on 293 ± 2 K (20 ± 2 °C). Katse läbiviimiseks vajalikku varustust koos kütusepaagiga tuleb seejärel hoida 60 minutit ümbritseva keskkonna temperatuuril 343 ± 2 K (70 ± 2 °C) ning kütusepaagis ei tohi pärast seda ilmneda jääkdeformatsioone ega lekkeid ning see peab olema täiesti kasutuskõlbulik.“;

| g) | punkt 3.7.4.3 asendatakse järgmisega:






  „3.7.4.3. | Keskmine põlemisaeg (ACT) ja keskmine põlemispikkus (ACL) tuleb välja arvutada juhul, kui mitte ükski katsekeha kümnest või mitte rohkem kui üks katsekeha kahekümnest on põlenud 100 mm märgini. | Võrrand 9–1:






  (Märkus: n on katsekehade arv.)
  Tulemus ümardatakse üles- või allapoole lähima viiesekundilise sammuni. 0-sekundilist põlemisaega siiski ei kasutata. (nt kui põlemise kestus jääb vähem kui 2 sekundi ja 7 sekundi vahele, on keskmine põlemisaeg 5 sekundit; kui põlemise kestus jääb 8 ja 12 sekundi vahele, on keskmine põlemisaeg 10 sekundit; kui põlemise kestus jääb 13 ja 17 sekundi vahele, on keskmine põlemisaeg 15 sekundit jne). |
| --- | --- | --- | --- |

g)

punkt 3.7.4.3 asendatakse järgmisega:

„3.7.4.3.

Keskmine põlemisaeg (ACT) ja keskmine põlemispikkus (ACL) tuleb välja arvutada juhul, kui mitte ükski katsekeha kümnest või mitte rohkem kui üks katsekeha kahekümnest on põlenud 100 mm märgini.

Võrrand 9–1:

Võrrand 9–1:

Formula

(Märkus: n on katsekehade arv.)

Märkus:

Tulemus ümardatakse üles- või allapoole lähima viiesekundilise sammuni. 0-sekundilist põlemisaega siiski ei kasutata. (nt kui põlemise kestus jääb vähem kui 2 sekundi ja 7 sekundi vahele, on keskmine põlemisaeg 5 sekundit; kui põlemise kestus jääb 8 ja 12 sekundi vahele, on keskmine põlemisaeg 10 sekundit; kui põlemise kestus jääb 13 ja 17 sekundi vahele, on keskmine põlemisaeg 15 sekundit jne).

| | Võrrand 9–2:






  (Märkus: n on katsekehade arv.)
  Tulemus väljendatakse lähima 5 mm sammuga (nt märgitakse põlemispikkuseks „vähem kui 5 mm“, kui põlemispikkus on lühem kui 2 mm ja seega ei saa mingil juhul keskmiseks põlemispikkuseks märkida 0 mm).
  Kui üks katsekeha 20st põleb kuni 100 mm märgini või üle selle, võetakse põlemispikkuseks (st selle katsekeha puhul (100 – põlemata pikkusi) väärtus) 100 mm. |
| --- | --- |

Võrrand 9–2:

Võrrand 9–2:

Formula

(Märkus: n on katsekehade arv.)

Märkus:

Tulemus väljendatakse lähima 5 mm sammuga (nt märgitakse põlemispikkuseks „vähem kui 5 mm“, kui põlemispikkus on lühem kui 2 mm ja seega ei saa mingil juhul keskmiseks põlemispikkuseks märkida 0 mm).

Kui üks katsekeha 20st põleb kuni 100 mm märgini või üle selle, võetakse põlemispikkuseks (st selle katsekeha puhul (100 – põlemata pikkusi) väärtus) 100 mm.

i

| | Võrrand 9–3:






  Seda väärtust võrreldakse punktides 3.7.5–3.7.5.1 sätestatud nõuetega.“; |
| --- | --- |

Võrrand 9–3:

Võrrand 9–3:

Formula

Seda väärtust võrreldakse punktides 3.7.5–3.7.5.1 sätestatud nõuetega.“;

| 7) | XI lisa 1. liite punkt 1.6 asendatakse järgmisega:
  „1.6.   Kliirens








  1.6.1. | L-kategooria sõidukitüübi kliirensi mõõtmiseks koormatakse katsesõiduk tegeliku massini. |
| --- | --- | --- |

7)

XI lisa 1. liite punkt 1.6 asendatakse järgmisega:

„1.6.   Kliirens

1.6.1.

L-kategooria sõidukitüübi kliirensi mõõtmiseks koormatakse katsesõiduk tegeliku massini.

| 1.6.2. | L3e-AxE-alamkategooria sõidukitüübi (x = 1, 2 või 3, kaherattaline Enduro-mootorratas) või L3e-AxT-alamkategooria sõidukitüübi (x = 1, 2 või 3, kaherattaline Trial-mootorratas) kliirensi mõõtmiseks koormatakse katsesõidukina kasutatav Enduro- või Trial-mootorratas erandina punktist 1.6.1 töökorras massini. |
| --- | --- |

1.6.2.

L3e-AxE-alamkategooria sõidukitüübi (x = 1, 2 või 3, kaherattaline Enduro-mootorratas) või L3e-AxT-alamkategooria sõidukitüübi (x = 1, 2 või 3, kaherattaline Trial-mootorratas) kliirensi mõõtmiseks koormatakse katsesõidukina kasutatav Enduro- või Trial-mootorratas erandina punktist 1.6.1 töökorras massini.

| 1.6.3. | Sõidukile paigaldatud mis tahes käsitsi või automaatselt reguleeritav vedrustussüsteem, mille tulemusena võib kliirens muutuda, peab olema reguleeritud kõige madalamale kõrgusele, et sõiduki ja maapinna vahemaa oleks minimaalne. |
| --- | --- |

1.6.3.

Sõidukile paigaldatud mis tahes käsitsi või automaatselt reguleeritav vedrustussüsteem, mille tulemusena võib kliirens muutuda, peab olema reguleeritud kõige madalamale kõrgusele, et sõiduki ja maapinna vahemaa oleks minimaalne.

| 1.6.4. | Maapinna ja sõiduki madalaima fikseeritud punkti vahelist lühimat vahemaad mõõdetakse telgede vahel ja telje(telgede) all, kui seda on võimalik teha vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (*2) II lisa 1. liite nõuetele. See lühim mõõdetud vahemaa loetakse sõiduki kliirensiks. |
| --- | --- |

1.6.4.

Maapinna ja sõiduki madalaima fikseeritud punkti vahelist lühimat vahemaad mõõdetakse telgede vahel ja telje(telgede) all, kui seda on võimalik teha vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (*2

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).“;"

*2

| 8) | XII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis 2.2.2 asendatakse tabel 12–1 järgmisega:

  „Tabel 12–1


  Teise põlvkonna OBD-süsteemi funktsioonid ja nendega seotud nõuded käesolevas lisas ja 1. liites







  Valdkond | Käesoleva lisa ja 1. liite punkt |
| --- | --- | --- | --- |
| Teise põlvkonna OBD-süsteemi diagnostika üldine väljalülitamiskriteerium halvenemise korral | 3.2.1.1 |
| Katalüüsmuunduri seire | 3.3.2.1; 3.3.3.1 |
| Heitgaasitagastuse tõhususe/voo seire | 3.3.3.4 |
| Toimivuse seire | 1. liite punkti 3.3 teine lõik, 1. liite punkt 4 |
| Teise põlvkonna OBD-süsteemi üldnõue | 1. liite punkt 3.3 |
| Töötakti vahelejättude avastamine | 3.2.2; 3.3.2.2; 3.5.3; 3.6.2; 3.7.1; 1. liite punkt 3.1.2 |
| NOx järeltöötlussüsteemi seire | 3.3.3.5; 3.3.3.6 |
| Hapnikuanduri kulumise seire | 3.3.2.3 |
| Tahkete osakeste filtri seire | 3.3.3.2 |
| Tahkete osakeste heite seire | 3.3.2.5“ |

8)

XII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punktis 2.2.2 asendatakse tabel 12–1 järgmisega:

„Tabel 12–1

„Tabel 12–1

Teise põlvkonna OBD-süsteemi funktsioonid ja nendega seotud nõuded käesolevas lisas ja 1. liites

Teise põlvkonna OBD-süsteemi funktsioonid ja nendega seotud nõuded käesolevas lisas ja 1. liites

Valdkond

Käesoleva lisa ja 1. liite punkt

Teise põlvkonna OBD-süsteemi diagnostika üldine väljalülitamiskriteerium halvenemise korral

3.2.1.1

Katalüüsmuunduri seire

3.3.2.1; 3.3.3.1

Heitgaasitagastuse tõhususe/voo seire

3.3.3.4

Toimivuse seire

1. liite punkti 3.3 teine lõik, 1. liite punkt 4

Teise põlvkonna OBD-süsteemi üldnõue

1. liite punkt 3.3

Töötakti vahelejättude avastamine

3.2.2; 3.3.2.2; 3.5.3; 3.6.2; 3.7.1; 1. liite punkt 3.1.2

NOx järeltöötlussüsteemi seire

3.3.3.5; 3.3.3.6

Hapnikuanduri kulumise seire

3.3.2.3

Tahkete osakeste filtri seire

3.3.3.2

Tahkete osakeste heite seire

3.3.2.5“

| b) | punktid 3.2.2.1 ja 3.2.2.2 asendatakse järgmistega:






  „3.2.2.1. | Tootjad võivad mootori teatava pöörlemissageduse ja koormustingimuste juures rikkekriteeriumidena kasutusele võtta tüübikinnitusasutusele teatatud töötaktide vahelejätu protsendimäärast suurema protsendimäära, kui nad suudavad asutusele tõendada, et väiksemate protsendimäärade kasutamise korral ei oleks avastamine usaldusväärne. OBD-süsteemi seire seisukohast tähendab see töötakti vahelejättude protsendimäära töötaktide koguarvust (vastavalt tootja kinnitusele), mis võiks viia määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas esitatud piirnorme ületavate heitkoguste tekkimiseni, või sellist töötakti vahelejättude protsendimäära, mis võiks tekitada katalüüsmuunduri(te) ülekuumenemise ning põhjustada pöördumatu kahjustuse. |
| --- | --- | --- |

b)

punktid 3.2.2.1 ja 3.2.2.2 asendatakse järgmistega:

„3.2.2.1.

Tootjad võivad mootori teatava pöörlemissageduse ja koormustingimuste juures rikkekriteeriumidena kasutusele võtta tüübikinnitusasutusele teatatud töötaktide vahelejätu protsendimäärast suurema protsendimäära, kui nad suudavad asutusele tõendada, et väiksemate protsendimäärade kasutamise korral ei oleks avastamine usaldusväärne. OBD-süsteemi seire seisukohast tähendab see töötakti vahelejättude protsendimäära töötaktide koguarvust (vastavalt tootja kinnitusele), mis võiks viia määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas esitatud piirnorme ületavate heitkoguste tekkimiseni, või sellist töötakti vahelejättude protsendimäära, mis võiks tekitada katalüüsmuunduri(te) ülekuumenemise ning põhjustada pöördumatu kahjustuse.

| 3.2.2.2. | Kui tootja suudab tüübikinnitusasutusele tõendada, et mootori töötaktide vahelejätmise ülemäärast taset protsentides ei ole veel tehniliselt võimalik määrata või et mootori töötaktide vahelejättusid ei saa eristada muudest toimetest (nt ebatasane tee, käiguvahetused, mootori käivitamisjärgsed tõrked), siis võib mootori töötaktide vahelejätmise seiresüsteemi selliste tingimuste esinemise korral välja lülitada.“; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Kui tootja suudab tüübikinnitusasutusele tõendada, et mootori töötaktide vahelejätmise ülemäärast taset protsentides ei ole veel tehniliselt võimalik määrata või et mootori töötaktide vahelejättusid ei saa eristada muudest toimetest (nt ebatasane tee, käiguvahetused, mootori käivitamisjärgsed tõrked), siis võib mootori töötaktide vahelejätmise seiresüsteemi selliste tingimuste esinemise korral välja lülitada.“;

| c) | punkti 3.6 viimane lause asendatakse järgmisega:

  „Veakood tuleb salvestada ka punktides 3.3.5 ja 3.3.6 osutatud juhtudel.“; |
| --- | --- |

c)

punkti 3.6 viimane lause asendatakse järgmisega:

„Veakood tuleb salvestada ka punktides 3.3.5 ja 3.3.6 osutatud juhtudel.“;

| d) | punkt 3.6.1 asendatakse järgmisega:

  „Andmed sõiduki poolt läbitud tee pikkuse kohta alates rikkeindikaatori aktiveerumisest peavad olema kogu aeg kättesaadavad standardse andmesideliidese jadapordi kaudu. Erandina võib sõidukitel, millel on mehaaniline läbisõidumõõdik, millel puudub elektroonilise juhtploki sisend, sealhulgas sellise astmeteta käigukastiga sõidukitel, millel puudub otsene elektroonilise juhtploki sisend, asendada „läbitud vahemaa“
  „mootori tööajaga“ ning see peab olema kogu aeg kättesaadav standardse andmesideliidese jadapordi kaudu.“; |
| --- | --- |

d)

punkt 3.6.1 asendatakse järgmisega:

„Andmed sõiduki poolt läbitud tee pikkuse kohta alates rikkeindikaatori aktiveerumisest peavad olema kogu aeg kättesaadavad standardse andmesideliidese jadapordi kaudu. Erandina võib sõidukitel, millel on mehaaniline läbisõidumõõdik, millel puudub elektroonilise juhtploki sisend, sealhulgas sellise astmeteta käigukastiga sõidukitel, millel puudub otsene elektroonilise juhtploki sisend, asendada „läbitud vahemaa“
  „mootori tööajaga“ ning see peab olema kogu aeg kättesaadav standardse andmesideliidese jadapordi kaudu.“;

| e) | punktid 4.3 ja 4.4 asendatakse järgmistega:






  „4.3. | Puuduste järjestuse seisukohalt määratakse esimesena kindlaks ottomootorite käesoleva lisa punktide 3.3.2.1, 3.3.2.2 ja 3.3.2.3 kohased puudused ning diiselmootorite käesoleva lisa punktidele 3.3.3.1, 3.3.3.2 ja 3.3.3.3 vastavad vead. |
| --- | --- | --- |

e)

punktid 4.3 ja 4.4 asendatakse järgmistega:

„4.3.

Puuduste järjestuse seisukohalt määratakse esimesena kindlaks ottomootorite käesoleva lisa punktide 3.3.2.1, 3.3.2.2 ja 3.3.2.3 kohased puudused ning diiselmootorite käesoleva lisa punktidele 3.3.3.1, 3.3.3.2 ja 3.3.3.3 vastavad vead.

| 4.4. | Enne tüübikinnitust või tüübikinnituse ajal ei kinnitata ühtegi 1. liite punktis 3 sätestatud nõuetega (välja arvatud 1. liite punktis 3.11 sätestatud nõuded) seotud puudust.“; |
| --- | --- |

4.4.

Enne tüübikinnitust või tüübikinnituse ajal ei kinnitata ühtegi 1. liite punktis 3 sätestatud nõuetega (välja arvatud 1. liite punktis 3.11 sätestatud nõuded) seotud puudust.“;

| f) | lisatakse punkt 4.7:

  „Määruse (EL) nr 134/2014 XI lisa punkti 3.1 tabelis 11–1 sõidukitüüpkonna jaoks sätestatud kriteeriumid seoses VIII katsetüübiga kehtivad ka pardadiagnostikasüsteemide suhtes kohaldatavate töönõuete kohta, mis on esitatud käesolevas lisas.“; |
| --- | --- |

f)

lisatakse punkt 4.7:

„Määruse (EL) nr 134/2014 XI lisa punkti 3.1 tabelis 11–1 sõidukitüüpkonna jaoks sätestatud kriteeriumid seoses VIII katsetüübiga kehtivad ka pardadiagnostikasüsteemide suhtes kohaldatavate töönõuete kohta, mis on esitatud käesolevas lisas.“;

| g) | 1. liites asendatakse punkt 3.13 järgmisega:

  „Kuni ISO või CENi tasandil ei ole vastu võetud ega avaldatud L-kategooria sõidukite puhul kasutatava sideliidese standardit ning käesolevasse määrusesse ei ole lisatud viidet sellisele tehnilisele standardile, võib sõiduki tootja taotlusel paigaldada mõne teise sideliidese. Kui paigaldatakse mõni teine sideliides, peab sõiduki tootja tegema katseseadmete tootjatele tasuta kättesaadavaks sõiduki ühendusklemmi konfiguratsiooni. Sõiduki tootja peab andma kaasa adapteri ühendamiseks tavalise skanneriga. Selline adapter peab olema autotöökodades professionaalseks kasutamiseks sobiva kvaliteediga. Selle adapteriga tuleb mittediskrimineerival viisil varustada kõik sõltumatud ettevõtjad vastava taotluse korral. Tootjad võivad sellise adapteri jaoks ette näha mõistliku ja proportsionaalse hinna, võttes arvesse lisakulusid, mida klient asjaomase tootja valikul peab kandma. Sideliides ja adapter ei tohi sisaldada mingeid konkreetseid konstruktsioonielemente, mida on vaja enne kasutamist valideerida või sertifitseerida või mis piiraks sõiduki andmete edastamist tavalise skanneri kasutamisel.“; |
| --- | --- |

g)

1. liites asendatakse punkt 3.13 järgmisega:

„Kuni ISO või CENi tasandil ei ole vastu võetud ega avaldatud L-kategooria sõidukite puhul kasutatava sideliidese standardit ning käesolevasse määrusesse ei ole lisatud viidet sellisele tehnilisele standardile, võib sõiduki tootja taotlusel paigaldada mõne teise sideliidese. Kui paigaldatakse mõni teine sideliides, peab sõiduki tootja tegema katseseadmete tootjatele tasuta kättesaadavaks sõiduki ühendusklemmi konfiguratsiooni. Sõiduki tootja peab andma kaasa adapteri ühendamiseks tavalise skanneriga. Selline adapter peab olema autotöökodades professionaalseks kasutamiseks sobiva kvaliteediga. Selle adapteriga tuleb mittediskrimineerival viisil varustada kõik sõltumatud ettevõtjad vastava taotluse korral. Tootjad võivad sellise adapteri jaoks ette näha mõistliku ja proportsionaalse hinna, võttes arvesse lisakulusid, mida klient asjaomase tootja valikul peab kandma. Sideliides ja adapter ei tohi sisaldada mingeid konkreetseid konstruktsioonielemente, mida on vaja enne kasutamist valideerida või sertifitseerida või mis piiraks sõiduki andmete edastamist tavalise skanneri kasutamisel.“;

| h) | 2. liite punkti 2.1 tabelis Ap2-1 asendatakse fraas „Seade on töökorras/seade on olemas“ fraasiga „Seade ei ole töökorras/seadet ei ole olemas“; |
| --- | --- |

h)

2. liite punkti 2.1 tabelis Ap2-1 asendatakse fraas „Seade on töökorras/seade on olemas“ fraasiga „Seade ei ole töökorras/seadet ei ole olemas“;

| i) | 2. liites asendatakse punkt 2.6.2 järgmisega:






  „2.6.2. | tabelis Ap2-1 loetletud üksuste seire ei ole füüsiliselt võimalik ja sellise puuduliku seire tõttu on kinnitatud puudus. Teatmikule tuleb lisada põhjalik tehniline põhjendus selle kohta, miks sellist OBD-süsteemi seirefunktsiooni ei ole võimalik kasutada.“; |
| --- | --- | --- |

i)

2. liites asendatakse punkt 2.6.2 järgmisega:

„2.6.2.

tabelis Ap2-1 loetletud üksuste seire ei ole füüsiliselt võimalik ja sellise puuduliku seire tõttu on kinnitatud puudus. Teatmikule tuleb lisada põhjalik tehniline põhjendus selle kohta, miks sellist OBD-süsteemi seirefunktsiooni ei ole võimalik kasutada.“;

| 9) | XIII lisasse lisatakse punkt 1.4:






  „1.4. | Punktides 1.2.1, 1.2.2, 1.2.3 ja 1.3.1 osutatud maksimaalseid rõhkusid võib katsetamise ajal ületada kokkuleppel sõiduki tootjaga.“; |
| --- | --- | --- |

9)

XIII lisasse lisatakse punkt 1.4:

„1.4.

Punktides 1.2.1, 1.2.2, 1.2.3 ja 1.3.1 osutatud maksimaalseid rõhkusid võib katsetamise ajal ületada kokkuleppel sõiduki tootjaga.“;

| 10) | XIV lisa punkt 1.5.1.5.1 asendatakse järgmisega:






  „1.5.1.5.1. | märk peab olema nähtav kogu ruumis, mida piiravad järgmised neli tasapinda:






  — | kaks märgi kaht külgserva puudutavat vertikaaltasapinda, mis moodustavad märgist väljapoole vasakule ja paremale 30° nurga pikitasapinnaga, mis on paralleelne sõiduki pikisuunalise mediaantasapinnaga ja läbib märgi keset; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

XIV lisa punkt 1.5.1.5.1 asendatakse järgmisega:

„1.5.1.5.1.

märk peab olema nähtav kogu ruumis, mida piiravad järgmised neli tasapinda:

—

kaks märgi kaht külgserva puudutavat vertikaaltasapinda, mis moodustavad märgist väljapoole vasakule ja paremale 30° nurga pikitasapinnaga, mis on paralleelne sõiduki pikisuunalise mediaantasapinnaga ja läbib märgi keset;

| — | tasapind, mis puudutab märgi ülemist serva ja on suunatud horisontaaltasapinnast 15° ülespoole; |
| --- | --- |

—

tasapind, mis puudutab märgi ülemist serva ja on suunatud horisontaaltasapinnast 15° ülespoole;

| — | märgi alumist serva läbiv horisontaaltasapind.“; |
| --- | --- |

—

märgi alumist serva läbiv horisontaaltasapind.“;

| 11) | XVI lisasse lisatakse punkt 2.3.5.1:






  „2.3.5.1. | Erandina punktidest 1.2.1 ja 2.3.5 võib L3e-A1E-, L3e-A2E-, L3e-A3E-, L3e-A1T-, L3e-A2T- või L3e-A3T-kategooria sõidukile paigaldatud külgtugihark liikuda automaatselt tagasi, kui külgtugiharki ei hoia ega toesta inimene.“ |
| --- | --- | --- |

11)

XVI lisasse lisatakse punkt 2.3.5.1:

„2.3.5.1.

Erandina punktidest 1.2.1 ja 2.3.5 võib L3e-A1E-, L3e-A2E-, L3e-A3E-, L3e-A1T-, L3e-A2T- või L3e-A3T-kategooria sõidukile paigaldatud külgtugihark liikuda automaatselt tagasi, kui külgtugiharki ei hoia ega toesta inimene.“

---

(*1)  
  ELT L 215, 14.8.2010, lk 27.

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).“;“

*2

---

III LISA

Delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 muutmine

Delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1) | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid 4.5.5.2.1.1 ja 4.5.5.2.1.2 asendatakse järgmistega:
  „4.5.5.2.1.1   1.samm — käiguvahetuskiiruste arvutamine
  Kiirendusfaasides käikude ülesvahetamise kiirused (v1→2 ja vi→i + 1) (km/h) tuleb arvutada järgmiste valemitega: | valem 2–3: |
| --- | --- | --- | --- |

1)

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punktid 4.5.5.2.1.1 ja 4.5.5.2.1.2 asendatakse järgmistega:

„4.5.5.2.1.1   1.samm — käiguvahetuskiiruste arvutamine

Kiirendusfaasides käikude ülesvahetamise kiirused (v1→2 ja vi→i + 1) (km/h) tuleb arvutada järgmiste valemitega:

valem 2–3:

Formula

| | valem 2–4:




  , i = 2 kuni ng – 1, |
| --- | --- |

valem 2–4:

Formula
  , i = 2 kuni ng – 1,

kus

| i | = | käigu number (≥ 2); |
| --- | --- | --- |
| ng | = | edasikäikude koguarv; |
| Pn | = | nimivõimsus (kW); |
| mk | = | tuletatud mass (kg); |
| nidle | = | tühikäigukiirus (min– 1); |
| s | = | mootori nimikiirus (min– 1); |
| ndvi | = | suhe mootori kiiruse (min– 1) ja sõiduki kiiruse (km/h) vahel käigul i. |

i

=

käigu number (≥ 2);

ng

=

edasikäikude koguarv;

Pn

=

nimivõimsus (kW);

mk

=

tuletatud mass (kg);

nidle

=

tühikäigukiirus (min– 1);

s

=

mootori nimikiirus (min– 1);

ndvi

=

suhe mootori kiiruse (min– 1) ja sõiduki kiiruse (km/h) vahel käigul i.

4.5.5.2.1.2.   Püsikiirus- või aeglustusfaasides käikude allavahetamise kiirused (vi→i – 1) (km/h) kõrgeimast kuni 4. käiguni tuleb arvutada järgmise valemiga:

valem 2–5:

Formula
  , i = 4 kuni ng,

kus

| i | = | käigu number (≥ 4); |
| --- | --- | --- |
| ng | = | edasikäikude koguarv; |
| Pn | = | nimivõimsus (kW); |
| mk | = | tuletatud mass (kg); |
| nidle | = | tühikäigukiirus (min– 1); |
| s | = | mootori nimikiirus (min– 1); |
| ndvi – 2 | = | suhe mootori kiiruse (min– 1) ja sõiduki kiiruse (km/h) vahel käigul i – 2. |

i

=

käigu number (≥ 4);

ng

=

edasikäikude koguarv;

Pn

=

nimivõimsus (kW);

mk

=

tuletatud mass (kg);

nidle

=

tühikäigukiirus (min– 1);

s

=

mootori nimikiirus (min– 1);

ndvi – 2

=

suhe mootori kiiruse (min– 1) ja sõiduki kiiruse (km/h) vahel käigul i – 2.

3. käigult 2. käigule allavahetamise kiirus (v3→2) (km/h) tuleb arvutada järgmise valemiga:

valem 2–6:

Formula

kus

| Pn | = | nimivõimsus (kW); |
| --- | --- | --- |
| mk | = | tuletatud mass (kg); |
| nidle | = | tühikäigukiirus (min– 1); |
| s | = | mootori nimikiirus (min– 1); |
| ndv1 | = | suhe mootori kiiruse (min– 1) ja sõiduki kiiruse (km/h) vahel käigul 1. |

Pn

=

nimivõimsus (kW);

mk

=

tuletatud mass (kg);

nidle

=

tühikäigukiirus (min– 1);

s

=

mootori nimikiirus (min– 1);

ndv1

=

suhe mootori kiiruse (min– 1) ja sõiduki kiiruse (km/h) vahel käigul 1.

2. käigult 1. käigule allavahetamise kiirus (v2→1) (km/h) tuleb arvutada järgmise valemiga:

valem 2–7:

Formula

kus

| ndv2 | = | suhe mootori kiiruse (min– 1) ja sõiduki kiiruse (km/h) vahel käigul 2. |
| --- | --- | --- |

ndv2

=

suhe mootori kiiruse (min– 1) ja sõiduki kiiruse (km/h) vahel käigul 2.

Kuna faasiindikaatoriga määratletud püsikiiruse faasis võib kiirus veidi tõusta, võib tekkida vajadus käigu ülespoole vahetamiseks. Püsikiirusfaasis tuleb käikude ülesvahetamise kiirused (v1→2, v2→3 ja vi→i + 1) arvutada järgmiste valemitega:

| | valem 2-7a: |
| --- | --- |

valem 2-7a:

Formula

| | valem 2–8: |
| --- | --- |

valem 2–8:

Formula

| | valem 2–9:




  , i = 3 to ng“; |
| --- | --- |

valem 2–9:

Formula
  , i = 3 to ng“;

| b) | punktid 6.1.1.4.2–6.1.1.4.7 asendatakse järgmistega:
  „6.1.1.4.2.   Süsivesinikud (HC)
  Sõiduki heitgaasis katse ajal eraldunud põlemata süsivesinike mass arvutatakse järgmise valemi abil:

  valem 2–33:






  kus







  HCm | = | katseosa jooksul tekkinud süsivesinike mass (mg/km); |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus; |
| V | = | punktis 6.1.1.4.1 määratletud kogumaht; |
| dHC | = | süsivesinike tihedus standardtemperatuuril ja -rõhul (273,2 K ja 101,3 kPa);







  dHC | = | 0,631 · 103 mg/m3 bensiini puhul (E5) (C1H1,89O0,016);
  = 932 · 103 mg/m3 etanooli puhul (E85) (C1H2,74O0,385);
  = 622 · 103 mg/m3 diislikütuse puhul (B5) (C1Hl,86O0,005);
  = 649 · 103 mg/m3 veeldatud naftagaasi puhul (C1H2,525);
  = 714 · 103 mg/m3 vesiniku ja maagaasi segu puhul (C1H4);
  =

  mg/m3 H2NG puhul (kusjuures A = maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna mahuprotsentides). |

b)

punktid 6.1.1.4.2–6.1.1.4.7 asendatakse järgmistega:

„6.1.1.4.2.   Süsivesinikud (HC)

Sõiduki heitgaasis katse ajal eraldunud põlemata süsivesinike mass arvutatakse järgmise valemi abil:

valem 2–33:

Formula

kus

HCm

=

katseosa jooksul tekkinud süsivesinike mass (mg/km);

S

=

punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus;

V

=

punktis 6.1.1.4.1 määratletud kogumaht;

dHC

=

süsivesinike tihedus standardtemperatuuril ja -rõhul (273,2 K ja 101,3 kPa);

dHC

=

0,631 · 103 mg/m3 bensiini puhul (E5) (C1H1,89O0,016);

= 932 · 103 mg/m3 etanooli puhul (E85) (C1H2,74O0,385);

= 622 · 103 mg/m3 diislikütuse puhul (B5) (C1Hl,86O0,005);

= 649 · 103 mg/m3 veeldatud naftagaasi puhul (C1H2,525);

= 714 · 103 mg/m3 vesiniku ja maagaasi segu puhul (C1H4);

=
  Formula
  mg/m3 H2NG puhul (kusjuures A = maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna mahuprotsentides).

HCc

=

lahjendatud gaasi kontsentratsioon, väljendatuna süsinikuekvivalendi miljondikes (ppm) ja korrigeeritud lahjendusõhu arvesse võtmiseks järgmise valemi abil:

valem 2–34:

kus

| HCe | = | süsivesinike kontsentratsioon, mõõdetuna süsinikekvivalendi osades miljoni kohta lahjendatud gaaside proovis, mis on kogutud kotti(desse) A; |
| --- | --- | --- |
| HCd | = | süsivesinike kontsentratsioon mõõdetuna süsinikekvivalendi osades miljoni kohta lahjendusõhu proovis, mis on kogutud kotti(desse) B; |
| DiF | = | punktis 6.1.1.4.7 määratletud tegur. |

HCe

=

süsivesinike kontsentratsioon, mõõdetuna süsinikekvivalendi osades miljoni kohta lahjendatud gaaside proovis, mis on kogutud kotti(desse) A;

HCd

=

süsivesinike kontsentratsioon mõõdetuna süsinikekvivalendi osades miljoni kohta lahjendusõhu proovis, mis on kogutud kotti(desse) B;

DiF

=

punktis 6.1.1.4.7 määratletud tegur.

Muude süsivesinike kui metaani (NMHC) kontsentratsioon arvutatakse järgmiselt:

valem 2–35:

CNMHC = CTHC – (Rf CH4 · CCH4),

kus

| CNMHC | = | muude süsivesinike kui metaani korrigeeritud kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, väljendatuna süsinikuekvivalendi miljondikes (ppm); |
| --- | --- | --- |
| CTHC | = | süsivesinike üldkontsentratsioon (THC) lahjendatud heitgaasis, väljendatuna süsinikuekvivalendi miljondikes (ppm) ja korrigeerituna lahjendusõhus sisalduva THC kontsentratsiooni võrra; |
| CCH4 | = | metaani (CH4) kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, väljendatuna süsinikuekvivalendi miljondikes (ppm) ja korrigeerituna lahjendusõhus sisalduva CH4 kontsentratsiooniga; |
| Rf CH4 | = | leekionisatsioondetektori kalibreerimistegur metaani puhul, nagu on sätestatud punktis 5.2.3.4.1. |

CNMHC

=

muude süsivesinike kui metaani korrigeeritud kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, väljendatuna süsinikuekvivalendi miljondikes (ppm);

CTHC

=

süsivesinike üldkontsentratsioon (THC) lahjendatud heitgaasis, väljendatuna süsinikuekvivalendi miljondikes (ppm) ja korrigeerituna lahjendusõhus sisalduva THC kontsentratsiooni võrra;

CCH4

=

metaani (CH4) kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, väljendatuna süsinikuekvivalendi miljondikes (ppm) ja korrigeerituna lahjendusõhus sisalduva CH4 kontsentratsiooniga;

Rf CH4

=

leekionisatsioondetektori kalibreerimistegur metaani puhul, nagu on sätestatud punktis 5.2.3.4.1.

6.1.1.4.3.   Süsinikmonooksiid (CO)

Sõiduki heitgaasis katse ajal eraldunud süsinikmonooksiidi mass arvutatakse järgmise valemi abil:

valem 2–36:

Formula

kus

| COm | = | katse ajal moodustunud süsinikmonooksiidi mass (mg/km); |
| --- | --- | --- |
| S | = | punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus; |
| V | = | punktis 6.1.1.4.1 määratletud kogumaht; |
| dCO | = | süsinikmonooksiidi tihedus, dCO = 1,25 · 106 mg/m3 standardtemperatuuril ja -rõhul (273,2 K ja 101,3 kPa); |
| COc | = | lahjendatud gaasi kontsentratsioon, mõõdetuna süsinikmonooksiidi osades miljoni kohta (ppm) ja korrigeerituna nii, et on võetud arvesse lahjendusõhku järgmise valemi abil:

  valem 2–37:




  kus







  COe | = | süsinikmonooksiidi kontsentratsioon mõõdetuna osades miljoni kohta (ppm) lahjendatud gaaside proovis, mis on kogutud kotti(desse) A; |
| COd | = | süsinikmonooksiidi kontsentratsioon mõõdetuna osades miljoni kohta (ppm) lahjendusõhu proovis, mis on kogutud kotti(desse) B; |
| DiF | = | punktis 6.1.1.4.7 määratletud tegur. |

COm

=

katse ajal moodustunud süsinikmonooksiidi mass (mg/km);

S

=

punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus;

V

=

punktis 6.1.1.4.1 määratletud kogumaht;

dCO

=

süsinikmonooksiidi tihedus, dCO = 1,25 · 106 mg/m3 standardtemperatuuril ja -rõhul (273,2 K ja 101,3 kPa);

COc

=

lahjendatud gaasi kontsentratsioon, mõõdetuna süsinikmonooksiidi osades miljoni kohta (ppm) ja korrigeerituna nii, et on võetud arvesse lahjendusõhku järgmise valemi abil:

valem 2–37:

kus

COe

=

süsinikmonooksiidi kontsentratsioon mõõdetuna osades miljoni kohta (ppm) lahjendatud gaaside proovis, mis on kogutud kotti(desse) A;

COd

=

süsinikmonooksiidi kontsentratsioon mõõdetuna osades miljoni kohta (ppm) lahjendusõhu proovis, mis on kogutud kotti(desse) B;

DiF

=

punktis 6.1.1.4.7 määratletud tegur.

6.1.1.4.4.   Lämmastikoksiidid (NOx)

Sõiduki heitgaasis katse ajal välja paisatud lämmastikoksiidide mass arvutatakse järgmise valemi abil:

valem 2–38:

Formula

kus

| NOxm | = | katse ajal tekkinud lämmastikoksiidide mass (mg/km); |
| --- | --- | --- |
| S | = | punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus; |
| V | = | punktis 6.1.1.4.1 määratletud kogumaht; |
| | = | lämmastikoksiidide tihedus heitgaasides, eeldades, et need esinevad lämmastik(II)oksiidi vormis,

  = 2,05 · 106 mg/m3 standardtemperatuuril ja -rõhul (273,2 K ja 101,3 kPa); |
| NOxc | = | lahjendatud gaasi kontsentratsioon, mõõdetuna osades miljoni kohta (ppm) ja korrigeerituna nii, et on võetud arvesse lahjendusõhku järgmise valemi abil:

  valem 2–39:




  kus







  NOxe | = | lämmastikoksiidide kontsentratsioon mõõdetuna lämmastikoksiidide osades miljoni kohta (ppm) lahjendatud gaaside proovis, mis on kogutud kotti(desse) A; |
| NOxd | = | lämmastikoksiidide kontsentratsioon mõõdetuna lämmastikoksiidide osades miljoni kohta (ppm) lahjendusõhu proovis, mis on kogutud kotti(desse) B; |
| DiF | = | punktis 6.1.1.4.7 määratletud tegur. |
| Kh | = | niiskust arvestav parandustegur, mille arvutamiseks on kasutatud järgmist valemit:

  valem 2–40:




  kus







  H | = | absoluutne niiskus vee grammides kuiva õhu kilogrammi kohta. |

NOxm

=

katse ajal tekkinud lämmastikoksiidide mass (mg/km);

S

=

punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus;

V

=

punktis 6.1.1.4.1 määratletud kogumaht;

Formula

=

lämmastikoksiidide tihedus heitgaasides, eeldades, et need esinevad lämmastik(II)oksiidi vormis,
  Formula
  = 2,05 · 106 mg/m3 standardtemperatuuril ja -rõhul (273,2 K ja 101,3 kPa);

NOxc

=

lahjendatud gaasi kontsentratsioon, mõõdetuna osades miljoni kohta (ppm) ja korrigeerituna nii, et on võetud arvesse lahjendusõhku järgmise valemi abil:

valem 2–39:

kus

NOxe

=

lämmastikoksiidide kontsentratsioon mõõdetuna lämmastikoksiidide osades miljoni kohta (ppm) lahjendatud gaaside proovis, mis on kogutud kotti(desse) A;

NOxd

=

lämmastikoksiidide kontsentratsioon mõõdetuna lämmastikoksiidide osades miljoni kohta (ppm) lahjendusõhu proovis, mis on kogutud kotti(desse) B;

DiF

=

punktis 6.1.1.4.7 määratletud tegur.

Kh

=

niiskust arvestav parandustegur, mille arvutamiseks on kasutatud järgmist valemit:

valem 2–40:

kus

H

=

absoluutne niiskus vee grammides kuiva õhu kilogrammi kohta.

valem 2–41:

kus

| U | = | niiskus protsentides; |
| --- | --- | --- |
| Pd | = | küllastunud veeauru rõhk katsetemperatuuril (kPa); |
| Pa | = | õhurõhk (kPa). |

U

=

niiskus protsentides;

Pd

=

küllastunud veeauru rõhk katsetemperatuuril (kPa);

Pa

=

õhurõhk (kPa).

6.1.1.4.5.   Tahkete osakeste mass

Tahkete osakeste heitkoguse Mp (mg/km) arvutamiseks kasutatakse

| | valemit 2–42:






  kui heitgaasid suunatakse tunnelist välja, või |
| --- | --- |

valemit 2–42:

Formula

kui heitgaasid suunatakse tunnelist välja, või

| | valemit 2–43:






  kui heitgaasid suunatakse tagasi tunnelisse,
  kus







  Vmix | = | lahjendatud heitgaaside maht V standardtingimustes; |
| --- | --- | --- | --- |
| Vep | = | tahkete osakeste filtrit läbivate heitgaaside maht standardtingimustes; |
| Pe | = | filtri(te)sse kogutud tahkete osakeste mass; |
| S | = | punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus; |
| Mp | = | tahkete osakeste heitkogus (mg/km). |

valemit 2–43:

Formula

kui heitgaasid suunatakse tagasi tunnelisse,

kus

Vmix

=

lahjendatud heitgaaside maht V standardtingimustes;

Vep

=

tahkete osakeste filtrit läbivate heitgaaside maht standardtingimustes;

Pe

=

filtri(te)sse kogutud tahkete osakeste mass;

S

=

punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus;

Mp

=

tahkete osakeste heitkogus (mg/km).

Kui näitu korrigeeritakse lahjendussüsteemi tahkete osakeste fooni taseme võrra, toimub see vastavalt punktile 5.2.1.5. Sellisel juhul arvutatakse tahkete osakeste mass (mg/km) järgmiselt:

| | valemit 2–44:






  kui heitgaasid suunatakse tunnelist välja, või |
| --- | --- |

valemit 2–44:

Formula

kui heitgaasid suunatakse tunnelist välja, või

| | valemit 2–45:






  kui heitgaasid suunatakse tagasi tunnelisse,
  kus







  Vap | = | tahkete osakeste taustafiltrit läbiva tunneliõhu maht standardtingimustes; |
| --- | --- | --- | --- |
| Pa | = | taustafiltrisse kogutud tahkete osakeste mass; |
| DiF | = | punktis 6.1.1.4.7 määratletud tegur. |

valemit 2–45:

Formula

kui heitgaasid suunatakse tagasi tunnelisse,

kus

Vap

=

tahkete osakeste taustafiltrit läbiva tunneliõhu maht standardtingimustes;

Pa

=

taustafiltrisse kogutud tahkete osakeste mass;

DiF

=

punktis 6.1.1.4.7 määratletud tegur.

Kui foonikorrektsiooni kasutamisel saadakse tulemuseks negatiivne tahkete osakeste mass (mg/km), loetakse tahkete osakeste massiks null (mg/km).

6.1.1.4.6.   Süsinikdioksiid (CO2)

Sõiduki heitgaasis katse ajal väljapaisatud süsinikdioksiidi mass arvutatakse järgmise valemi abil:

valemit 2–46:

Formula

kus

| CO2 m | = | katseosa jooksul eraldunud süsinikdioksiidi mass (g/km); |
| --- | --- | --- |
| S | = | punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus; |
| V | = | punktis 6.1.1.4.1 määratletud kogumaht; |
| | = | süsinikdioksiidi tihedus,

  = 1,964 · 103 g/m3 standardtemperatuuril ja -rõhul (273,2 K ja 101,3 kPa); |
| CO2c | = | kontsentratsioon lahjendatud gaasides, mõõdetuna süsinikdioksiidiekvivalendi protsendina ja korrigeerituna nii, et on võetud arvesse lahjendusõhku järgmise valemi abil:

  valemit 2–47:




  kus







  CO2e | = | proovivõtukotis(kottides) A lahjendatud gaaside proovis sisalduva süsinikdioksiidi kontsentratsioon protsentides; |
| CO2d | = | proovivõtukotis(kottides) B lahjendusõhu proovis sisalduva süsinikdioksiidi kontsentratsioon protsentides; |
| DiF | = | punktis 6.1.1.4.7 määratletud tegur. |

CO2 m

=

katseosa jooksul eraldunud süsinikdioksiidi mass (g/km);

S

=

punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus;

V

=

punktis 6.1.1.4.1 määratletud kogumaht;

Formula

=

süsinikdioksiidi tihedus,
  Formula
  = 1,964 · 103 g/m3 standardtemperatuuril ja -rõhul (273,2 K ja 101,3 kPa);

CO2c

=

kontsentratsioon lahjendatud gaasides, mõõdetuna süsinikdioksiidiekvivalendi protsendina ja korrigeerituna nii, et on võetud arvesse lahjendusõhku järgmise valemi abil:

valemit 2–47:

kus

CO2e

=

proovivõtukotis(kottides) A lahjendatud gaaside proovis sisalduva süsinikdioksiidi kontsentratsioon protsentides;

CO2d

=

proovivõtukotis(kottides) B lahjendusõhu proovis sisalduva süsinikdioksiidi kontsentratsioon protsentides;

DiF

=

punktis 6.1.1.4.7 määratletud tegur.

6.1.1.4.7.   Lahjendustegur (DiF)

Lahjendustegur arvutatakse järgmise valemi abil:

| | Kõikide etalonkütuste puhul, välja arvatud vesinik:

  valemit 2–48: |
| --- | --- |

Kõikide etalonkütuste puhul, välja arvatud vesinik:

valemit 2–48:

Formula

| | Kütusekoostise CxHyOz puhul on üldvalem:

  valemit 2–49: |
| --- | --- |

Kütusekoostise CxHyOz puhul on üldvalem:

valemit 2–49:

Formula

| | Vesiniku ja maagaasi segu (H2NG) puhul on valem:

  valemit 2–50: |
| --- | --- |

Vesiniku ja maagaasi segu (H2NG) puhul on valem:

valemit 2–50:

Formula

| | Vesiniku puhul arvutatakse lahjendustegur järgmiselt:

  valemit 2–51: |
| --- | --- |

Vesiniku puhul arvutatakse lahjendustegur järgmiselt:

valemit 2–51:

Formula

| | x. liites sisalduvate etalonkütuste väärtus „X“ on järgmine:

  Tabel 1–8.


  Väärtus „X“ lahjendusteguri DiF arvutamise valemis







  Kütus | X |
| --- | --- | --- |
| Bensiin (E5) | 13.4 |
| Diisel (B5) | 13.5 |
| Veeldatud naftagaas | 11.9 |
| Maagaas/biometaan | 9.5 |
| Etanool (E85) | 12.5 |
| Vesinik | 35.03 |

x. liites sisalduvate etalonkütuste väärtus „X“ on järgmine:

Tabel 1–8.

Väärtus „X“ lahjendusteguri DiF arvutamise valemis

Kütus

X

Bensiin (E5)

13.4

Diisel (B5)

13.5

Veeldatud naftagaas

11.9

Maagaas/biometaan

9.5

Etanool (E85)

12.5

Vesinik

35.03

Nendes valemites:

| | = | süsinikdioksiidi kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna mahuprotsentides, |
| --- | --- | --- |
| CHC | = | süsivesinike kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna süsinikuekvivalendina miljondikes (ppm), |
| CCO | = | süsinikmonooksiidi kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna miljondikes (ppm), |
| | = | vee kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna mahuprotsentides, |
| | = | vee kontsentratsioon lahjendamiseks kasutatud õhus, väljendatuna mahuprotsentides, |
| | = | vesiniku kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis (ppm), |
| A | = | maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna mahuprotsentides.“; |

Formula

=

süsinikdioksiidi kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna mahuprotsentides,

CHC

=

süsivesinike kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna süsinikuekvivalendina miljondikes (ppm),

CCO

=

süsinikmonooksiidi kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna miljondikes (ppm),

Formula

=

vee kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna mahuprotsentides,

Formula

=

vee kontsentratsioon lahjendamiseks kasutatud õhus, väljendatuna mahuprotsentides,

Formula

=

vesiniku kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis (ppm),

A

=

maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna mahuprotsentides.“;

| c) | punkti 6.1.1.5.1.1 pealkiri „ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade nr 40 ja nr 47 katsetsüklite tulemuste kaalumine“ asendatakse järgmisega: „UNECE eeskirjade nr 40 ja nr 47 katsetsüklite tulemuste kaalumine“; |
| --- | --- |

c)

punkti 6.1.1.5.1.1 pealkiri „ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade nr 40 ja nr 47 katsetsüklite tulemuste kaalumine“ asendatakse järgmisega: „UNECE eeskirjade nr 40 ja nr 47 katsetsüklite tulemuste kaalumine“;

| d) | 1. liite tabelis Ap 1–1 asendatakse sümboliga DF seotud rida järgmisega:







  „DiF | lahjendustegur | —“ |
| --- | --- | --- | --- |

d)

1. liite tabelis Ap 1–1 asendatakse sümboliga DF seotud rida järgmisega:

„DiF

lahjendustegur

—“

| e) | 2. liite punkti 1.1 teine lause asendatakse järgmisega:

  „Käesoleva liite kütusespetsifikatsioonid on kooskõlas UNECE eeskirja nr 83 4. versiooni (*1) 10. lisas esitatud etalonkütuste spetsifikatsioonidega.

  (*1)  
  ELT L 42, 12.2.2014, lk 1.“;" |
| --- | --- |

e)

2. liite punkti 1.1 teine lause asendatakse järgmisega:

„Käesoleva liite kütusespetsifikatsioonid on kooskõlas UNECE eeskirja nr 83 4. versiooni (*1) 10. lisas esitatud etalonkütuste spetsifikatsioonidega.

(*1)  
  ELT L 42, 12.2.2014, lk 1.“;"

| f) | 11. liite punkt 3.2.1.3 asendatakse järgmisega:






  „3.2.1.3 | Töörežiimi lüliti seatakse tabelis Ap 11–2 toodud asendisse.

  Tabel Ap 11–2


  Teatmetabel tingimuse A või B määramiseks sõltuvalt hübriidsõiduki kontseptsioonist ja hübriidrežiimi valiku lüliti asendist | Hübriidrežiimid | — | Ainult elektriline |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

f)

11. liite punkt 3.2.1.3 asendatakse järgmisega:

„3.2.1.3

Tabel Ap 11–2

Teatmetabel tingimuse A või B määramiseks sõltuvalt hübriidsõiduki kontseptsioonist ja hübriidrežiimi valiku lüliti asendist

Hübriidrežiimid

—

Ainult elektriline

| — | Hübriid |
| --- | --- |

—

Hübriid

| — | Ainult kütust tarbiv |
| --- | --- |

—

Ainult kütust tarbiv

| — | Hübriid |
| --- | --- |

—

Hübriid

| — | Ainult elektriline |
| --- | --- |

—

Ainult elektriline

| — | Ainult kütust tarbiv |
| --- | --- |

—

Ainult kütust tarbiv

| — | Hübriid |
| --- | --- |

—

Hübriid

| — | Hübriidrežiim n (1) |
| --- | --- |

—

Hübriidrežiim n (1)

| — | Hübriidrežiim m (1) |
| --- | --- |

—

Hübriidrežiim m (1)

Aku laetuse olek

Lüliti sees

Lüliti sees

Lüliti sees

Lüliti sees

Tingimus A

Täielikult laetud

Hübriid

Hübriid

Hübriid

Peamiselt elektriline hübriidrežiim (2)

Tingimus B

Minimaalselt laetud

Hübriid

Kütust tarbiv

Kütust tarbiv

Peamiselt kütust tarbiv režiim (3)

| 2) | V lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 2. liidet muudetakse järgmiselt:






  i) | punkti 1.1 lisatakse järgmine lause:

  „Selleks et täita määruse (EL) nr 168/2013 nõudeid kütuseaurude katsete kohta, katsetatakse üksnes L-(alam)kategooriate L3e, L4e, L5e-A, L6e-A ja L7e-A sõidukeid.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

2. liidet muudetakse järgmiselt:

i)

punkti 1.1 lisatakse järgmine lause:

„Selleks et täita määruse (EL) nr 168/2013 nõudeid kütuseaurude katsete kohta, katsetatakse üksnes L-(alam)kategooriate L3e, L4e, L5e-A, L6e-A ja L7e-A sõidukeid.“;

| ii) | punktis 4.4 asendatakse fraas „301,2 ± 2 K (28 ± 5 °C)“ fraasiga „301,2 ± 5 K (28 ± 5 °C)“; |
| --- | --- |

ii)

punktis 4.4 asendatakse fraas „301,2 ± 2 K (28 ± 5 °C)“ fraasiga „301,2 ± 5 K (28 ± 5 °C)“;

| b) | 3. liidet muudetakse järgmiselt:






  i) | punkti 4.4.1 esimene lause asendatakse järgmisega:

  „Kütusepaagi soojendussüsteemil peab olema vähemalt kaks iseseisvat küttekeha kahe temperatuuriregulaatoriga.“; |
| --- | --- | --- |

b)

3. liidet muudetakse järgmiselt:

i)

punkti 4.4.1 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Kütusepaagi soojendussüsteemil peab olema vähemalt kaks iseseisvat küttekeha kahe temperatuuriregulaatoriga.“;

| ii) | punktis 4.7.2 asendatakse fraas „1. liites“ fraasiga „4. liites“; |
| --- | --- |

ii)

punktis 4.7.2 asendatakse fraas „1. liites“ fraasiga „4. liites“;

| iii) | punkt 5.2.3 asendatakse järgmisega:






  „5.2.3. | Sõiduk pargitakse katsealasse vähemalt tabelis Ap 3–1 näidatud ajaks.

  Tabel Ap 3–1


  SHED-katse – minimaalsed ja maksimaalsed kütuseaurude eraldumisperioodid








  Mootori töömaht | Minimaalselt (tundi) | Maksimaalselt (tundi) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| < 170 cm3 | 6 | 36 |
| 170 cm3 ≤ mootori töömaht < 280 cm3 | 8 | 36 |
| ≥ 280 cm3 | 12 | 36“; |

iii)

punkt 5.2.3 asendatakse järgmisega:

„5.2.3.

Tabel Ap 3–1

SHED-katse – minimaalsed ja maksimaalsed kütuseaurude eraldumisperioodid

Mootori töömaht

Minimaalselt (tundi)

Maksimaalselt (tundi)

< 170 cm3

6

36

170 cm3 ≤ mootori töömaht < 280 cm3

8

36

≥ 280 cm3

12

36“;

| iv) | punktid 5.3.1.5 ja 5.3.1.6 asendatakse järgmistega:






  „5.3.1.5 | Kütust ja auru võib kunstlikult soojendada algtemperatuurideni vastavalt 288,7 K (15,5 °C) ja 294,2 K (21,0 °C) ± 1 K. Auru algtemperatuur võib olla kuni 5 °C üle 21,0 °C. Selle jaoks ei soojendata auru ööpäevase katse alguses. Kui kütuse temperatuur on Tf-funktsiooni abil saavutanud taseme 5,5 °C alla auru temperatuuri, järgitakse auru soojendamise ülejäänud tingimusi. |
| --- | --- | --- |

iv)

punktid 5.3.1.5 ja 5.3.1.6 asendatakse järgmistega:

„5.3.1.5

| 5.3.1.6 | Niipea kui kütus saavutab temperatuuri 14,0 °C:






  1) | suletakse kütuse täiteava kork(korgid); |
| --- | --- | --- |

5.3.1.6

1)

suletakse kütuse täiteava kork(korgid);

| 2) | läbipuhumiseks kasutatud puhurid lülitatakse välja, kui need ei ole juba välja lülitatud; |
| --- | --- |

2)

läbipuhumiseks kasutatud puhurid lülitatakse välja, kui need ei ole juba välja lülitatud;

| 3) | kambri uksed suletakse ja tihendatakse. |
| --- | --- |

3)

kambri uksed suletakse ja tihendatakse.

Niipea kui kütus saavutab temperatuuri 15,5 °C ± 1 °C, jätkub katsemenetlus järgmiselt:

| a) | mõõdetakse süsivesiniku kontsentratsiooni, õhurõhku ja temperatuuri ning saadakse paagi soojendamise algnäidud CHC, i, Pi ja Ti; |
| --- | --- |

a)

mõõdetakse süsivesiniku kontsentratsiooni, õhurõhku ja temperatuuri ning saadakse paagi soojendamise algnäidud CHC, i, Pi ja Ti;

| b) | algab temperatuuri lineaarne tõstmine 60 ± 2 minuti jooksul 13,8 °C või 20 ± 0,5 °C võrra. Kütust soojendatakse nii, et kütuse ja kütuseauru temperatuur vastaks soojendamise ajal alljärgnevale funktsioonile täpsusega ± 1,7 °C või võimalikult täpselt punktis 4.4 kirjeldatud funktsioonile. | Katmata kütusepaakide puhul:

  valemid B.3.3–1 | Tf = 0,3333 · t + 15,5 °C |
| --- | --- | --- | --- |

b)

algab temperatuuri lineaarne tõstmine 60 ± 2 minuti jooksul 13,8 °C või 20 ± 0,5 °C võrra. Kütust soojendatakse nii, et kütuse ja kütuseauru temperatuur vastaks soojendamise ajal alljärgnevale funktsioonile täpsusega ± 1,7 °C või võimalikult täpselt punktis 4.4 kirjeldatud funktsioonile.

Katmata kütusepaakide puhul:

valemid B.3.3–1

Tf = 0,3333 · t + 15,5 °C

| | Tv = 0,3333 · t + 21,0 °C |
| --- | --- |

Tv = 0,3333 · t + 21,0 °C

| | Kaetud kütusepaakide puhul:

  valemid B.3.3–2 | Tf = 0,2222 · t + 15,5 °C |
| --- | --- | --- |

Kaetud kütusepaakide puhul:

valemid B.3.3–2

Tf = 0,2222 · t + 15,5 °C

| | Tv = 0.2222 · t + 21,0 °C |
| --- | --- |

Tv = 0.2222 · t + 21,0 °C

kus

| Tf | = | nõutud kütuse temperatuur (°C); |
| --- | --- | --- |
| Tv | = | nõutud auru temperatuur (°C); |
| t | = | kütusepaagi soojendamise algusest kulunud aeg minutites.“; |

Tf

=

nõutud kütuse temperatuur (°C);

Tv

=

nõutud auru temperatuur (°C);

t

=

kütusepaagi soojendamise algusest kulunud aeg minutites.“;

| b) | 3. liite 2. alaliidet muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Söekanistri vanandamine

  Joonis Ap 3.2–1


  Söekanistri gaaside liikumise skeem ja ühendused




  Tühjendusava
  Kütusepaagi ava
  (Puhta õhu) ventilatsiooniava
  Süsinik
  Katsekanistriks tuleb valida sõiduki võimsuse XI lisas sätestatud tüüpkonnale vastav söekanister ja märgistada see kooskõlastatult tüübikinnitusasutusega ja tehnilise teenistusega.“; |
| --- | --- | --- |

b)

3. liite 2. alaliidet muudetakse järgmiselt:

i)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Söekanistri vanandamine

Joonis Ap 3.2–1

Söekanistri gaaside liikumise skeem ja ühendused

Tühjendusava

Kütusepaagi ava

(Puhta õhu) ventilatsiooniava

Süsinik

Katsekanistriks tuleb valida sõiduki võimsuse XI lisas sätestatud tüüpkonnale vastav söekanister ja märgistada see kooskõlastatult tüübikinnitusasutusega ja tehnilise teenistusega.“;

| i) | punkt 3.1 asendatakse järgmisega






  „3.1. | Vastupidavuskatse peab hõlmama olemasolu korral juhtimisventiilide, kaablite ja liitmike toimimist ning olema representatiivne nende osade toimimise tingimuste suhtes sõiduki kasuliku tööea kestel ja tingimusel, et sõidukit kasutatakse tavalistes kasutustingimustes ja hooldatakse vastavalt tootja soovitustele. V tüübi vastupidavuskatse läbitava vahemaa ja töötingimused võib lugeda representatiivseks sõiduki kasuliku tööea suhtes.“; |
| --- | --- | --- |

i)

punkt 3.1 asendatakse järgmisega

„3.1.

| 3) | VI lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 3.1.2 asendatakse järgmisega:






  „3.1.2. | Kogu vahemaa läbimise faasis viiakse läbi mitu I tüübi heitekatset, kusjuures I katsetüübi menetluste määra ja läbiviimise sageduse valib tootja tehnilise teenistuse nõusolekul ja tüübikinnitusasutuse heakskiitmisel. I tüübi heitekatsete tulemuste statistiline relevantsus peab olema piisav turule toodud sõidukitüüpi keskkonnamõjuga seoses esindava halvendustrendi tuvastamiseks (vt joonis 5–1).

  Joonis 5–1


  V katsetüüp – katsemenetlus vastupidavuse katsetamiseks kogu vahemaa läbimisel




  Täielik vastupidavusläbisõidu kogumise tsükkel:
  1) SRC-LeCV või
  2) AMA.
  Suurim lubatud läbisõit enne läbisõidu kogumist: 100 km
  V tüübi katse algus: I tüübi heitekatse läbiviimine, sissesõidetud sõiduk
  Uus (uued) sõiduk(id) tootmisliinil (prototüüp)
  Mitu I tüübi heitekatset, osaliselt vanandatud sõiduk
  V tüübi katse lõpp: I tüübi heitekatse läbiviimine, täielikult vanandatud sõiduk
  “; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

VI lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 3.1.2 asendatakse järgmisega:

„3.1.2.

Joonis 5–1

V katsetüüp – katsemenetlus vastupidavuse katsetamiseks kogu vahemaa läbimisel

Täielik vastupidavusläbisõidu kogumise tsükkel:

1) SRC-LeCV või

2) AMA.

Suurim lubatud läbisõit enne läbisõidu kogumist: 100 km

V tüübi katse algus: I tüübi heitekatse läbiviimine, sissesõidetud sõiduk

Uus (uued) sõiduk(id) tootmisliinil (prototüüp)

Mitu I tüübi heitekatset, osaliselt vanandatud sõiduk

V tüübi katse lõpp: I tüübi heitekatse läbiviimine, täielikult vanandatud sõiduk

| b) | punkt 3.2.2 asendatakse järgmisega:






  „3.2.2. | Osalise vahemaa läbimise faasis viiakse läbi mitu I tüübi heitekatset, kusjuures I katsetüübi menetluste määra ja läbiviimise sageduse valib tootja. I tüübi heitekatsete tulemuste statistiline relevantsus peab olema piisav turule toodud sõidukitüüpi keskkonnamõju osas esindava halvendustrendi tuvastamiseks (vt joonis 5–2).

  Joonis 5–2


  V katsetüüp – katsemenetlus vastupidavuse katsetamiseks osalise vahemaa läbimisel




  Täielik vastupidavusläbisõidu kogumise tsükkel:
  1) SRC-LeCV või
  2) AMA.
  Suurim lubatud läbisõit enne läbisõidu kogumist: 100 km
  V tüübi katse lõpp: I tüübi heitekatse läbiviimine, täielikult vanandatud sõiduk
  Mitu I tüübi heitekatset, osaliselt vanandatud sõiduk
  V tüübi katse algus: I tüübi heitekatse läbiviimine, sissesõidetud sõiduk
  Uus (uued) sõiduk(id) tootmisliinil (prototüüp)
  “; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 3.2.2 asendatakse järgmisega:

„3.2.2.

Joonis 5–2

V katsetüüp – katsemenetlus vastupidavuse katsetamiseks osalise vahemaa läbimisel

Täielik vastupidavusläbisõidu kogumise tsükkel:

1) SRC-LeCV või

2) AMA.

Suurim lubatud läbisõit enne läbisõidu kogumist: 100 km

V tüübi katse lõpp: I tüübi heitekatse läbiviimine, täielikult vanandatud sõiduk

Mitu I tüübi heitekatset, osaliselt vanandatud sõiduk

V tüübi katse algus: I tüübi heitekatse läbiviimine, sissesõidetud sõiduk

Uus (uued) sõiduk(id) tootmisliinil (prototüüp)

| b) | 1. liidet muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt 2.6 asendatakse järgmisega
  „2.6.   Sõidukite klassifikatsioon V tüübi katse jaoks








  2.6.1. | Vahemaa läbimiseks SRC-LeCV ajal rühmitatakse L-kategooria sõidukid vastavalt tabelile Ap 1–1:

  Tabel Ap 1–1


  L-kategooria sõidukite rühmad SRC-LeCV puhul









  Tsükkel | WMTC klass | 1) | Sõiduki maksimaalne valmistajakiirus (km/h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

1. liidet muudetakse järgmiselt:

i)

punkt 2.6 asendatakse järgmisega

„2.6.   Sõidukite klassifikatsioon V tüübi katse jaoks

2.6.1.

Tabel Ap 1–1

L-kategooria sõidukite rühmad SRC-LeCV puhul

Tsükkel

WMTC klass

1)

Sõiduki maksimaalne valmistajakiirus (km/h)

| 2) | Maksimaalne püsinimivõimsus või maksimaalne kasulik võimsus (kW) |
| --- | --- |

2)

Maksimaalne püsinimivõimsus või maksimaalne kasulik võimsus (kW)

1

1

vmax ≤ 50 km/h

≤ 6 kW

2

50 km/h < vmax< 100 km/h

≤ 14 kW

3

2

100 km/h ≤ vmax< 130 km/h

≥ 14 kW

4

3

130 km/h ≤ vmax

—

kus

| Vd | = | mootori töömaht (cm3) |
| --- | --- | --- |
| vmax | = | maksimaalne valmistajakiirus (km/h). |

Vd

=

mootori töömaht (cm3)

vmax

=

maksimaalne valmistajakiirus (km/h).

| 2.6.2. | Tabelis Ap 1–1 esitatud klassifitseerimiskriteeriume kohaldatakse järgmises hierarhias:






  1) | maksimaalne valmistajakiirus (km/h); |
| --- | --- | --- |

2.6.2.

1)

maksimaalne valmistajakiirus (km/h);

| 2) | maksimaalne püsinimivõimsus või maksimaalne kasulik võimsus (kW). |
| --- | --- |

2)

maksimaalne püsinimivõimsus või maksimaalne kasulik võimsus (kW).

| 2.6.3. | Kui:






  a) | L-kategooria sõiduki kiirendusvõime ei ole piisav, et läbida kiirendusfaasid ettenähtud vahemaade piires, või |
| --- | --- | --- |

2.6.3.

a)

L-kategooria sõiduki kiirendusvõime ei ole piisav, et läbida kiirendusfaasid ettenähtud vahemaade piires, või

| b) | sõidukile ette nähtud suurima kiiruse saavutamiseks üksiktsüklites ei ole piisavalt võimsust või |
| --- | --- |

b)

sõidukile ette nähtud suurima kiiruse saavutamiseks üksiktsüklites ei ole piisavalt võimsust või

| c) | sõiduki maksimaalne valmistajakiirus on SRC-LeCV jaoks ette nähtud sõidukikiirusest madalam, |
| --- | --- |

c)

sõiduki maksimaalne valmistajakiirus on SRC-LeCV jaoks ette nähtud sõidukikiirusest madalam,

peab sõiduk sõitma täielikult avatud kiirendusseadisega, kuni on saavutatud katsetsükli jaoks ettenähtud kiirus või kõnealune madalam maksimaalne valmistajakiirus. Seejärel läbitakse katsetsükkel asjaomase sõidukikategooria jaoks ettenähtud viisil. Olulised või sagedased kõrvalekalded sõidukikiiruse ettenähtud vahemikust ja vastavad põhjendused teatatakse kinnitusasutusele ja märgitakse V tüübi katse aruandesse.“;

| ii) | punkt 2.7.3.4 asendatakse järgmisega:






  „2.7.3.4. | Mootoriga pidurdamine: seguklapp täielikult suletud, sidur ühendatud ja käik sisse lülitatud, ükski käega/jalaga juhitav juhtimisseadis ei ole aktiveeritud, pidureid ei kasutata. Kui sihtkiirus on 0 km/h (tühikäik), siis võib sõiduki tegelikul kiirusel ≤ 5 km/h mootori väljasuremise vältimiseks siduri lahutada, käigukasti neutraalasendisse viia ja pidureid kasutades sõiduki täielikult peatada. Mootoriga pidurdamisel ei ole lubatud käiku ülespoole vahetada. Mootori pidurdustõhususe suurendamiseks võib sõitja sisse lülitada madalama käigu. Käikude vahetamise ajal tuleb pöörata erilist tähelepanu sellele, et käiguvahetus toimuks kiiresti, et vabakäigu aeg käiguvahetuse, siduri täieliku ja osalise lahutamise vältel oleks vähem kui 2 sekundit. Sõiduki tootja võib kokkuleppel tüübikinnitusasutusega nõuda selle aja pikendamist, kui see on absoluutselt vajalik.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt 2.7.3.4 asendatakse järgmisega:

„2.7.3.4.

| 4) | VII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „VII katsetüübi energiatõhususnõuded: CO2-heide, kütusekulu, elektrienergiakulu ja ühe laadimisega läbitav vahemaa“; |
| --- | --- | --- |

4)

VII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„VII katsetüübi energiatõhususnõuded: CO2-heide, kütusekulu, elektrienergiakulu ja ühe laadimisega läbitav vahemaa“;

| b) | 1. liite punktid 1.4.3.1 ja 1.4.3.2 asendatakse järgmistega:






  „1.4.3.1. | bensiinil (E5) töötavad ottomootoriga sõidukid:

  valem Ap 1–1:

  FC = (0,118/D) · ((0,848 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2));
  kus HC, CO ja CO2 = summutitoru heitgaasid (g/km). |
| --- | --- | --- |

b)

1. liite punktid 1.4.3.1 ja 1.4.3.2 asendatakse järgmistega:

„1.4.3.1.

valem Ap 1–1:

FC = (0,118/D) · ((0,848 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2));

kus HC, CO ja CO2 = summutitoru heitgaasid (g/km).

| 1.4.3.2. | veeldatud naftagaasil töötavad ottomootoriga sõidukid:

  valem Ap 1–2:

  FCnorm = (0.1212/0.538) · ((0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2))
  kus HC, CO ja CO2 = summutitoru heitgaasid (g/km).
  Kui katses kasutatava kütuse koostis erineb kütuse standardkulu arvutamisel kasutatud kütuse koostisest, siis võib tootja taotlusel kohaldada järgmist parandustegurit (cf):

  valem Ap 1–3:

  FCnorm = (0,1212/0,538) · (cf) · ((0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2))
  kus HC, CO ja CO2 = summutitoru heitgaasid (g/km).
  Parandustegur määratakse järgmiselt:

  valem Ap 1–4:

  cf = 0,825 + 0,0693 · ntegelik;
  kus







  ntegelik | = | kasutatud kütuse tegelik H/C suhe;“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.3.2.

valem Ap 1–2:

FCnorm = (0.1212/0.538) · ((0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2))

kus HC, CO ja CO2 = summutitoru heitgaasid (g/km).

Kui katses kasutatava kütuse koostis erineb kütuse standardkulu arvutamisel kasutatud kütuse koostisest, siis võib tootja taotlusel kohaldada järgmist parandustegurit (cf):

valem Ap 1–3:

FCnorm = (0,1212/0,538) · (cf) · ((0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2))

kus HC, CO ja CO2 = summutitoru heitgaasid (g/km).

Parandustegur määratakse järgmiselt:

valem Ap 1–4:

cf = 0,825 + 0,0693 · ntegelik;

kus

ntegelik

=

kasutatud kütuse tegelik H/C suhe;“;

| b) | 3. liidet muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt 3.4.1 asendatakse järgmisega:






  „3.4.1. | CO2 väärtused on: | valem Ap 3–5:

  M1 = m1/Dtest1 (g/km) ja |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

3. liidet muudetakse järgmiselt:

i)

punkt 3.4.1 asendatakse järgmisega:

„3.4.1.

valem Ap 3–5:

M1 = m1/Dtest1 (g/km) ja

| | valem Ap 3–6:

  M2 = m2/Dtest2 (g/km), |
| --- | --- |

valem Ap 3–6:

M2 = m2/Dtest2 (g/km),

kus

| Dtest1 ja Dtest2 | = | vastavalt tingimustele A (punkt 3.2) ja B (punkt 3.3) tehtud katsetes läbitud tegelikud vahemaad ning |
| --- | --- | --- |
| m1 ja m2 | = | vastavalt punktides 3.2.3.5 ja 3.3.2.5 kindlaks määratud katsetulemused.“ |

Dtest1 ja Dtest2

=

vastavalt tingimustele A (punkt 3.2) ja B (punkt 3.3) tehtud katsetes läbitud tegelikud vahemaad ning

m1 ja m2

=

vastavalt punktides 3.2.3.5 ja 3.3.2.5 kindlaks määratud katsetulemused.“

| ii) | punkt 4.4.1 asendatakse järgmisega:

  „CO2 väärtused on: | valem Ap 3–20:

  M1 = m1/Dtest1 (g/km) ja |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt 4.4.1 asendatakse järgmisega:

„CO2 väärtused on:

valem Ap 3–20:

M1 = m1/Dtest1 (g/km) ja

| | valem Ap 3–21:

  M2 = m2/Dtest2 (g/km), |
| --- | --- |

valem Ap 3–21:

M2 = m2/Dtest2 (g/km),

kus

| Dtest1 ja Dtest2 | = | vastavalt tingimustele A (punkt 4.2) ja B (punkt 4.3) tehtud katsetes läbitud tegelikud vahemaad ning |
| --- | --- | --- |
| m1 ja m2 | = | vastavalt punktides 4.2.4.5 ja 4.3.2.5 kindlaks määratud katsetulemused.“; |

Dtest1 ja Dtest2

=

vastavalt tingimustele A (punkt 4.2) ja B (punkt 4.3) tehtud katsetes läbitud tegelikud vahemaad ning

m1 ja m2

=

vastavalt punktides 4.2.4.5 ja 4.3.2.5 kindlaks määratud katsetulemused.“;

| d) | 3. liite 3. alaliite punkt 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmine








  1.1. | Punktis 4 kirjeldatud katsemeetodit kasutatakse selleks, et mõõta 3. liites määratletud ainult elektrijõuallikaga käitatavate või väliselt laetava hübriidelektrijõuallikaga käitatavate sõidukite ühe laadimisega läbitavat vahemaad kilomeetrites. |
| --- | --- | --- |

d)

3. liite 3. alaliite punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmine

1.1.

| 1.2. | Pedaalide abil liikumiseks konstrueeritud L1e-kategooria sõidukid, mida on käsitletud määruse (EL) nr 168/2013 I lisas ja määruse (EL) nr 3/2014 XIX lisa punktis 1.1.2, ei pea läbima ühe laadimisega läbitava vahemaa katset.“; |
| --- | --- |

1.2.

| 5) | IX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse punktid 2.3–2.4.3:
  „2.3.   Mitme töörežiimiga müravähendussüsteem








  2.3.1. | Käsitsi või elektrooniliselt juhitava mitmerežiimilise reguleeritava summutisüsteemiga varustatud L-kategooria sõidukeid katsetatakse kõikidel töörežiimidel. |
| --- | --- | --- | --- |

5)

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse punktid 2.3–2.4.3:

„2.3.   Mitme töörežiimiga müravähendussüsteem

2.3.1.

| 2.3.2. | Punktis 2.9.1 osutatud müravähendussüsteemiga varustatud sõidukite puhul tuleb registreerida kõrgeima keskmise helirõhutasemega töörežiimi helirõhu tase. |
| --- | --- |

2.3.2.

2.4.   Nõuded omavolilise ümberehitamise vältimise ning käsitsi või elektrooniliselt reguleeritavate mitme töörežiimiga väljalaske- või summutisüsteemide kohta

| 2.4.1. | Kõik väljalaske- ja summutisüsteemid peavad olema ehitatud viisil, mis ei võimalda kergesti eemaldada summuteid, väljalaskekoonuseid ega muid osi, mis toimivad peamiselt summuti-/paisumiskambrite osana. Kui sellise osa paigaldamine on vältimatu, peab selle kinnitamise viis olema selline, mis ei soodusta eemaldamist (nt tavapäraste keermestatud kinnitustega), ja see osa peab olema kinnitatud nii, et selle eemaldamine põhjustab summutikoostele püsivat/parandamatut kahju. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Mitme käsitsi või elektrooniliselt juhitava reguleeritava töörežiimiga väljalaske- või summutisüsteemid peavad kõikidele kohaldatavatele nõuetele vastama kõikidel töörežiimidel. Registreeritakse müratase, mis tehakse tüübikinnitusel kindlaks kõrgeima müratasemega töörežiimil. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Tootja ei tohi ainuüksi selleks, et täita müranõudeid tüübikinnituse saamiseks, tahtlikult muuta, kohandada ega kasutusele võtta ühtki seadet või protsessi, mida ei kasutata sõiduki tavapärase käitamise ajal.“; |
| --- | --- |

2.4.3.

| b) | 3. liite punkt 2.4.1.1 asendatakse järgmisega:






  „2.4.1.1. | Absorbeeriv kiudmaterjal peab olema asbestivaba ja seda võib summutite valmistamisel kasutada ainult siis, kui see püsib kogu summuti kasutusaja jooksul kindlalt oma kohal ja vastab kas punkti 2.4.1.2, 2.4.1.3 või 2.4.1.4 nõuetele.“; |
| --- | --- | --- |

b)

3. liite punkt 2.4.1.1 asendatakse järgmisega:

„2.4.1.1.

| 7) | X lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 2. liite 1. alaliidet muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt 2.1.2 asendatakse järgmisega:






  „2.1.2. | Tabel Ap 2.1–1


  Pöördemomendi ja kasuliku võimsuse määramiseks läbiviidava mootori võimsuse katse ajaks paigaldatud varustus








  Nr | Varustus | Paigaldatakse pöördemomendi ja kasuliku võimsuse katseks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Õhu sisselaskesüsteem






  — | Sisselaskekollektor |

7)

X lisa muudetakse järgmiselt:

a)

2. liite 1. alaliidet muudetakse järgmiselt:

i)

punkt 2.1.2 asendatakse järgmisega:

„2.1.2.

Tabel Ap 2.1–1

Pöördemomendi ja kasuliku võimsuse määramiseks läbiviidava mootori võimsuse katse ajaks paigaldatud varustus

Nr

Varustus

Paigaldatakse pöördemomendi ja kasuliku võimsuse katseks

1

Õhu sisselaskesüsteem

—

Sisselaskekollektor

| — | Õhufilter |
| --- | --- |

—

Õhufilter

| — | Sisselaskesummuti |
| --- | --- |

—

Sisselaskesummuti

| — | Karteri heitekontrollisüsteem |
| --- | --- |

—

Karteri heitekontrollisüsteem

| — | Elektrilised juhtseadised, kui on paigaldatud |
| --- | --- |

—

Elektrilised juhtseadised, kui on paigaldatud

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

2

Heitgaasisüsteem

| — | Kollektor |
| --- | --- |

—

Kollektor

| — | Torustik (4) |
| --- | --- |

—

Torustik (4)

| — | Summuti (4) |
| --- | --- |

—

Summuti (4)

| — | Väljalasketoru (4) |
| --- | --- |

—

Väljalasketoru (4)

| — | Elektrilised juhtseadised, kui on paigaldatud |
| --- | --- |

—

Elektrilised juhtseadised, kui on paigaldatud

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

3

Karburaator

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

4

Kütuse sissepritsesüsteem

| — | Eelfilter |
| --- | --- |

—

Eelfilter

| — | Filter |
| --- | --- |

—

Filter

| — | Kütusepump ja kui on olemas, siis kõrgsurvepump |
| --- | --- |

—

Kütusepump ja kui on olemas, siis kõrgsurvepump

| — | Suruõhupump lisaõhuga otsesissepritse korral |
| --- | --- |

—

Suruõhupump lisaõhuga otsesissepritse korral

| — | Torustik |
| --- | --- |

—

Torustik

| — | Pihusti |
| --- | --- |

—

Pihusti

| — | Õhu sisselaskeklapp, (5) kui on olemas |
| --- | --- |

—

Õhu sisselaskeklapp, (5) kui on olemas

| — | Kütuse rõhu/läbivoolu regulaator, kui on olemas |
| --- | --- |

—

Kütuse rõhu/läbivoolu regulaator, kui on olemas

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

5

Maksimaalse kiiruse või võimsuse regulaator

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

6

Vedelikjahutusseadmed

| — | Radiaator |
| --- | --- |

—

Radiaator

| — | Ventilaator (6) |
| --- | --- |

—

Ventilaator (6)

| — | Veepump |
| --- | --- |

—

Veepump

| — | Termostaat (7) |
| --- | --- |

—

Termostaat (7)

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah (8)

7

Õhkjahutus

| — | Kate |
| --- | --- |

—

Kate

| — | Puhur (6) |
| --- | --- |

—

Puhur (6)

| — | Jahutuse termoregulaator(id) |
| --- | --- |

—

Jahutuse termoregulaator(id)

| — | Täiendav stendipuhur |
| --- | --- |

—

Täiendav stendipuhur

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

8

Elektriseadmed

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah (9)

9

Saastetõrjeseadmed (10)

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

9

Määrdesüsteem

| — | Õlitusseade |
| --- | --- |

—

Õlitusseade

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

| ii) | punkt 3.4 asendatakse järgmisega






  „3.4. | Parandusteguri määramine jõuülekande mehaanilisele kasutegurile α2,
  kus:






  — | kui mõõtepunkt on väntvõlli otsal, on see tegur võrdne 1-ga; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

punkt 3.4 asendatakse järgmisega

„3.4.

kus:

—

kui mõõtepunkt on väntvõlli otsal, on see tegur võrdne 1-ga;

| — | kui mõõtepunkt ei ole väntvõlli otsal, arvutatakse parandustegur järgmise valemi abil:

  valem Ap 2.1–3:






  kus nt on mõõtepunkti ja väntvõlli vahel oleva jõuülekande kasutegur.
  See jõuülekande kasutegur nt määratakse jõuülekande kõikide komponentide kasutegurite nj korrutise alusel:

  valem Ap 2.1–4:

  nt = n1 · n2 · ... · nj
  “; |
| --- | --- |

—

kui mõõtepunkt ei ole väntvõlli otsal, arvutatakse parandustegur järgmise valemi abil:

valem Ap 2.1–3:

Formula

kus nt on mõõtepunkti ja väntvõlli vahel oleva jõuülekande kasutegur.

See jõuülekande kasutegur nt määratakse jõuülekande kõikide komponentide kasutegurite nj korrutise alusel:

valem Ap 2.1–4:

nt = n1 · n2 · ... · nj
  “;

| b) | 4. liidet muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt 3.3 asendatakse järgmisega
  „3.3.   Katsemenetlus väljalülitumiseni läbitava teepikkuse mõõtmiseks
  Pärast pedaalimise lõpetamist peab abimootor välja lülituma teepikkusel ≤ 3 m. Katsesõiduki kiirus on 90 % abimootori suurimast kiirusest. Mõõtmine peab toimuma standardi EN 15194:2009 nõuete kohaselt. Kui sõiduk on varustatud abimodulaatoriga, ei aktiveerita seda katse ajal.“; |
| --- | --- | --- |

b)

4. liidet muudetakse järgmiselt:

i)

punkt 3.3 asendatakse järgmisega

„3.3.   Katsemenetlus väljalülitumiseni läbitava teepikkuse mõõtmiseks

Pärast pedaalimise lõpetamist peab abimootor välja lülituma teepikkusel ≤ 3 m. Katsesõiduki kiirus on 90 % abimootori suurimast kiirusest. Mõõtmine peab toimuma standardi EN 15194:2009 nõuete kohaselt. Kui sõiduk on varustatud abimodulaatoriga, ei aktiveerita seda katse ajal.“;

| ii) | punktid 3.3.1–3.3.5.10 jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

punktid 3.3.1–3.3.5.10 jäetakse välja;

| iii) | punktid 3.4–3.4.3 asendatakse järgmistega:
  „3.4.   Katsemenetlus maksimaalse toetusteguri mõõtmiseks








  3.4.1. | Ümbritseva õhu temperatuur peab olema vahemikus 278,2–318,2 K. |
| --- | --- | --- |

iii)

punktid 3.4–3.4.3 asendatakse järgmistega:

„3.4.   Katsemenetlus maksimaalse toetusteguri mõõtmiseks

3.4.1.

| 3.4.2. | Katsesõiduki jõuallikaks on vastav jõuaku. Selle katsemenetluse puhul kasutatakse suurima mahutavusega jõuakut. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Aku peab olema täiesti laetud sõiduki tootja poolt ette nähtud laadijaga.“; |
| --- | --- |

3.4.3.

| iv) | lisatakse punktid 3.4.4–3.4.9:






  „3.4.4. | Üks katsestendi mootor tuleb ühendada katsesõiduki vändaga või vända võlliga. See katsestendi vändamootor peab imiteerima sõitja juhtimistegevust ja olema suuteline sõitma erinevatel pöörlemiskiirustel ja pöördemomentidel. Mootor peab saavutama pöörlemiskiiruseks 90 p/min ja maksimaalseks püsinimimomendiks 50 Nm. |
| --- | --- | --- |

iv)

lisatakse punktid 3.4.4–3.4.9:

„3.4.4.

| 3.4.5. | Sõiduki hõõrdekadude ja inertsi imiteerimiseks ühendatakse pidur või mootor katsesõiduki tagaratta all oleva trumliga. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Esiratast vedava mootoriga varustatud sõiduki hõõrdekadude ja inertsi imiteerimiseks ühendatakse katsesõiduki esiratta all oleva trumliga täiendav pidur või täiendav mootor. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Kui abimootori toetustase on reguleeritav, siis reguleeritakse see maksimaalseks. |
| --- | --- |

3.4.7.

| 3.4.8. | Katsetatakse järgmisi tööpunkte:

  Tabel Ap 4–1


  Tööpunktid suurima toetusteguri katsetamisel









  Tööpunkt | Simuleeritud sõitja sisendvõimsus (+/– 10 %) (W) | Sõiduki piirkiirus (1) (+/– 10 %) (km/h) | Soovitud pedaalimise kadents (2) (p/min) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 80 | 20 | 60 |
| B | 120 | 35 | 70 |
| C | 160 | 40 | 80 |

3.4.8.

Tabel Ap 4–1

Tööpunktid suurima toetusteguri katsetamisel

Tööpunkt

Simuleeritud sõitja sisendvõimsus (+/– 10 %) (W)

Sõiduki piirkiirus (1) (+/– 10 %) (km/h)

Soovitud pedaalimise kadents (2) (p/min)

A

80

20

60

B

120

35

70

C

160

40

80

| 3.4.9. | Suurim toetustegur arvutatakse järgmise valemiga:

  valem Ap 4–1:






  kus
  sõiduki mootori suurima võimsuse arvutamiseks lahutatakse mehaaniliste pidurimootorite võimsuste summast katsestendi vändamootori mehaaniline sisendvõimsus (W).“; |
| --- | --- |

3.4.9.

valem Ap 4–1:

Formula

kus

sõiduki mootori suurima võimsuse arvutamiseks lahutatakse mehaaniliste pidurimootorite võimsuste summast katsestendi vändamootori mehaaniline sisendvõimsus (W).“;

| v) | punktid 3.5–3.5.9 jäetakse välja; |
| --- | --- |

v)

punktid 3.5–3.5.9 jäetakse välja;

| 8) | XI lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 3.1 asendatakse järgmisega:
  „3.1.   I, II, V, VII ja VIII katsetüüp („X“ allolevas tabelis 11–1 tähendab „kohaldatav“)

  Tabel 11–1


  Esitatud mootoritüüpkonna klassifitseerimiskriteeriumid seoses I, II, V, VII ja VIII katsetüübiga













  # | Klassifitseerimise kriteeriumide kirjeldus | I katsetüüp | II katsetüüp | V katsetüüp | VII katsetüüp | VIII katsetüüp (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | I etapp | II etapp |
| 1. | Sõiduk |
| 1.1. | Kategooria | X | X | X | X | X | X |
| 1.2. | Alamkategooria | X | X | X | X | X | X |
| 1.3. | Kaks inertsi kategooriat, mis on sõiduki variandi (variantide) või versiooni (versioonide) inertsi nominaalväärtuse kategooriast kõrgemad või madalamad | X | | X | X | X | X |
| 1.4. | Ülekandearv (+/– 8 %) | X | | X | X | X | X |
| 2. | Mootoritüüpkonna karakteristikud |
| 2.1. | Sisepõlemismootorite või elektrimootorite arv | X | X | X | X | X | X |
| 2.2. | Hübriidtöörežiim(id) (paralleelne/järjestikune/muud) | X | X | X | X | X | X |
| 2.3. | Sisepõlemismootori silindrite arv | X | X | X | X | X | X |
| 2.4. | Sisepõlemismootori töömaht (+/– 2 %) (12) | X | X | X | X | X | X |
| 2.5. | Sisepõlemismootori klappide arv ja juhtimine (muudetavad klapiajastused või -tõusud) | X | X | X | X | X | X |
| 2.6. | Ühekütuseline/kahekütuseline/segakütuseline (vesiniku ja maagaasi segu)/mitmekütuseline | X | X | X | X | X | X |
| 2.7. | Toitesüsteem (karburaator/läbipuhkekanal/toitekanal/otsesissepritse/ühisanumsissepritse/pump-pihusti/muud) | X | X | X | X | X | X |
| 2.8. | Kütusepaak (13) | | | | | X | X |
| 2.9. | Sisepõlemismootori jahutussüsteemi tüüp | X | X | X | X | X | X |
| 2.10. | Põlemistsükkel (ottomootor/diiselmootor/kahetaktiline/neljataktiline/muud) | X | X | X | X | X | X |
| 2.11. | Õhu sisselaskesüsteem (ülelaadeta/ülelaadega (mehaaniline või turbolaadur)/vahejahuti/ülelaaderõhu juhtimissüsteem) ja õhu sisselaske juhtimine (mehaaniline seguklapp/elektrooniliselt juhitav seguklapp/seguklapp puudub) | X | X | X | X | X | X |
| 3. | Saastetõrjesüsteemi karakteristikud |
| 3.1. | Mootori heitgaasisüsteem on (ei ole) varustatud katalüüsmuunduri(te)ga | X | X | X | X | | X |
| 3.2. | Katalüüsmuunduri(te) tüüp (tüübid) | X | X | X | X | | X |
| 3.2.1. | Katalüüsmuundurite arv ja elemendid | X | X | X | X | | X |
| 3.2.2. | Katalüüsmuundurite suurus (kärje (kärgede) maht +/– 15 %) | X | X | X | X | | X |
| 3.2.3. | Katalüütilise reaktsiooni tüüp (oksüdeeriv, kolmetoimeline, kuumutusega, SCR, muud) | X | X | X | X | | X |
| 3.2.4. | Väärismetallide kogus (identne või suurem) | X | X | X | X | | X |
| 3.2.5. | Väärismetallide suhe (+/– 15 %) | X | X | X | X | | X |
| 3.2.6. | Substraat (struktuur ja materjal) | X | X | X | X | | X |
| 3.2.7. | Elemendi tihedus | X | X | X | X | | X |
| 3.2.8. | Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp | X | X | X | X | | X |
| 3.3. | Mootori heitgaasisüsteem on (ei ole) varustatud tahkete osakeste filtri(te)ga | X | X | X | X | | X |
| 3.3.1. | Tahkete osakeste filtrite tüübid | X | X | X | X | | X |
| 3.3.2. | Tahkete osakeste filtrite arv ja elemendid | X | X | X | X | | X |
| 3.3.3. | Tahkete osakeste filtri(te) suurus (filtrielemendi maht +/– 10 %) | X | X | X | X | | X |
| 3.3.4. | Tahkete osakeste filtri(te) tööpõhimõte (osavooluga/suletud/muud) | X | X | X | X | | X |
| 3.3.5. | Tahkete osakeste filtri(te) aktiivpinna suurus | X | X | X | X | | X |
| 3.4. | Mootor on (ei ole) varustatud perioodiliselt regenereeruva süsteemiga | X | X | X | X | | X |
| 3.4.1. | Perioodiliselt regenereeruva süsteemi tüüp | X | X | X | X | | X |
| 3.4.2. | Perioodiliselt regenereeruva süsteemi tööpõhimõte | X | X | X | X | | X |
| 3.5. | Mootor on (ei ole) varustatud valikulise katalüütilise redutseerimise (SRC) süsteemiga | X | X | X | X | | X |
| 3.5.1. | SRC-süsteemi tüüp | X | X | X | X | | X |
| 3.5.2. | Perioodiliselt regenereeruva süsteemi tööpõhimõte | X | X | X | X | | X |
| 3.6. | Mootor on (ei ole) varustatud lahja NOx püüduriga/absorberiga | X | X | X | X | | X |
| 3.6.1. | Lahja NOx püüduri/absorberi tüüp | X | X | X | X | | X |
| 3.6.2. | Lahja NOx püüduri/absorberi tööpõhimõte | X | X | X | X | | X |
| 3.7. | Mootor on (ei ole) varustatud külmkäivitusseadmega või käivitusabiseadmega | X | X | X | X | | X |
| 3.7.1. | Külmkäivitusseadme või käivitusabiseadme tüüp | X | X | X | X | | X |
| 3.7.2. | Külmkäivitusseadme või käivitusabiseadme tööpõhimõte | X | X | X | X | X | X |
| 3.7.3. | Külmkäivitusseadme(te) või käivitusabiseadme(te) aktiveerumisaeg ja/või töötsükkel (aktiveeritud vaid piiratud aja jooksul pärast külmkäivitust/pideva töö ajal) | X | X | X | X | X | X |
| 3.8. | Mootor on (ei ole) varustatud toitesüsteemi tööd juhtiva hapnikuanduriga | X | X | X | X | X | X |
| 3.8.1. | Hapnikuanduri(te) tüübid | X | X | X | X | X | X |
| 3.8.2. | Hapnikuanduri tööpõhimõte (binaarne/laiadiapasooniline/muu) | X | X | X | X | X | X |
| 3.8.3. | Hapnikuanduri koostoime suletud ahelaga kütusesüsteemiga (stöhhiomeetriline/lahja või rikka seguga töötamine) | X | X | X | X | X | X |
| 3.9. | Mootor on (ei ole) varustatud heitgaasi järeltöötlussüsteemiga | X | X | X | X | | X |
| 3.9.1. | Heitgaasi järeltöötlussüsteemi tüübid | X | X | X | X | | X |
| 3.9.2. | Heitgaasi järeltöötlussüsteemi tööpõhimõte (sisemine/välimine) | X | X | X | X | | X |
| 3.9.3. | Maksimaalne heitgaasi järeltöötluse suhe (+/– 5 %) | X | X | X | X | | X |

8)

XI lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 3.1 asendatakse järgmisega:

„3.1.   I, II, V, VII ja VIII katsetüüp („X“ allolevas tabelis 11–1 tähendab „kohaldatav“)

Tabel 11–1

Esitatud mootoritüüpkonna klassifitseerimiskriteeriumid seoses I, II, V, VII ja VIII katsetüübiga

#

Klassifitseerimise kriteeriumide kirjeldus

I katsetüüp

II katsetüüp

V katsetüüp

VII katsetüüp

VIII katsetüüp (11)

I etapp

II etapp

1.

Sõiduk

1.1.

Kategooria

X

X

X

X

X

X

1.2.

Alamkategooria

X

X

X

X

X

X

1.3.

Kaks inertsi kategooriat, mis on sõiduki variandi (variantide) või versiooni (versioonide) inertsi nominaalväärtuse kategooriast kõrgemad või madalamad

X

X

X

X

X

1.4.

Ülekandearv (+/– 8 %)

X

X

X

X

X

2.

Mootoritüüpkonna karakteristikud

2.1.

Sisepõlemismootorite või elektrimootorite arv

X

X

X

X

X

X

2.2.

Hübriidtöörežiim(id) (paralleelne/järjestikune/muud)

X

X

X

X

X

X

2.3.

Sisepõlemismootori silindrite arv

X

X

X

X

X

X

2.4.

Sisepõlemismootori töömaht (+/– 2 %) (12)

X

X

X

X

X

X

2.5.

Sisepõlemismootori klappide arv ja juhtimine (muudetavad klapiajastused või -tõusud)

X

X

X

X

X

X

2.6.

Ühekütuseline/kahekütuseline/segakütuseline (vesiniku ja maagaasi segu)/mitmekütuseline

X

X

X

X

X

X

2.7.

Toitesüsteem (karburaator/läbipuhkekanal/toitekanal/otsesissepritse/ühisanumsissepritse/pump-pihusti/muud)

X

X

X

X

X

X

2.8.

Kütusepaak (13)

X

X

2.9.

Sisepõlemismootori jahutussüsteemi tüüp

X

X

X

X

X

X

2.10.

Põlemistsükkel (ottomootor/diiselmootor/kahetaktiline/neljataktiline/muud)

X

X

X

X

X

X

2.11.

Õhu sisselaskesüsteem (ülelaadeta/ülelaadega (mehaaniline või turbolaadur)/vahejahuti/ülelaaderõhu juhtimissüsteem) ja õhu sisselaske juhtimine (mehaaniline seguklapp/elektrooniliselt juhitav seguklapp/seguklapp puudub)

X

X

X

X

X

X

3.

Saastetõrjesüsteemi karakteristikud

3.1.

Mootori heitgaasisüsteem on (ei ole) varustatud katalüüsmuunduri(te)ga

X

X

X

X

X

3.2.

Katalüüsmuunduri(te) tüüp (tüübid)

X

X

X

X

X

3.2.1.

Katalüüsmuundurite arv ja elemendid

X

X

X

X

X

3.2.2.

Katalüüsmuundurite suurus (kärje (kärgede) maht +/– 15 %)

X

X

X

X

X

3.2.3.

Katalüütilise reaktsiooni tüüp (oksüdeeriv, kolmetoimeline, kuumutusega, SCR, muud)

X

X

X

X

X

3.2.4.

Väärismetallide kogus (identne või suurem)

X

X

X

X

X

3.2.5.

Väärismetallide suhe (+/– 15 %)

X

X

X

X

X

3.2.6.

Substraat (struktuur ja materjal)

X

X

X

X

X

3.2.7.

Elemendi tihedus

X

X

X

X

X

3.2.8.

Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp

X

X

X

X

X

3.3.

Mootori heitgaasisüsteem on (ei ole) varustatud tahkete osakeste filtri(te)ga

X

X

X

X

X

3.3.1.

Tahkete osakeste filtrite tüübid

X

X

X

X

X

3.3.2.

Tahkete osakeste filtrite arv ja elemendid

X

X

X

X

X

3.3.3.

Tahkete osakeste filtri(te) suurus (filtrielemendi maht +/– 10 %)

X

X

X

X

X

3.3.4.

Tahkete osakeste filtri(te) tööpõhimõte (osavooluga/suletud/muud)

X

X

X

X

X

3.3.5.

Tahkete osakeste filtri(te) aktiivpinna suurus

X

X

X

X

X

3.4.

Mootor on (ei ole) varustatud perioodiliselt regenereeruva süsteemiga

X

X

X

X

X

3.4.1.

Perioodiliselt regenereeruva süsteemi tüüp

X

X

X

X

X

3.4.2.

Perioodiliselt regenereeruva süsteemi tööpõhimõte

X

X

X

X

X

3.5.

Mootor on (ei ole) varustatud valikulise katalüütilise redutseerimise (SRC) süsteemiga

X

X

X

X

X

3.5.1.

SRC-süsteemi tüüp

X

X

X

X

X

3.5.2.

Perioodiliselt regenereeruva süsteemi tööpõhimõte

X

X

X

X

X

3.6.

Mootor on (ei ole) varustatud lahja NOx püüduriga/absorberiga

X

X

X

X

X

3.6.1.

Lahja NOx püüduri/absorberi tüüp

X

X

X

X

X

3.6.2.

Lahja NOx püüduri/absorberi tööpõhimõte

X

X

X

X

X

3.7.

Mootor on (ei ole) varustatud külmkäivitusseadmega või käivitusabiseadmega

X

X

X

X

X

3.7.1.

Külmkäivitusseadme või käivitusabiseadme tüüp

X

X

X

X

X

3.7.2.

Külmkäivitusseadme või käivitusabiseadme tööpõhimõte

X

X

X

X

X

X

3.7.3.

Külmkäivitusseadme(te) või käivitusabiseadme(te) aktiveerumisaeg ja/või töötsükkel (aktiveeritud vaid piiratud aja jooksul pärast külmkäivitust/pideva töö ajal)

X

X

X

X

X

X

3.8.

Mootor on (ei ole) varustatud toitesüsteemi tööd juhtiva hapnikuanduriga

X

X

X

X

X

X

3.8.1.

Hapnikuanduri(te) tüübid

X

X

X

X

X

X

3.8.2.

Hapnikuanduri tööpõhimõte (binaarne/laiadiapasooniline/muu)

X

X

X

X

X

X

3.8.3.

Hapnikuanduri koostoime suletud ahelaga kütusesüsteemiga (stöhhiomeetriline/lahja või rikka seguga töötamine)

X

X

X

X

X

X

3.9.

Mootor on (ei ole) varustatud heitgaasi järeltöötlussüsteemiga

X

X

X

X

X

3.9.1.

Heitgaasi järeltöötlussüsteemi tüübid

X

X

X

X

X

3.9.2.

Heitgaasi järeltöötlussüsteemi tööpõhimõte (sisemine/välimine)

X

X

X

X

X

3.9.3.

Maksimaalne heitgaasi järeltöötluse suhe (+/– 5 %)

X

X

X

X

X

| b) | punktis 3.2 asendatakse tabeli 11–2 pealkiri järgmisega:


  „Tabel 11–2


  Esitatud mootoritüüpkonna klassifitseerimiskriteeriumid seoses III ja IV katsetüübiga“. |
| --- | --- |

b)

punktis 3.2 asendatakse tabeli 11–2 pealkiri järgmisega:

„Tabel 11–2

Esitatud mootoritüüpkonna klassifitseerimiskriteeriumid seoses III ja IV katsetüübiga“.

---

(*1)  
  ELT L 42, 12.2.2014, lk 1.“;“

---

(1)  Näiteks: spordi-, säästu-, linnasõidu-, linnavälise sõidu vms asend.

(2)  Peamiselt elektriline hübriidrežiim: hübriidrežiim, mille kõrgeimat elektrikulu kõigi valitavate hübriidrežiimide seas on võimalik tõendada katsetamisel kooskõlas UNECE eeskirja nr 101 10. lisa punkti 4 tingimusega A, mis tehakse kindlaks tootja esitatud andmete alusel ja kokkuleppel tehnilise teenistusega.

(3)  Peamiselt kütust tarbiv režiim: hübriidrežiim, mille kõrgeimat kütusekulu kõigi valitavate hübriidrežiimide seas on võimalik tõendada katsetamisel kooskõlas UNECE eeskirja nr 101 10. lisa punkti 4 tingimusega B, mis tehakse kindlaks tootja esitatud andmete alusel ja kokkuleppel tehnilise teenistusega.“;

(4)  Kui ei ole võimalik kasutada standardset heitgaasisüsteemi, võib tootja nõusolekul katsel kasutada samaväärset rõhulangust tekitavat heitgaasisüsteemi. Eriti laborikatsete ajal ei tohi mootori töötamise ajal heitgaasi äratõmbesüsteem punktis, kus äratõmbelõõr on ühendatud sõiduki heitgaasisüsteemiga, tekitada rõhku, mis erineb välisrõhust rohkem kui ± 740 Pa (7,40 mbar) võrra, välja arvatud juhul, kui tootja enne katset nõustub suurema vasturõhuga.

(5)  Õhu sisselaskeklapp juhib pneumaatilise sissepritsepumba regulaatorit.

(6)  Kui ventilaatorit või puhurit on võimalik välja lülitada, määratakse mootori kasulik võimsus esiteks väljalülitatud ventilaatoriga (või puhuriga), millele järgneb mootori kasuliku võimsuse määramine sisselülitatud ventilaatoriga (või puhuriga). Kui mehaanilise või elektriajamiga ventilaatorit ei saa katsestendil välja lülitada, siis tuleb selles neelduv võimsus mõõta samal kiirusel, millel mõõdetakse mootori võimsust. Kasuliku võimsuse leidmiseks lahutatakse see võimsus korrigeeritud võimsusest.

(7)  Termostaadi võib täielikult avatud asendis lukustada.

(8)  Radiaator, ventilaator, ventilaatoridüüs, veepump ja termostaat peavad katsestendil paiknema asendis, mis on võimalikult sarnane nende asendile sõidukil. Kui radiaator, ventilaator, ventilaatoridüüs, veepump ja/või termostaat paikneb katsestendil teisiti kui sõidukil, tuleb seda kirjeldada ja katsearuandesse üles märkida. Jahutusvedeliku ringlemist peab tagama vaid mootori jahutuspump. Jahutusvedeliku jahutamiseks võib kasutada mootori radiaatorit või välist jahutusseadet, kuid siis tuleb tagada, et rõhulangus süsteemis ei erineks oluliselt rõhulangusest mootori enda jahutussüsteemis. Kui on paigaldatud radiaatorikatik, peab see olema avatud. (6) Generaatori minimaalne võimsus: generaator toodab vaid mootori tööd tagavate abiseadmete varustamiseks vajalikku voolu. Aku laadimist katse ajal ei toimu.

(9)  Generaatori minimaalne võimsus: generaator toodab vaid mootori tööd tagavate abiseadmete varustamiseks vajalikku voolu. Aku laadimist katse ajal ei toimu.

(10)  Saastetõrjeseadmed võivad olla näiteks heitgaasi järeltöötlussüsteem, katalüüsmuundur, termoneutralisaator, lisaõhuga varustamise süsteem ja kütuse aurustumist takistav süsteem.“;

(1)  Kui sõiduki piirkiirust ei ole võimalik saavutada, tuleb mõõtmine läbi viia sõiduki saavutatud suurimal kiirusel.

(2)  Valitakse käik, mis on kõige lähemal tööpunkti nõutavale pöörete arvule

(11)  Samad tüüpkonnakriteeriumid kehtivad ka määruse (EL) nr 44/2014 XII lisas esitatud pardadiagnostikasüsteemide suhtes.

(12)  VIII katsetüübi puhul lubatud maksimaalselt 30 %.

(13)  Ainult gaasilise kütuse mahutiga varustatud sõidukitele.“;

---

| 15.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/47 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/47

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1825,

6. september 2016,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 901/2014 kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite tüübikinnituse haldusnõuete ja turujärelevalve osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrust (EL) nr 168/2013 kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõiget 4, artikli 29 lõiget 4, artikli 30 lõikeid 2 ja 3, artikli 32 lõiget 1, artikli 38 lõiget 2, artikli 39 lõiget 3, artikli 40 lõiget 4 ja artiklit 72,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et kütusepaakidele saaks anda eraldi seadmestiku tüübikinnituse, tuleks asjaomast teavet sisaldav eriteatis lisada uue liitena komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 901/2014 (2) I lisale. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et kütusepaakidele saaks anda eraldi seadmestiku tüübikinnituse, tuleks asjaomast teavet sisaldav eriteatis lisada uue liitena komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 901/2014 (2) I lisale.

| (2) | Selleks et vähendada tootjate halduskoormust eelkõige L6e- ja L7e-kategooria sõidukite puhul, tuleks võimaldada täiendavate süsteemi tüübikinnituste andmist. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et vähendada tootjate halduskoormust eelkõige L6e- ja L7e-kategooria sõidukite puhul, tuleks võimaldada täiendavate süsteemi tüübikinnituste andmist.

| (3) | Selleks et astmeteta käigukastiga varustatud sõidukite puhul oleks tagatud kogu vajaliku teabe esitamine, tuleks muuta tabelit, kus täpsustatakse teatises esitatavad andmed ülekandearvu kohta. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et astmeteta käigukastiga varustatud sõidukite puhul oleks tagatud kogu vajaliku teabe esitamine, tuleks muuta tabelit, kus täpsustatakse teatises esitatavad andmed ülekandearvu kohta.

| (4) | Selleks et luua selge seos sõidukite kahe konfiguratsiooni vahel, mille toimivusklassi saab muuta alamkategooria (L3e/L4e)-A2 sõidukist alamkategooria (L3e/L4e)-A3 sõidukiks ja vastupidi, ning et lihtsustada sõiduki omanike juurdepääsu sellele teabele, tuleks rakendusmääruse (EL) nr 901/2014 I lisa 24. liites esitatud näidisele ja sama rakendusmääruse IV lisas esitatud vastavustunnistuse näidisvormile lisada kirje originaalkonfiguratsiooni ELi tüübikinnitusnumbri kohta. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et luua selge seos sõidukite kahe konfiguratsiooni vahel, mille toimivusklassi saab muuta alamkategooria (L3e/L4e)-A2 sõidukist alamkategooria (L3e/L4e)-A3 sõidukiks ja vastupidi, ning et lihtsustada sõiduki omanike juurdepääsu sellele teabele, tuleks rakendusmääruse (EL) nr 901/2014 I lisa 24. liites esitatud näidisele ja sama rakendusmääruse IV lisas esitatud vastavustunnistuse näidisvormile lisada kirje originaalkonfiguratsiooni ELi tüübikinnitusnumbri kohta.

| (5) | Lisateabe esitamiseks uute tehnoloogiate ja uute põhimõtete kohta tuleks süsteemide, osade või eraldi seadmestike tüübikinnitustunnistuste näidisvormidele lisada täiendavad kirjed. |
| --- | --- |

(5)

Lisateabe esitamiseks uute tehnoloogiate ja uute põhimõtete kohta tuleks süsteemide, osade või eraldi seadmestike tüübikinnitustunnistuste näidisvormidele lisada täiendavad kirjed.

| (6) | Selguse ja järjepidevuse huvides tuleks mõningaid selgitavaid märkusi muuta või need välja jätta. |
| --- | --- |

(6)

Selguse ja järjepidevuse huvides tuleks mõningaid selgitavaid märkusi muuta või need välja jätta.

| (7) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 901/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 901/2014 vastavalt muuta.

| (8) | Selleks et anda tootjatele ja riiklikele ametiasutustele aega käesolevas määruses sätestatud muudatuste õigeaegseks kohaldamiseks, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata, võttes eriti arvesse seda, et määrust (EL) nr 168/2013 hakati kohaldama alates 1. jaanuarist 2016 ning et sellega seotud haldusnõuded on kohustuslikud kõikidele uutele sõidukitele, mis registreeritakse või lastakse turule alates 1. jaanuarist 2018. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et anda tootjatele ja riiklikele ametiasutustele aega käesolevas määruses sätestatud muudatuste õigeaegseks kohaldamiseks, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata, võttes eriti arvesse seda, et määrust (EL) nr 168/2013 hakati kohaldama alates 1. jaanuarist 2016 ning et sellega seotud haldusnõuded on kohustuslikud kõikidele uutele sõidukitele, mis registreeritakse või lastakse turule alates 1. jaanuarist 2018.

| (9) | Vastavustunnistuste näidisvormi muudatuste kohaldamine tuleks edasi lükata kuni 1. septembrini 2017, et anda tootjatele ja riiklikele ametiasutustele lisaaega, et kohandada sõidukite registreerimist käsitlev halduskord ja eelkõige IT-süsteemid neile muudatustele. |
| --- | --- |

(9)

Vastavustunnistuste näidisvormi muudatuste kohaldamine tuleks edasi lükata kuni 1. septembrini 2017, et anda tootjatele ja riiklikele ametiasutustele lisaaega, et kohandada sõidukite registreerimist käsitlev halduskord ja eelkõige IT-süsteemid neile muudatustele.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 168/2013 artikli 73 lõikes 1 nimetatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 168/2013 artikli 73 lõikes 1 nimetatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 901/2014 I ning IV–VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub esimesel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Lisa punkti 2 kohaldatakse alates 1. septembrist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. september 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 60, 2.3.2013, lk 52.

1

(2)  Komisjoni 18. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 901/2014, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 168/2013 kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite tüübikinnituse haldusnõuete ja turujärelevalve osas (ELT L 249, 22.8.2014, lk 1).

2

---

LISA

Rakendusmäärust (EL) nr 901/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | lisade loetelusse lisatakse numbrite järjekorras järgmised read:







  „5a | Näidisteatis – mootorisüsteemi tüübi ELi tüübikinnitus seoses suurima pöördemomendi ja suurima kasuliku võimsusega / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses mootorisüsteemi suurima pöördemomendi ja suurima kasuliku võimsusega | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8a | Näidisteatis – helisignaalseadme(te) paigaldamise süsteemi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses helisignaalseadme(te) paigaldamise süsteemiga | |
| 9a | Näidisteatis – klaaside, klaasipuhastite ning jäätumisvastaste ja klaasisoojendusseadmete paigaldamise süsteemi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses klaaside, klaasipuhastite ning jäätumisvastaste ja klaasisoojendusseadmete paigaldamise süsteemiga | |
| 9b | Näidisteatis – juhtseadiste, märgulampide ja näidikute tähistussüsteemi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses juhtseadiste, märgulampide ja näidikute tähistussüsteemiga | |
| 11a | Näidisteatis – turvavöö kinnitussüsteemi tüübi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses turvavöö kinnitussüsteemi tüübiga | |
| 11b | Näidisteatis – juhitavus-, kurviomaduste ja pööratavussüsteemi tüübi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses juhitavus-, kurviomaduste ja pööratavussüsteemi tüübiga | |
| 13a | Näidisteatis – sõitjate kaitse süsteemi, sealhulgas sisustuse, peatugede ja sõiduki uste süsteemi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses sõitjate kaitse süsteemi, sealhulgas sisustuse, peatugede, turvavööde ja sõiduki ustega | |
| 20a | Näidisteatis – kütusepaagi kui eraldi seadmestiku ELi tüübikinnitus“ | |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

lisade loetelusse lisatakse numbrite järjekorras järgmised read:

„5a

Näidisteatis – mootorisüsteemi tüübi ELi tüübikinnitus seoses suurima pöördemomendi ja suurima kasuliku võimsusega / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses mootorisüsteemi suurima pöördemomendi ja suurima kasuliku võimsusega

8a

Näidisteatis – helisignaalseadme(te) paigaldamise süsteemi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses helisignaalseadme(te) paigaldamise süsteemiga

9a

Näidisteatis – klaaside, klaasipuhastite ning jäätumisvastaste ja klaasisoojendusseadmete paigaldamise süsteemi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses klaaside, klaasipuhastite ning jäätumisvastaste ja klaasisoojendusseadmete paigaldamise süsteemiga

9b

Näidisteatis – juhtseadiste, märgulampide ja näidikute tähistussüsteemi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses juhtseadiste, märgulampide ja näidikute tähistussüsteemiga

11a

Näidisteatis – turvavöö kinnitussüsteemi tüübi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses turvavöö kinnitussüsteemi tüübiga

11b

Näidisteatis – juhitavus-, kurviomaduste ja pööratavussüsteemi tüübi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses juhitavus-, kurviomaduste ja pööratavussüsteemi tüübiga

13a

Näidisteatis – sõitjate kaitse süsteemi, sealhulgas sisustuse, peatugede ja sõiduki uste süsteemi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses sõitjate kaitse süsteemi, sealhulgas sisustuse, peatugede, turvavööde ja sõiduki ustega

20a

Näidisteatis – kütusepaagi kui eraldi seadmestiku ELi tüübikinnitus“

| b) | B osa punkti 2.2 tabelis 1 olevasse I LOETELUSSE lisatakse numbrite järjekorras järgmine rida:








  „5a | Süsteem: mootori suurim pöördemoment ja suurim kasulik võimsus | X
  2. liide“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

B osa punkti 2.2 tabelis 1 olevasse I LOETELUSSE lisatakse numbrite järjekorras järgmine rida:

„5a

Süsteem: mootori suurim pöördemoment ja suurim kasulik võimsus

X

2. liide“

| c) | B osa punkti 2.2 tabelis 1 olevasse II LOETELUSSE lisatakse numbrite järjekorras järgmised read:








  „8a | Süsteem: helisignaalseadme(te) paigaldamine | II | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9a | Süsteem: klaaside, klaasipuhastite ning jäätumisvastaste ja klaasisoojendusseadmete paigaldamine | VII | |
| 9b | Süsteem: juhtseadiste, märgulampide ja näidikute tähistus | VIII | |
| 11a | Süsteem: turvavööde kinnituspunktid | XII | |
| 11b | Süsteem: juhitavus, kurviomadused ja pööratavus | XIV | |
| 13a | Süsteem: sõitjate kaitse, sealhulgas sisustus, peatoed ja sõiduki uksed | XVII“ | |

c)

B osa punkti 2.2 tabelis 1 olevasse II LOETELUSSE lisatakse numbrite järjekorras järgmised read:

„8a

Süsteem: helisignaalseadme(te) paigaldamine

II

9a

Süsteem: klaaside, klaasipuhastite ning jäätumisvastaste ja klaasisoojendusseadmete paigaldamine

VII

9b

Süsteem: juhtseadiste, märgulampide ja näidikute tähistus

VIII

11a

Süsteem: turvavööde kinnituspunktid

XII

11b

Süsteem: juhitavus, kurviomadused ja pööratavus

XIV

13a

Süsteem: sõitjate kaitse, sealhulgas sisustus, peatoed ja sõiduki uksed

XVII“

| d) | B osa punkti 2.2 tabelis 1 olevasse III LOETELUSSE lisatakse numbrite järjekorras järgmised read:








  „20a | Eraldi seadmestik: kütusepaak | IX“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- |

d)

B osa punkti 2.2 tabelis 1 olevasse III LOETELUSSE lisatakse numbrite järjekorras järgmised read:

„20a

Eraldi seadmestik: kütusepaak

IX“

| e) | B osa punkti 2.8 tabelit „Teatisesse kantavad andmed“ muudetakse järgmiselt:






  i) | teatise andmete tabelisse lisatakse järgmine punkt 3.3.3.4:







  „3.3.3.4. | L1e — L7e | Võimsus 15/30(4) minuti jooksul(27): ...kW“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

e)

B osa punkti 2.8 tabelit „Teatisesse kantavad andmed“ muudetakse järgmiselt:

i)

teatise andmete tabelisse lisatakse järgmine punkt 3.3.3.4:

„3.3.3.4.

L1e — L7e

Võimsus 15/30(4) minuti jooksul(27): ...kW“

| ii) | teatise andmete tabeli punkt 3.5.4 asendatakse järgmisega:
  „3.5.4.   Ülekandearvud










  L1e — L7e | Ülekandearvude ülevaade |
| --- | --- | --- |
| Käik(24) | Käigukasti ülekandearv (mootori ja käigukasti väljundvõlli pöörete arvu suhe) | Peaülekande ülekandearv(ud) (käigukasti väljundvõlli ja juhitava ratta pöörete arvu suhe) | Summaarne ülekandearv | Suhe (mootori pöörlemiskiirus/masina kiirus) ainult käsikäigukasti korral |
| 1
  2
  3
  ... | | | | |
| Tagasikäik“ | | | | |

ii)

teatise andmete tabeli punkt 3.5.4 asendatakse järgmisega:

„3.5.4.   Ülekandearvud

L1e — L7e

Ülekandearvude ülevaade

Käik(24)

Käigukasti ülekandearv (mootori ja käigukasti väljundvõlli pöörete arvu suhe)

Peaülekande ülekandearv(ud) (käigukasti väljundvõlli ja juhitava ratta pöörete arvu suhe)

Summaarne ülekandearv

Suhe (mootori pöörlemiskiirus/masina kiirus) ainult käsikäigukasti korral

1

2

3

...

Tagasikäik“

| iii) | teatise andmete tabeli punkt 4.0.1 asendatakse järgmisega:







  „4.0.1. | L1e — L7e | Keskkonnakaitse tase: Euro ...(3/4/5) (4)“ |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

teatise andmete tabeli punkt 4.0.1 asendatakse järgmisega:

„4.0.1.

L1e — L7e

Keskkonnakaitse tase: Euro ...(3/4/5) (4)“

| iv) | teatise andmete tabelisse lisatakse järgmised punktid 4.0.2 kuni 4.0.5:







  „4.0.2 | L1e — L7e | Kütusekulu (esitada andmed iga katsetatud etalonkütuse kohta) ...l/kg(4)/100 km |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.0.3. | L1e — L7e | CO2 heide(25): ...g/km |
| 4.0.4. | L1e — L7e | Energiakulu(25): ...Wh/km |
| 4.0.5. | L1e — L7e | Ühe laadimisega läbitav vahemaa(25): ...km“ |

iv)

teatise andmete tabelisse lisatakse järgmised punktid 4.0.2 kuni 4.0.5:

„4.0.2

L1e — L7e

Kütusekulu (esitada andmed iga katsetatud etalonkütuse kohta) ...l/kg(4)/100 km

4.0.3.

L1e — L7e

CO2 heide(25): ...g/km

4.0.4.

L1e — L7e

Energiakulu(25): ...Wh/km

4.0.5.

L1e — L7e

Ühe laadimisega läbitav vahemaa(25): ...km“

| f) | 3. liidet muudetakse järgmiselt:






  i) | teatise andmete tabeli punkt 4.0.1 asendatakse järgmisega:







  „4.0.1. | L1e — L7e | Keskkonnakaitse tase: Euro ...(3/4/5) (4)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

3. liidet muudetakse järgmiselt:

i)

teatise andmete tabeli punkt 4.0.1 asendatakse järgmisega:

„4.0.1.

L1e — L7e

Keskkonnakaitse tase: Euro ...(3/4/5) (4)“

| ii) | teatise andmete tabelisse lisatakse järgmised punktid 4.0.2 kuni 4.0.5:







  „4.0.2 | L1e — L7e | Kütusekulu (esitada andmed iga katsetatud etalonkütuse kohta) ...l/kg(4)/100 km |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.0.3. | L1e — L7e | CO2 heide(25): ...g/km |
| 4.0.4. | L1e — L7e | Energiakulu(25): ...Wh/km |
| 4.0.5. | L1e — L7e | Ühe laadimisega läbitav vahemaa(25): ...km“ |

ii)

teatise andmete tabelisse lisatakse järgmised punktid 4.0.2 kuni 4.0.5:

„4.0.2

L1e — L7e

Kütusekulu (esitada andmed iga katsetatud etalonkütuse kohta) ...l/kg(4)/100 km

4.0.3.

L1e — L7e

CO2 heide(25): ...g/km

4.0.4.

L1e — L7e

Energiakulu(25): ...Wh/km

4.0.5.

L1e — L7e

Ühe laadimisega läbitav vahemaa(25): ...km“

| g) | 4. liidet muudetakse järgmiselt:






  i) | teatise andmete tabeli punktid 4.0.2, 4.0.2.1 ja 4.0.2.2 jäetakse välja: |
| --- | --- | --- |

g)

4. liidet muudetakse järgmiselt:

i)

teatise andmete tabeli punktid 4.0.2, 4.0.2.1 ja 4.0.2.2 jäetakse välja:

| ii) | teatise andmete tabelisse lisatakse järgmised punktid 4.0.6 ja 4.0.6.1:







  „4.0.6. | Müratase |
| --- | --- | --- |
| 4.0.6.1. | L3e | Piirnorm Lurban puhul(16): ...dB(A)“; |

ii)

teatise andmete tabelisse lisatakse järgmised punktid 4.0.6 ja 4.0.6.1:

„4.0.6.

Müratase

4.0.6.1.

L3e

Piirnorm Lurban puhul(16): ...dB(A)“;

| h) | lisatakse 5a liide:



  „5a liide

  Näidisteatis – mootorisüsteemi tüübi ELi tüübikinnitus seoses suurima pöördemomendi ja suurima kasuliku võimsusega / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses mootorisüsteemi suurima pöördemomendi ja suurima kasuliku võimsusega








  Punkt nr | (Alam) kategooriad | Üksikasjalikud andmed |
| --- | --- | --- | --- |
| B. | | Üldteave süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta |
| 0.7. | L1e — L7e | Mark/margid (tootja kaubanimi/-nimed): ... |
| 0.8. | L1e — L7e | Tüüp: ... |
| 0.8.1. | L1e — L7e | Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ... |
| 0.8.2. | L1e — L7e | Tüübikinnitusnumber/-numbrid (kui on teada): ... |
| 0.8.3. | L1e — L7e | Tüübikinnitus(t)e väljastamise kuupäev (kui on teada): ... |
| 0.9. | | Tootjaettevõtte nimi ja aadress: ... |
| 0.9.1. | L1e — L7e | Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ... |
| 0.9.2. | L1e — L7e | Tootja volitatud esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ... |
| 0.10. | | Sõiduk(id), mille jaoks eraldi seadmestik on ette nähtud(21): |
| 0.10.1. | L1e — L7e | Tüüp(17): ... |
| 0.10.2. | L1e — L7e | Variant(17): ... |
| 0.10.3. | L1e — L7e | Versioon(17): ... |
| 0.10.4. | L1e — L7e | Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ... |
| 0.10.5. | L1e — L7e | Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(2): ... |
| C. | | Üldteave sõiduki, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta |
| 0.12. | | Toodangu nõuetele vastavus |
| 0.12.1. | L1e — L7e | Üldiste kvaliteedijuhtimissüsteemide kirjeldus |
| 1. | | KONSTRUKTSIOONI ÜLDKARAKTERISTIKUD |
| 1.8. | | Mootori võimsus |
| 1.8.1. | L3e, L4e, L5e, L7e-A, L7e-B2 | Sõiduki suurim deklareeritud kiirus: ...km/h |
| 1.8.2. | L1e, L2e, L6e, L7e-B1, L7e-C | Sõiduki suurim valmistajakiirus(22): ...km/h ja käik, mille juures see saavutatakse: ... |
| 1.8.3. | L1e — L7e | Sisepõlemismootori suurim kasulik võimsus: ...kW pöörlemissagedusel ...min-1 ja õhu-kütuse suhtega: ... |
| 1.8.4. | L1e — L7e | Sisepõlemismootori suurim kasulik pöördemoment: ...Nm pöörlemissagedusel ...min-1 ja õhu-kütuse suhtega: ... |
| 1.8.5. | L1e — L7e | Elektrimootori suurim püsinimivõimsus (võimsus15/30(4) minuti jooksul(27)): ...kW pöörlemissagedusel ...min-1 |
| 1.8.6. | L1e — L7e | Elektrimootori suurim püsinimimoment: ...Nm pöörlemissagedusel ...min-1 |
| 1.8.7. | L1e — L7e | Jõuseadme(te) suurim kasulik koguvõimsus: ...kW pöörlemissagedusel ...min-1 ja õhu-kütuse suhtega: ... |
| 1.8.8. | L1e — L7e | Jõuseadme(te) suurim kasulik kogupöördemoment: ...Nm pöörlemissagedusel ...min-1 ja õhu-kütuse suhtega: ... |
| 1.8.9. | L1e — L7e | Jõuseadme(te) suurim tippvõimsus: ...kW pöörlemissagedusel ...min-1 ja õhu-kütuse suhtega: ... |
| 3. | | JÕUSEADME ÜLDANDMED |
| 3.2. | | Sisepõlemismootor |
| 3.2.1. | | Eriandmed mootori kohta |
| 3.2.1.1. | L1e — L7e | Sisepõlemismootorite arv: ... |
| 3.2.1.2. | L1e — L7e | Tööpõhimõte: sisepõlemismootor / ottomootor / diiselmootor / välispõlemismootor / turbiin / suruõhk(4): ... |
| 3.2.1.3. | L1e — L7e | Tsükkel: neljataktiline/kahetaktiline/rootor/muu(4): |
| 3.2.1.4. | L1e — L7e | Silindrid |
| 3.2.1.4.1. | L1e — L7e | Arv: ... |
| 3.2.1.4.2. | L1e — L7e | Asetus(26): ... |
| 3.2.1.4.3. | L1e — L7e | Läbimõõt(12): ...mm |
| 3.2.1.4.4. | L1e — L7e | Kolvikäik(12): ...mm |
| 3.2.1.4.5. | L1e — L7e | Staatorite arv ja konfiguratsioon rootormootori korral: ... |
| 3.2.1.4.6. | L1e — L7e | Põlemiskambrite maht rootormootori korral: ...cm3 |
| 3.2.1.4.7. | L1e — L7e | Süütejärjekord: ... |
| 3.2.1.5. | L1e — L7e | Mootori töömaht(6): ...cm3 |
| 3.2.1.6. | L1e — L7e | Surveaste(7): ... |
| 3.3. | | Elektriline ja hübriidjõuseade ja selle juhtimine |
| 3.3.3.4. | L1e — L7e | Võimsus 15/30(4) minuti jooksul(27): ...kW“ |

h)

lisatakse 5a liide:

„5a liide

Näidisteatis – mootorisüsteemi tüübi ELi tüübikinnitus seoses suurima pöördemomendi ja suurima kasuliku võimsusega / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses mootorisüsteemi suurima pöördemomendi ja suurima kasuliku võimsusega

Punkt nr

(Alam) kategooriad

Üksikasjalikud andmed

B.

Üldteave süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta

0.7.

L1e — L7e

Mark/margid (tootja kaubanimi/-nimed): ...

0.8.

L1e — L7e

Tüüp: ...

0.8.1.

L1e — L7e

Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ...

0.8.2.

L1e — L7e

Tüübikinnitusnumber/-numbrid (kui on teada): ...

0.8.3.

L1e — L7e

Tüübikinnitus(t)e väljastamise kuupäev (kui on teada): ...

0.9.

Tootjaettevõtte nimi ja aadress: ...

0.9.1.

L1e — L7e

Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

0.9.2.

L1e — L7e

Tootja volitatud esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ...

0.10.

Sõiduk(id), mille jaoks eraldi seadmestik on ette nähtud(21):

0.10.1.

L1e — L7e

Tüüp(17): ...

0.10.2.

L1e — L7e

Variant(17): ...

0.10.3.

L1e — L7e

Versioon(17): ...

0.10.4.

L1e — L7e

Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ...

0.10.5.

L1e — L7e

Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(2): ...

C.

Üldteave sõiduki, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta

0.12.

Toodangu nõuetele vastavus

0.12.1.

L1e — L7e

Üldiste kvaliteedijuhtimissüsteemide kirjeldus

1.

KONSTRUKTSIOONI ÜLDKARAKTERISTIKUD

1.8.

Mootori võimsus

1.8.1.

L3e, L4e, L5e, L7e-A, L7e-B2

Sõiduki suurim deklareeritud kiirus: ...km/h

1.8.2.

L1e, L2e, L6e, L7e-B1, L7e-C

Sõiduki suurim valmistajakiirus(22): ...km/h ja käik, mille juures see saavutatakse: ...

1.8.3.

L1e — L7e

Sisepõlemismootori suurim kasulik võimsus: ...kW pöörlemissagedusel ...min-1 ja õhu-kütuse suhtega: ...

1.8.4.

L1e — L7e

Sisepõlemismootori suurim kasulik pöördemoment: ...Nm pöörlemissagedusel ...min-1 ja õhu-kütuse suhtega: ...

1.8.5.

L1e — L7e

Elektrimootori suurim püsinimivõimsus (võimsus15/30(4) minuti jooksul(27)): ...kW pöörlemissagedusel ...min-1

1.8.6.

L1e — L7e

Elektrimootori suurim püsinimimoment: ...Nm pöörlemissagedusel ...min-1

1.8.7.

L1e — L7e

Jõuseadme(te) suurim kasulik koguvõimsus: ...kW pöörlemissagedusel ...min-1 ja õhu-kütuse suhtega: ...

1.8.8.

L1e — L7e

Jõuseadme(te) suurim kasulik kogupöördemoment: ...Nm pöörlemissagedusel ...min-1 ja õhu-kütuse suhtega: ...

1.8.9.

L1e — L7e

Jõuseadme(te) suurim tippvõimsus: ...kW pöörlemissagedusel ...min-1 ja õhu-kütuse suhtega: ...

3.

JÕUSEADME ÜLDANDMED

3.2.

Sisepõlemismootor

3.2.1.

Eriandmed mootori kohta

3.2.1.1.

L1e — L7e

Sisepõlemismootorite arv: ...

3.2.1.2.

L1e — L7e

Tööpõhimõte: sisepõlemismootor / ottomootor / diiselmootor / välispõlemismootor / turbiin / suruõhk(4): ...

3.2.1.3.

L1e — L7e

Tsükkel: neljataktiline/kahetaktiline/rootor/muu(4):

3.2.1.4.

L1e — L7e

Silindrid

3.2.1.4.1.

L1e — L7e

Arv: ...

3.2.1.4.2.

L1e — L7e

Asetus(26): ...

3.2.1.4.3.

L1e — L7e

Läbimõõt(12): ...mm

3.2.1.4.4.

L1e — L7e

Kolvikäik(12): ...mm

3.2.1.4.5.

L1e — L7e

Staatorite arv ja konfiguratsioon rootormootori korral: ...

3.2.1.4.6.

L1e — L7e

Põlemiskambrite maht rootormootori korral: ...cm3

3.2.1.4.7.

L1e — L7e

Süütejärjekord: ...

3.2.1.5.

L1e — L7e

Mootori töömaht(6): ...cm3

3.2.1.6.

L1e — L7e

Surveaste(7): ...

3.3.

Elektriline ja hübriidjõuseade ja selle juhtimine

3.3.3.4.

L1e — L7e

Võimsus 15/30(4) minuti jooksul(27): ...kW“

| i) | 6. liidet muudetakse järgmiselt:






  i) | teatise andmete tabeli punkt 4.0.1 asendatakse järgmisega:







  „4.0.1. | L1e — L7e | Keskkonnakaitse tase: Euro ...(3/4/5) (4)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

i)

6. liidet muudetakse järgmiselt:

i)

teatise andmete tabeli punkt 4.0.1 asendatakse järgmisega:

„4.0.1.

L1e — L7e

Keskkonnakaitse tase: Euro ...(3/4/5) (4)“

(4)

| ii) | teatise andmete tabelisse lisatakse järgmised punktid 4.0.2 kuni 4.0.5:







  „4.0.2 | L1e — L7e | Kütusekulu (esitada andmed iga katsetatud etalonkütuse kohta) ...l/kg(4)/100 km |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.0.3. | L1e — L7e | CO2 heide(25): ...g/km |
| 4.0.4. | L1e — L7e | Energiakulu(25): ...Wh/km |
| 4.0.5. | L1e — L7e | Ühe laadimisega läbitav vahemaa(25): ...km“ |

ii)

teatise andmete tabelisse lisatakse järgmised punktid 4.0.2 kuni 4.0.5:

„4.0.2

L1e — L7e

Kütusekulu (esitada andmed iga katsetatud etalonkütuse kohta) ...l/kg(4)/100 km

(4)

4.0.3.

L1e — L7e

CO2 heide(25): ...g/km

2

(25)

4.0.4.

L1e — L7e

Energiakulu(25): ...Wh/km

(25)

4.0.5.

L1e — L7e

Ühe laadimisega läbitav vahemaa(25): ...km“

(25)

| j) | 7. liidet muudetakse järgmiselt:






  i) | teatise andmete tabeli punktid 4.0.1 ja 4.0.2 asendatakse järgmisega:







  „4.0.1. | L1e — L7e | Keskkonnakaitse tase: Euro ...(3/4/5) (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.0.2. | L1e — L7e | Kütusekulu (esitada andmed iga katsetatud etalonkütuse kohta) ...l/kg(4)/100 km;“ |

j)

7. liidet muudetakse järgmiselt:

i)

teatise andmete tabeli punktid 4.0.1 ja 4.0.2 asendatakse järgmisega:

„4.0.1.

L1e — L7e

Keskkonnakaitse tase: Euro ...(3/4/5) (4)

(4)

4.0.2.

L1e — L7e

Kütusekulu (esitada andmed iga katsetatud etalonkütuse kohta) ...l/kg(4)/100 km;“

(4)

| ii) | teatise andmete tabeli punktid 4.0.2.1 ja 4.0.2.2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

teatise andmete tabeli punktid 4.0.2.1 ja 4.0.2.2 jäetakse välja;

| iii) | teatise andmete tabelisse lisatakse järgmised punktid 4.0.3 ja 4.0.6.1:







  „4.0.3. | L1e — L7e | CO2 heide(25): ...g/km |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.0.4. | L1e — L7e | Energiakulu(25): ...Wh/km |
| 4.0.5. | L1e — L7e | Ühe laadimisega läbitav vahemaa(25): ...km |
| 4.0.6. | | Müratase |
| 4.0.6.1. | L3e | Piirnorm Lurban puhul(16): ...dB(A)“ |

iii)

teatise andmete tabelisse lisatakse järgmised punktid 4.0.3 ja 4.0.6.1:

„4.0.3.

L1e — L7e

CO2 heide(25): ...g/km

2

(25)

4.0.4.

L1e — L7e

Energiakulu(25): ...Wh/km

(25)

4.0.5.

L1e — L7e

Ühe laadimisega läbitav vahemaa(25): ...km

(25)

4.0.6.

Müratase

Müratase

4.0.6.1.

L3e

Piirnorm Lurban puhul(16): ...dB(A)“

urban

(16)

| k) | 8. liidet muudetakse järgmiselt:






  i) | teatise andmete tabeli punktid 4.0.1 ja 4.0.2 asendatakse järgmisega:







  „4.0.1. | L1e — L7e | Keskkonnakaitse tase: Euro ...(3/4/5) (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.0.2. | L1e — L7e | Kütusekulu (esitada andmed iga katsetatud etalonkütuse kohta) ...l/kg(4)/100 km“ |

k)

8. liidet muudetakse järgmiselt:

i)

teatise andmete tabeli punktid 4.0.1 ja 4.0.2 asendatakse järgmisega:

„4.0.1.

L1e — L7e

Keskkonnakaitse tase: Euro ...(3/4/5) (4)

(4)

4.0.2.

L1e — L7e

Kütusekulu (esitada andmed iga katsetatud etalonkütuse kohta) ...l/kg(4)/100 km“

(4)

| ii) | teatise andmete tabeli punktid 4.0.2.1 ja 4.0.2.2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

teatise andmete tabeli punktid 4.0.2.1 ja 4.0.2.2 jäetakse välja;

| iii) | teatise andmete tabelisse lisatakse järgmised punktid 4.0.3 ja 4.0.6.1:







  „4.0.3. | L1e — L7e | CO2 heide(25): ...g/km |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.0.4. | L1e — L7e | Energiakulu(25): ...Wh/km |
| 4.0.5. | L1e — L7e | Ühe laadimisega läbitav vahemaa(25): ...km; |
| 4.0.6. | | Müratase |
| 4.0.6.1. | L3e | Piirnorm Lurban puhul(16): ...dB(A)“; |

iii)

teatise andmete tabelisse lisatakse järgmised punktid 4.0.3 ja 4.0.6.1:

„4.0.3.

L1e — L7e

CO2 heide(25): ...g/km

2

(25)

4.0.4.

L1e — L7e

Energiakulu(25): ...Wh/km

(25)

4.0.5.

L1e — L7e

Ühe laadimisega läbitav vahemaa(25): ...km;

(25)

4.0.6.

Müratase

Müratase

4.0.6.1.

L3e

Piirnorm Lurban puhul(16): ...dB(A)“;

urban

(16)

| l) | lisatakse 8a liide:



  „8a liide

  Näidisteatis – helisignaalseadme(te) paigaldamise süsteemi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses helisignaalseadme(te) paigaldamise süsteemiga








  Punkt nr | (Alam) kategooriad | Üksikasjalikud andmed |
| --- | --- | --- | --- |
| B. | | Üldteave süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta |
| 0.7. | L1e — L7e | Mark/margid (tootja kaubanimi/-nimed): ... |
| 0.8. | L1e — L7e | Tüüp: ... |
| 0.8.1. | L1e — L7e | Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ... |
| 0.8.2. | L1e — L7e | Tüübikinnitusnumber/-numbrid (kui on teada): ... |
| 0.8.3. | L1e — L7e | Tüübikinnitus(t)e väljastamise kuupäev (kui on teada): ... |
| 0.9. | | Tootjaettevõtte nimi ja aadress: ... |
| 0.9.1. | L1e — L7e | Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ... |
| 0.9.2. | L1e — L7e | Tootja volitatud esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ... |
| 0.10. | | Sõiduk(id), mille jaoks eraldi seadmestik on ette nähtud(21): ... |
| 0.10.1. | L1e — L7e | Tüüp(17): ... |
| 0.10.2. | L1e — L7e | Variant(17): ... |
| 0.10.3. | L1e — L7e | Versioon(17): ... |
| 0.10.4. | L1e — L7e | Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ... |
| 0.10.5. | L1e — L7e | Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(2): ... |
| C. | | Üldteave sõiduki, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta |
| 0.12. | | Toodangu nõuetele vastavus |
| 0.12.1. | L1e — L7e | Üldiste kvaliteedijuhtimissüsteemide kirjeldus |
| 6. | | TEAVE KASUTUSOHUTUSE KOHTA |
| 6.1. | | Helisignaalseadmed |
| 6.1.1. | L1e — L7e | Kasutatava(te) seadme(te) ja nende otstarbe kokkuvõtlik kirjeldus: ... |
| 6.1.2. | L1e — L7e | Joonis(ed), kus on näha helisignaalseadme(te) asukoht sõiduki kere suhtes: ... |
| 6.1.3. | L1e — L7e | Andmed kinnitusviisi kohta, sh sõiduki kere selle osa kohta, mille külge helisignaalseade (-seadmed) on kinnitatud: ... |
| 6.1.4. | L1e — L7e | Elektriline/pneumaatiline lülitusskeem: ... |
| 6.1.4.1. | L1e — L7e | Pinge: vahelduvvool/alalisvool(4) |
| 6.1.4.2. | L1e — L7e | Nimipinge või -rõhk: ... |
| 6.1.5. | L1e — L7e | Kinnitusseadme joonis: ...“ |

l)

lisatakse 8a liide:

„8a liide

Näidisteatis – helisignaalseadme(te) paigaldamise süsteemi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses helisignaalseadme(te) paigaldamise süsteemiga

Punkt nr

(Alam) kategooriad

Üksikasjalikud andmed

B.

Üldteave süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta

0.7.

L1e — L7e

Mark/margid (tootja kaubanimi/-nimed): ...

0.8.

L1e — L7e

Tüüp: ...

0.8.1.

L1e — L7e

Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ...

0.8.2.

L1e — L7e

Tüübikinnitusnumber/-numbrid (kui on teada): ...

0.8.3.

L1e — L7e

Tüübikinnitus(t)e väljastamise kuupäev (kui on teada): ...

0.9.

Tootjaettevõtte nimi ja aadress: ...

0.9.1.

L1e — L7e

Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

0.9.2.

L1e — L7e

Tootja volitatud esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ...

0.10.

Sõiduk(id), mille jaoks eraldi seadmestik on ette nähtud(21): ...

0.10.1.

L1e — L7e

Tüüp(17): ...

0.10.2.

L1e — L7e

Variant(17): ...

0.10.3.

L1e — L7e

Versioon(17): ...

0.10.4.

L1e — L7e

Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ...

0.10.5.

L1e — L7e

Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(2): ...

C.

Üldteave sõiduki, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta

0.12.

Toodangu nõuetele vastavus

0.12.1.

L1e — L7e

Üldiste kvaliteedijuhtimissüsteemide kirjeldus

6.

TEAVE KASUTUSOHUTUSE KOHTA

6.1.

Helisignaalseadmed

6.1.1.

L1e — L7e

Kasutatava(te) seadme(te) ja nende otstarbe kokkuvõtlik kirjeldus: ...

6.1.2.

L1e — L7e

Joonis(ed), kus on näha helisignaalseadme(te) asukoht sõiduki kere suhtes: ...

6.1.3.

L1e — L7e

Andmed kinnitusviisi kohta, sh sõiduki kere selle osa kohta, mille külge helisignaalseade (-seadmed) on kinnitatud: ...

6.1.4.

L1e — L7e

Elektriline/pneumaatiline lülitusskeem: ...

6.1.4.1.

L1e — L7e

Pinge: vahelduvvool/alalisvool(4)

6.1.4.2.

L1e — L7e

Nimipinge või -rõhk: ...

6.1.5.

L1e — L7e

Kinnitusseadme joonis: ...“

| m) | lisatakse 9a liide:



  „8a liide

  Näidisteatis – helisignaalseadme(te) paigaldamise süsteemi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses helisignaalseadme(te) paigaldamise süsteemiga








  Punkt nr | (Alam) kategooriad | Üksikasjalikud andmed |
| --- | --- | --- | --- |
| B. | | Üldteave süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta |
| 0.7. | L1e — L7e | Mark/margid (tootja kaubanimi/-nimed): ... |
| 0.8. | L1e — L7e | Tüüp: ... |
| 0.8.1. | L1e — L7e | Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ... |
| 0.8.2. | L1e — L7e | Tüübikinnitusnumber/-numbrid (kui on teada): ... |
| 0.8.3. | L1e — L7e | Tüübikinnitus(t)e väljastamise kuupäev (kui on teada): ... |
| 0.9. | | Tootjaettevõtte nimi ja aadress: ... |
| 0.9.1. | L1e — L7e | Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ... |
| 0.9.2. | L1e — L7e | Tootja volitatud esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ... |
| 0.10. | | Sõiduk(id), mille jaoks eraldi seadmestik on ette nähtud(21): |
| 0.10.1. | L1e — L7e | Tüüp(17): ... |
| 0.10.2. | L1e — L7e | Variant(17): ... |
| 0.10.3. | L1e — L7e | Versioon(17): ... |
| 0.10.4. | L1e — L7e | Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ... |
| 0.10.5. | L1e — L7e | Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(2): ... |
| C. | | Üldteave sõiduki, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta |
| 0.12. | | Toodangu nõuetele vastavus |
| 0.12.1. | L1e — L7e | Üldiste kvaliteedijuhtimissüsteemide kirjeldus |
| 1. | | KONSTRUKTSIOONI ÜLDISED KARAKTERISTIKUD |
| 1.7. | L4e, L5e-B, L6e-B, L7e-A2, L7e-B2, L7e-C | Rooli asukoht: vasakul/paremal/keskel(4): ... |
| 1.7.1. | L1e — L7e | Sõiduk on ette nähtud kasutamiseks parem-/vasakpoolse liikluse korral ja riikides, kus kasutatakse meetermõõdustiku / meetermõõdustiku ja inglise süsteemi mõõtühikuid(4): ... |
| 3. | | JÕUSEADME ÜLDANDMED |
| 3.1 | | Mootori tootja |
| 3.1.1. | | Sisepõlemismootor |
| 3.1.1.1. | L1e — L7e | Tootja: ... |
| 3.1.1.2. | L1e — L7e | Mootori kood (nagu see on märgitud mootorile või muud identifitseerimisandmed): ... |
| 3.1.2. | | Elektrimootor |
| 3.1.2.1. | L1e — L7e | Tootja: ... |
| 3.1.2.2. | L1e — L7e | Elektrimootori kood (nagu see on märgitud mootorile või muud identifitseerimisandmed): ... |
| 3.1.3. | | Hübriidrakendus |
| 3.1.3.1. | L1e — L7e | Tootja: ... |
| 3.1.3.2. | L1e — L7e | Rakendusekood (nagu see on märgitud mootorile või muud identifitseerimisandmed): ... |
| 3.2. | | Sisepõlemismootor |
| 3.2.1. | | Eriandmed mootori kohta |
| 3.2.1.2. | L1e — L7e | Tööpõhimõte: sisepõlemismootor / ottomootor / diiselmootor / välispõlemismootor / turbiin / suruõhk(4): ... |
| 3.2.1.3. | L1e — L7e | Tsükkel: neljataktiline/kahetaktiline/rootor/muu(4): ... |
| 3.2.1.4. | L1e — L7e | Silindrid |
| 3.2.1.4.1. | L1e — L7e | Arv: ... |
| 3.2.1.4.2. | L1e — L7e | Asetus(26): ... |
| 3.2.1.5. | L1e — L7e | Mootori töömaht(6): ...cm3 |
| 3.2.1.9. | L1e — L7e | Tavaline sooja mootori tühikäigukiirus: ...min– 1 |
| 3.2.3. | | Kütus |
| 3.2.3.1. | L1e — L7e | Kütuse liik:(9) |
| 3.2.3.2. | L1e — L7e | Eri kütuste tarbimine: ühe-/kahe-/segakütuseline(4) |
| 3.2.10. | | Jõuseadme jahutussüsteem ja selle juhtimine |
| 3.2.10.2. | L1e — L7e | Jahutussüsteem: vedelik: jah/ei(4) |
| 3.2.10.2.2. | L1e — L7e | Mootori temperatuuri regulaatori nimiseaded: ... |
| 3.2.10.2.3. | L1e — L7e | Vedeliku tüüp: ... |
| 3.2.10.2.4. | L1e — L7e | Ringluspump/-pumbad: jah/ei(4) |
| 3.2.10.2.4.1. | L1e — L7e | Omadused: ... |
| 3.2.10.2.5. | L1e — L7e | Ülekandearv(-arvud): ... |
| 3.2.10.2.6. | L1e — L7e | Ventilaatori ja selle käitusmehhanismi kirjeldus: ... |
| 3.2.10.3. | L1e — L7e | Õhkjahutus: jah/ei(4) |
| 3.2.10.3.3. | L1e — L7e | Ventilaator: jah/ei(4) |
| 3.2.10.3.3.1. | L1e — L7e | Omadused: ... |
| 3.2.13. | | Muud kui elektrilise jõuseadme elektrisüsteemid ja juhtimisseadmed |
| 3.2.13.1. | L1e — L7e | Nimipinge: ...V, maandatud plussiga/miinusega(4) |
| 3.2.13.2. | L1e — L7e | Generaator: jah/ei(4) |
| 3.2.13.2.1. | L1e — L7e | Nimivõimsus: ...VA |
| 3.3. | | Elektriline ja hübriidjõuseade ja selle juhtimine |
| 3.3.3. | | Elektriline veomootor |
| 3.3.3.2. | L1e — L7e | Tüüp (mähis, ergutusvool): ... |
| 3.3.3.3. | L1e — L7e | Tööpinge: ...V |
| 3.3.4. | | Jõuakud: |
| 3.3.4.1. | L1e — L7e | Esmane jõuaku |
| 3.3.4.1.1. | L1e — L7e | Elementide arv: ... |
| 3.3.4.1.2. | L1e — L7e | Mass: ...kg |
| 3.3.4.1.3. | L1e — L7e | Maht: ...Ah / ...V |
| 3.3.4.1.5. | L1e — L7e | Asukoht sõidukis: ... |
| 3.3.4.2. | L1e — L7e | Teisene jõuaku |
| 3.3.4.2.1. | L1e — L7e | Elementide arv: ... |
| 3.3.4.2.2. | L1e — L7e | Mass: ...kg |
| 3.3.4.2.3. | L1e — L7e | Maht: ...Ah / ...V |
| 3.3.4.2.5. | L1e — L7e | Asukoht sõidukis: ... |
| 3.3.5. | | Hübriidelektrisõiduk |
| 3.3.5.1. | L1e — L7e | Mootorite kombinatsioon (elektrimootori(te) ja/või sisepõlemismootori(te) ja/või muude arv)(4): ... |
| 3.3.5.2. | L1e — L7e | Hübriidelektrisõiduki kategooria: sõidukivälise laadimisega / sõidukivälise laadimiseta: |
| 3.3.5.3. | L1e — L7e | Töörežiimi lüliti: olemas/puudub(4) |
| 3.3.5.4. | L1e — L7e | Valitavad režiimid: jah/ei(4) |
| 3.3.5.5. | L1e — L7e | Ainult kütuserežiim: jah/ei(4) |
| 3.3.5.6. | L1e — L7e | Kütuseelementidel töötav sõiduk: jah/ei(4) |
| 3.3.5.7. | L1e — L7e | Hübriidrežiimid: jah/ei(4) (kui jah, siis lisada lühike kirjeldus): ... |
| 3.3.6. | | Energiasalvesti |
| 3.3.6.1. | L1e — L7e | Kirjeldus: (aku, kondensaator, hooratas/generaator)(4) |
| 3.3.6.2. | L1e — L7e | Tunnuskood: ... |
| * 3.3.6.3. | L1e — L7e | Elektrokeemilise paari liik: ... |
| 3.3.6.4. | L1e — L7e | Energia (aku puhul pinge ja mahtuvus (Ah) kahe tunni jooksul, kondensaatori puhul J ..., hooratta/generaatori puhul: J, ...,): ... |
| 3.3.6.5. | L1e — L7e | Laadur: sõidukisisene/sõidukiväline/puudub(4) |
| 3.4. | | Muud mootorid või nende kombinatsioon (teave konkreetsete mootorite osade kohta) |
| 3.4.1. | | Jahutussüsteem (tootja poolt lubatud temperatuurid) |
| 3.4.1.1. | L1e — L7e | Vedelikjahutus: ... |
| 3.4.1.1.1. | L1e — L7e | Suurim väljundtemperatuur: ...K |
| 3.4.1.2. | L1e — L7e | Õhkjahutus: ... |
| 3.4.1.2.1. | L1e — L7e | Võrdluspunkt: ... |
| 3.4.1.2.2. | L1e — L7e | Suurim temperatuur võrdluspunktis: ...K |
| 6. | | TEAVE KASUTUSOHUTUSE KOHTA |
| 6.5. | | Klaasid, klaasipuhastid ja -pesurid ning jäätumisvastased ja klaasisoojendusseadmed |
| 6.5.1. | | Tuuleklaas |
| 6.5.1.1. | L2e, L5e, L6e, L7e | Kasutatud materjalid: ... |
| 6.5.1.2. | L2e, L5e, L6e, L7e | Paigaldusviis: ... |
| 6.5.1.3. | L2e, L5e, L6e, L7e | Kaldenurk: ... |
| 6.5.1.4. | L2e, L5e, L6e, L7e | Tuuleklaasi lisaseadmed ja nende paigalduskoht ning võimalike elektriliste/elektrooniliste osade lühikirjeldus: ... |
| 6.5.1.5. | L2e, L5e, L6e, L7e | Tuuleklaasi mõõtjoonis: ... |
| 6.5.2. | | Muud aknad |
| 6.5.2.1. | L2e, L5e, L6e, L7e | Kasutatud materjalid: ... |
| 6.5.2.2. | L2e, L5e, L6e, L7e | Aknatõstuki elektriliste/elektrooniliste osade (kui on olemas) lühikirjeldus: ... |
| 6.5.3. | | Avanev katuseaken |
| 6.5.3.1. | L2e, L5e, L6e, L7e | Kasutatud materjalid: ... |
| 6.5.4. | | Muud klaaspaneelid |
| 6.5.4.1. | L2e, L5e, L6e, L7e | Kasutatud materjalid: ... |
| 6.6. | | Klaasipuhasti(d) |
| 6.6.1. | L2e, L5e, L6e, L7e | Üksikasjalik tehniline kirjeldus (sealhulgas fotod või joonised): ... |
| 6.7. | | Klaasipesur |
| 6.7.1. | L2e, L5e, L6e, L7e | Üksikasjalik tehniline kirjeldus (sealhulgas fotod või joonised): ... |
| 6.7.2. | L2e, L5e, L6e, L7e | Paagi maht: ...l |
| 6.8. | | Jäätumisvastased ja klaasisoojendusseadmed |
| 6.8.1. | L2e, L5e, L6e, L7e | Üksikasjalik tehniline kirjeldus (sealhulgas fotod või joonised): ... |
| 6.16. | | Istekohad (sadulad ja istmed) |
| 6.16.1. | L1e — L7e | Istekohtade arv: ... |
| 6.16.1.1. | L2e, L5e, L6e, L7e | Asukoht ja paigutus(8): ... |
| 6.16.4. | L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e | Kõikide istekohtade R-punkti(de) koordinaadid või joonis(ed): ... |
| 6.16.4.1. | L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e | Juhiiste: ... |
| 6.16.5. | L1e — L7e | Torso arvutuslik kaldenurk: ... |
| 6.16.5.1. | L1e — L7e | Juhiiste: ... |
| 6.20. | | Sõitjate kaitse, sealhulgas sisustus ja sõiduki uksed |
| 6.20.1. | | Kere |
| 6.20.1.1. | L2e, L5e-B, L6e-B, L7e | Kasutatud materjalid ja ehitusmeetodid: ... |
| 6.20.2. | | Sõitjateuksed, sulgurid ja hinged: |
| 6.20.2.1. | L2e, L5e, L6e, L7e | Uste arv, konfiguratsioon, mõõtmed ja suurim avamisnurk(5): ... |
| 6.20.3. | | Sõidukisisesed sõitjate turvaseadmed |
| 6.20.3.1. | L2e, L5e, L6e, L7e | Sisustuse fotod, joonised ja/või laotusjoonised, millel on märgitud sõitjateruumi osad ja kasutatud materjalid (välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid, juhtseadiste paigutus, istmed ja istmete tagumised osad), katus ja lükandkatus, seljatugi ...“; |

m)

lisatakse 9a liide:

„8a liide

Näidisteatis – helisignaalseadme(te) paigaldamise süsteemi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses helisignaalseadme(te) paigaldamise süsteemiga

Punkt nr

(Alam) kategooriad

Üksikasjalikud andmed

B.

Üldteave süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta

0.7.

L1e — L7e

Mark/margid (tootja kaubanimi/-nimed): ...

0.8.

L1e — L7e

Tüüp: ...

0.8.1.

L1e — L7e

Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ...

0.8.2.

L1e — L7e

Tüübikinnitusnumber/-numbrid (kui on teada): ...

0.8.3.

L1e — L7e

Tüübikinnitus(t)e väljastamise kuupäev (kui on teada): ...

0.9.

Tootjaettevõtte nimi ja aadress: ...

0.9.1.

L1e — L7e

Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

0.9.2.

L1e — L7e

Tootja volitatud esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ...

0.10.

Sõiduk(id), mille jaoks eraldi seadmestik on ette nähtud(21):

0.10.1.

L1e — L7e

Tüüp(17): ...

0.10.2.

L1e — L7e

Variant(17): ...

0.10.3.

L1e — L7e

Versioon(17): ...

0.10.4.

L1e — L7e

Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ...

0.10.5.

L1e — L7e

Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(2): ...

C.

Üldteave sõiduki, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta

0.12.

Toodangu nõuetele vastavus

0.12.1.

L1e — L7e

Üldiste kvaliteedijuhtimissüsteemide kirjeldus

1.

KONSTRUKTSIOONI ÜLDISED KARAKTERISTIKUD

1.7.

L4e, L5e-B, L6e-B, L7e-A2, L7e-B2, L7e-C

Rooli asukoht: vasakul/paremal/keskel(4): ...

1.7.1.

L1e — L7e

Sõiduk on ette nähtud kasutamiseks parem-/vasakpoolse liikluse korral ja riikides, kus kasutatakse meetermõõdustiku / meetermõõdustiku ja inglise süsteemi mõõtühikuid(4): ...

3.

JÕUSEADME ÜLDANDMED

3.1

Mootori tootja

3.1.1.

Sisepõlemismootor

3.1.1.1.

L1e — L7e

Tootja: ...

3.1.1.2.

L1e — L7e

Mootori kood (nagu see on märgitud mootorile või muud identifitseerimisandmed): ...

3.1.2.

Elektrimootor

3.1.2.1.

L1e — L7e

Tootja: ...

3.1.2.2.

L1e — L7e

Elektrimootori kood (nagu see on märgitud mootorile või muud identifitseerimisandmed): ...

3.1.3.

Hübriidrakendus

3.1.3.1.

L1e — L7e

Tootja: ...

3.1.3.2.

L1e — L7e

Rakendusekood (nagu see on märgitud mootorile või muud identifitseerimisandmed): ...

3.2.

Sisepõlemismootor

3.2.1.

Eriandmed mootori kohta

3.2.1.2.

L1e — L7e

Tööpõhimõte: sisepõlemismootor / ottomootor / diiselmootor / välispõlemismootor / turbiin / suruõhk(4): ...

3.2.1.3.

L1e — L7e

Tsükkel: neljataktiline/kahetaktiline/rootor/muu(4): ...

3.2.1.4.

L1e — L7e

Silindrid

3.2.1.4.1.

L1e — L7e

Arv: ...

3.2.1.4.2.

L1e — L7e

Asetus(26): ...

3.2.1.5.

L1e — L7e

Mootori töömaht(6): ...cm3

3.2.1.9.

L1e — L7e

Tavaline sooja mootori tühikäigukiirus: ...min– 1

3.2.3.

Kütus

3.2.3.1.

L1e — L7e

Kütuse liik:(9)

3.2.3.2.

L1e — L7e

Eri kütuste tarbimine: ühe-/kahe-/segakütuseline(4)

3.2.10.

Jõuseadme jahutussüsteem ja selle juhtimine

3.2.10.2.

L1e — L7e

Jahutussüsteem: vedelik: jah/ei(4)

3.2.10.2.2.

L1e — L7e

Mootori temperatuuri regulaatori nimiseaded: ...

3.2.10.2.3.

L1e — L7e

Vedeliku tüüp: ...

3.2.10.2.4.

L1e — L7e

Ringluspump/-pumbad: jah/ei(4)

3.2.10.2.4.1.

L1e — L7e

Omadused: ...

3.2.10.2.5.

L1e — L7e

Ülekandearv(-arvud): ...

3.2.10.2.6.

L1e — L7e

Ventilaatori ja selle käitusmehhanismi kirjeldus: ...

3.2.10.3.

L1e — L7e

Õhkjahutus: jah/ei(4)

3.2.10.3.3.

L1e — L7e

Ventilaator: jah/ei(4)

3.2.10.3.3.1.

L1e — L7e

Omadused: ...

3.2.13.

Muud kui elektrilise jõuseadme elektrisüsteemid ja juhtimisseadmed

3.2.13.1.

L1e — L7e

Nimipinge: ...V, maandatud plussiga/miinusega(4)

3.2.13.2.

L1e — L7e

Generaator: jah/ei(4)

3.2.13.2.1.

L1e — L7e

Nimivõimsus: ...VA

3.3.

Elektriline ja hübriidjõuseade ja selle juhtimine

3.3.3.

Elektriline veomootor

3.3.3.2.

L1e — L7e

Tüüp (mähis, ergutusvool): ...

3.3.3.3.

L1e — L7e

Tööpinge: ...V

3.3.4.

Jõuakud:

3.3.4.1.

L1e — L7e

Esmane jõuaku

3.3.4.1.1.

L1e — L7e

Elementide arv: ...

3.3.4.1.2.

L1e — L7e

Mass: ...kg

3.3.4.1.3.

L1e — L7e

Maht: ...Ah / ...V

3.3.4.1.5.

L1e — L7e

Asukoht sõidukis: ...

3.3.4.2.

L1e — L7e

Teisene jõuaku

3.3.4.2.1.

L1e — L7e

Elementide arv: ...

3.3.4.2.2.

L1e — L7e

Mass: ...kg

3.3.4.2.3.

L1e — L7e

Maht: ...Ah / ...V

3.3.4.2.5.

L1e — L7e

Asukoht sõidukis: ...

3.3.5.

Hübriidelektrisõiduk

3.3.5.1.

L1e — L7e

Mootorite kombinatsioon (elektrimootori(te) ja/või sisepõlemismootori(te) ja/või muude arv)(4): ...

3.3.5.2.

L1e — L7e

Hübriidelektrisõiduki kategooria: sõidukivälise laadimisega / sõidukivälise laadimiseta:

3.3.5.3.

L1e — L7e

Töörežiimi lüliti: olemas/puudub(4)

3.3.5.4.

L1e — L7e

Valitavad režiimid: jah/ei(4)

3.3.5.5.

L1e — L7e

Ainult kütuserežiim: jah/ei(4)

3.3.5.6.

L1e — L7e

Kütuseelementidel töötav sõiduk: jah/ei(4)

3.3.5.7.

L1e — L7e

Hübriidrežiimid: jah/ei(4) (kui jah, siis lisada lühike kirjeldus): ...

3.3.6.

Energiasalvesti

3.3.6.1.

L1e — L7e

Kirjeldus: (aku, kondensaator, hooratas/generaator)(4)

3.3.6.2.

L1e — L7e

Tunnuskood: ...

- 3.3.6.3.

L1e — L7e

Elektrokeemilise paari liik: ...

3.3.6.4.

L1e — L7e

Energia (aku puhul pinge ja mahtuvus (Ah) kahe tunni jooksul, kondensaatori puhul J ..., hooratta/generaatori puhul: J, ...,): ...

3.3.6.5.

L1e — L7e

Laadur: sõidukisisene/sõidukiväline/puudub(4)

3.4.

Muud mootorid või nende kombinatsioon (teave konkreetsete mootorite osade kohta)

3.4.1.

Jahutussüsteem (tootja poolt lubatud temperatuurid)

3.4.1.1.

L1e — L7e

Vedelikjahutus: ...

3.4.1.1.1.

L1e — L7e

Suurim väljundtemperatuur: ...K

3.4.1.2.

L1e — L7e

Õhkjahutus: ...

3.4.1.2.1.

L1e — L7e

Võrdluspunkt: ...

3.4.1.2.2.

L1e — L7e

Suurim temperatuur võrdluspunktis: ...K

6.

TEAVE KASUTUSOHUTUSE KOHTA

6.5.

Klaasid, klaasipuhastid ja -pesurid ning jäätumisvastased ja klaasisoojendusseadmed

6.5.1.

Tuuleklaas

6.5.1.1.

L2e, L5e, L6e, L7e

Kasutatud materjalid: ...

6.5.1.2.

L2e, L5e, L6e, L7e

Paigaldusviis: ...

6.5.1.3.

L2e, L5e, L6e, L7e

Kaldenurk: ...

6.5.1.4.

L2e, L5e, L6e, L7e

Tuuleklaasi lisaseadmed ja nende paigalduskoht ning võimalike elektriliste/elektrooniliste osade lühikirjeldus: ...

6.5.1.5.

L2e, L5e, L6e, L7e

Tuuleklaasi mõõtjoonis: ...

6.5.2.

Muud aknad

6.5.2.1.

L2e, L5e, L6e, L7e

Kasutatud materjalid: ...

6.5.2.2.

L2e, L5e, L6e, L7e

Aknatõstuki elektriliste/elektrooniliste osade (kui on olemas) lühikirjeldus: ...

6.5.3.

Avanev katuseaken

6.5.3.1.

L2e, L5e, L6e, L7e

Kasutatud materjalid: ...

6.5.4.

Muud klaaspaneelid

6.5.4.1.

L2e, L5e, L6e, L7e

Kasutatud materjalid: ...

6.6.

Klaasipuhasti(d)

6.6.1.

L2e, L5e, L6e, L7e

Üksikasjalik tehniline kirjeldus (sealhulgas fotod või joonised): ...

6.7.

Klaasipesur

6.7.1.

L2e, L5e, L6e, L7e

Üksikasjalik tehniline kirjeldus (sealhulgas fotod või joonised): ...

6.7.2.

L2e, L5e, L6e, L7e

Paagi maht: ...l

6.8.

Jäätumisvastased ja klaasisoojendusseadmed

6.8.1.

L2e, L5e, L6e, L7e

Üksikasjalik tehniline kirjeldus (sealhulgas fotod või joonised): ...

6.16.

Istekohad (sadulad ja istmed)

6.16.1.

L1e — L7e

Istekohtade arv: ...

6.16.1.1.

L2e, L5e, L6e, L7e

Asukoht ja paigutus(8): ...

6.16.4.

L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e

Kõikide istekohtade R-punkti(de) koordinaadid või joonis(ed): ...

6.16.4.1.

L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e

Juhiiste: ...

6.16.5.

L1e — L7e

Torso arvutuslik kaldenurk: ...

6.16.5.1.

L1e — L7e

Juhiiste: ...

6.20.

Sõitjate kaitse, sealhulgas sisustus ja sõiduki uksed

6.20.1.

Kere

6.20.1.1.

L2e, L5e-B, L6e-B, L7e

Kasutatud materjalid ja ehitusmeetodid: ...

6.20.2.

Sõitjateuksed, sulgurid ja hinged:

6.20.2.1.

L2e, L5e, L6e, L7e

Uste arv, konfiguratsioon, mõõtmed ja suurim avamisnurk(5): ...

6.20.3.

Sõidukisisesed sõitjate turvaseadmed

6.20.3.1.

L2e, L5e, L6e, L7e

Sisustuse fotod, joonised ja/või laotusjoonised, millel on märgitud sõitjateruumi osad ja kasutatud materjalid (välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid, juhtseadiste paigutus, istmed ja istmete tagumised osad), katus ja lükandkatus, seljatugi ...“;

| n) | lisatakse 9b liide:



  „9b liide

  Näidisteatis – juhtseadiste, märgulampide ja näidikute tähistussüsteemi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses juhtseadiste, märgulampide ja näidikute tähistussüsteemiga













  Punkt nr | (Alam) kategooriad | Üksikasjalikud andmed |
| --- | --- | --- | --- |
| B. | | Üldteave süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta |
| 0.7. | L1e — L7e | Mark/margid (tootja kaubanimi/-nimed): ... |
| 0.8. | L1e — L7e | Tüüp: ... |
| 0.8.1. | L1e — L7e | Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ... |
| 0.8.2. | L1e — L7e | Tüübikinnitusnumber/-numbrid (kui on teada): ... |
| 0.8.3. | L1e — L7e | Tüübikinnitus(t)e väljastamise kuupäev (kui on teada): ... |
| 0.9. | | Tootjaettevõtte nimi ja aadress: ... |
| 0.9.1. | L1e — L7e | Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ... |
| 0.9.2. | L1e — L7e | Tootja volitatud esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ... |
| 0.10. | | Sõiduk(id), mille jaoks eraldi seadmestik on ette nähtud(21): |
| 0.10.1. | L1e — L7e | Tüüp(17): ... |
| 0.10.2. | L1e — L7e | Variant(17): ... |
| 0.10.3. | L1e — L7e | Versioon(17): ... |
| 0.10.4. | L1e — L7e | Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ... |
| 0.10.5. | L1e — L7e | Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(2): ... |
| C. | | Üldteave sõiduki, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta |
| 0.12. | | Toodangu nõuetele vastavus |
| 0.12.1. | L1e — L7e | Üldiste kvaliteedijuhtimissüsteemide kirjeldus |
| 1. | | KONSTRUKTSIOONI ÜLDISED KARAKTERISTIKUD |
| 1.7. | L4e, L5e-B, L6e-B, L7e-A2, L7e-B2, L7e-C | Rooli asukoht: vasakul/paremal/keskel(4): ... |
| 6.9. | | Juhi kasutatavad juhtseadised, sh juhtseadiste, märgulampide ja näidikute tähistus |
| 6.9.1. | L1e — L7e | Juhtseadiste, märgulampide ja näidikute paigutus ning tähised: ... |
| 6.9.2. | L1e — L7e | Tähiste ja juhtseadiste, märgulampide ja näidikute paigutuse fotod ja/või joonised: ... |
| 6.9.3. | L1e — L7e | Juhtseadised, märgulambid ja näidikud, mis kuuluvad tähistamisele, juhul kui need on paigaldatud, sealhulgas selleks kasutatavad tähised: |
| 6.9.4. | L1e — L7e | Kokkuvõtlik tabel: sõiduk on varustatud järgmiste juhi kasutatavate juhtseadistega, sealhulgas näidikute ja märgulampidega(4)



  Juhtseadised, märgulambid ja näidikud, mis kuuluvad tähistamisele, kui need on paigaldatud, ning selleks kasutatavad tähised













  Tähise nr | Seade | Juhtseadis/näidik on olemas (1) | Tähistatud tähisega (1) | Kus (2) | Märgulamp on olemas (1) | Tähistatud tähisega (1) | Kus (2) |
| 1 | Tulede pealüliti | | | | | | |
| 2 | Lähitulelaternad | | | | | | |
| 3 | Kaugtulelaternad | | | | | | |
| 4 | Ääretulelaternad | | | | | | |
| 5 | Eesmised udutulelaternad | | | | | | |
| 6 | Tagumine udutulelatern | | | | | | |
| 7 | Esilaterna reguleerimisseade | | | | | | |
| 8 | Seisutulelaternad | | | | | | |
| 9 | Suunatulelaternad | | | | | | |
| 10 | Ohutuled | | | | | | |
| 11 | Klaasipuhasti | | | | | | |
| 12 | Klaasipesur | | | | | | |
| 13 | Klaasipuhasti ja -pesur | | | | | | |
| 14 | Esilaternate puhastusseade | | | | | | |
| 15 | Esiklaasi jäätumisvastased ja klaasisoojendusseadmed | | | | | | |
| 16 | Tagaklaasi jäätumisvastased ja klaasisoojendusseadmed | | | | | | |
| 17 | Ventilaator | | | | | | |
| 18 | Diiselmootori eelsoojendusseadis | | | | | | |
| 19 | Õhuklapp | | | | | | |
| 20 | Piduririkkest teavitav seade | | | | | | |
| 21 | Kütusetaseme näidik | | | | | | |
| 22 | Aku laadimistaseme näidik | | | | | | |
| 23 | Mootori jahutusvedeliku temperatuur | | | | | | |
| 24 | Rikkeindikaator | | | | | | |

n)

lisatakse 9b liide:

„9b liide

Näidisteatis – juhtseadiste, märgulampide ja näidikute tähistussüsteemi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses juhtseadiste, märgulampide ja näidikute tähistussüsteemiga

Punkt nr

(Alam) kategooriad

Üksikasjalikud andmed

B.

Üldteave süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta

0.7.

L1e — L7e

Mark/margid (tootja kaubanimi/-nimed): ...

0.8.

L1e — L7e

Tüüp: ...

0.8.1.

L1e — L7e

Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ...

0.8.2.

L1e — L7e

Tüübikinnitusnumber/-numbrid (kui on teada): ...

0.8.3.

L1e — L7e

Tüübikinnitus(t)e väljastamise kuupäev (kui on teada): ...

0.9.

Tootjaettevõtte nimi ja aadress: ...

0.9.1.

L1e — L7e

Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

0.9.2.

L1e — L7e

Tootja volitatud esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ...

0.10.

Sõiduk(id), mille jaoks eraldi seadmestik on ette nähtud(21):

0.10.1.

L1e — L7e

Tüüp(17): ...

0.10.2.

L1e — L7e

Variant(17): ...

0.10.3.

L1e — L7e

Versioon(17): ...

0.10.4.

L1e — L7e

Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ...

0.10.5.

L1e — L7e

Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(2): ...

C.

Üldteave sõiduki, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta

0.12.

Toodangu nõuetele vastavus

0.12.1.

L1e — L7e

Üldiste kvaliteedijuhtimissüsteemide kirjeldus

1.

KONSTRUKTSIOONI ÜLDISED KARAKTERISTIKUD

1.7.

L4e, L5e-B, L6e-B, L7e-A2, L7e-B2, L7e-C

Rooli asukoht: vasakul/paremal/keskel(4): ...

6.9.

Juhi kasutatavad juhtseadised, sh juhtseadiste, märgulampide ja näidikute tähistus

6.9.1.

L1e — L7e

Juhtseadiste, märgulampide ja näidikute paigutus ning tähised: ...

6.9.2.

L1e — L7e

Tähiste ja juhtseadiste, märgulampide ja näidikute paigutuse fotod ja/või joonised: ...

6.9.3.

L1e — L7e

Juhtseadised, märgulambid ja näidikud, mis kuuluvad tähistamisele, juhul kui need on paigaldatud, sealhulgas selleks kasutatavad tähised:

6.9.4.

L1e — L7e

Kokkuvõtlik tabel: sõiduk on varustatud järgmiste juhi kasutatavate juhtseadistega, sealhulgas näidikute ja märgulampidega(4)

Juhtseadised, märgulambid ja näidikud, mis kuuluvad tähistamisele, kui need on paigaldatud, ning selleks kasutatavad tähised

Tähise nr

Seade

Juhtseadis/näidik on olemas (1)

Tähistatud tähisega (1)

Kus (2)

Märgulamp on olemas (1)

Tähistatud tähisega (1)

Kus (2)

1

Tulede pealüliti

2

Lähitulelaternad

3

Kaugtulelaternad

4

Ääretulelaternad

5

Eesmised udutulelaternad

6

Tagumine udutulelatern

7

Esilaterna reguleerimisseade

8

Seisutulelaternad

9

Suunatulelaternad

10

Ohutuled

11

Klaasipuhasti

12

Klaasipesur

13

Klaasipuhasti ja -pesur

14

Esilaternate puhastusseade

15

Esiklaasi jäätumisvastased ja klaasisoojendusseadmed

16

Tagaklaasi jäätumisvastased ja klaasisoojendusseadmed

17

Ventilaator

18

Diiselmootori eelsoojendusseadis

19

Õhuklapp

20

Piduririkkest teavitav seade

21

Kütusetaseme näidik

22

Aku laadimistaseme näidik

23

Mootori jahutusvedeliku temperatuur

24

Rikkeindikaator

6.9.5.

L1e — L7e

Juhtseadised, märgulambid ja näidikud, mille tähistamine, kui need on paigaldatud, on vabatahtlik, ning selleks kasutatavad tähised

| Tähise nr | Seade | Juhtseadis/näidik on olemas (3) | Tähistatud tähisega (3) | Kus (4) | Märgulamp on olemas (3) | Tähistatud tähisega (3) | Kus (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Seisupidur | | | | | | |
| 2 | Tagaklaasipuhasti | | | | | | |
| 3 | Tagaklaasipesur | | | | | | |
| 4 | Tagaklaasipuhasti ja -pesur | | | | | | |
| 5 | Esiklaasipuhasti pausidega töörežiimi juhtseade | | | | | | |
| 6 | Helisignaalseade (signaalpasun) | | | | | | |
| 7 | Mootoriruumi kaas | | | | | | |
| 8 | Pagasiruumi kaas | | | | | | |
| 9 | Turvavöö | | | | | | |
| 10 | Mootori õlirõhu näidik | | | | | | |
| 11 | Pliivaba bensiini kasutamist nõudev seade | | | | | | |
| 12 | ... | | | | | | |
| 13 | ... | | | | | | |

Tähise nr

Seade

Juhtseadis/näidik on olemas (3)

Tähistatud tähisega (3)

Kus (4)

Märgulamp on olemas (3)

Tähistatud tähisega (3)

Kus (4)

1

Seisupidur

2

Tagaklaasipuhasti

3

Tagaklaasipesur

4

Tagaklaasipuhasti ja -pesur

5

Esiklaasipuhasti pausidega töörežiimi juhtseade

6

Helisignaalseade (signaalpasun)

7

Mootoriruumi kaas

8

Pagasiruumi kaas

9

Turvavöö

10

Mootori õlirõhu näidik

11

Pliivaba bensiini kasutamist nõudev seade

12

...

13

...

| o) | lisatakse 11a liide:



  „11a liide

  Näidisteatis – turvavöö kinnitussüsteemi tüübi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses turvavöö kinnitussüsteemi tüübiga












  Punkt nr | (Alam) kategooriad | Üksikasjalikud andmed |
| --- | --- | --- | --- |
| B. | | Üldteave süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta |
| 0.7. | L1e — L7e | Mark/margid (tootja kaubanimi/-nimed): ... |
| 0.8. | L1e — L7e | Tüüp: ... |
| 0.8.1. | L1e — L7e | Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ... |
| 0.8.2. | L1e — L7e | Tüübikinnitusnumber/-numbrid (kui on teada): ... |
| 0.8.3. | L1e — L7e | Tüübikinnitus(t)e väljastamise kuupäev (kui on teada): ... |
| 0.9. | | Tootjaettevõtte nimi ja aadress: ... |
| 0.9.1. | L1e — L7e | Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ... |
| 0.9.2. | L1e — L7e | Tootja volitatud esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ... |
| 0.10. | | Sõiduk(id), mille jaoks eraldi seadmestik on ette nähtud(21): |
| 0.10.1. | L1e — L7e | Tüüp(17): ... |
| 0.10.2. | L1e — L7e | Variant(17): ... |
| 0.10.3. | L1e — L7e | Versioon(17): ... |
| 0.10.4. | L1e — L7e | Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ... |
| 0.10.5. | L1e — L7e | Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(2): ... |
| C. | | Üldteave sõiduki, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta |
| 0.12. | | Toodangu nõuetele vastavus |
| 0.12.1. | L1e — L7e | Üldiste kvaliteedijuhtimissüsteemide kirjeldus |
| 1. | | KONSTRUKTSIOONI ÜLDISED KARAKTERISTIKUD |
| 1.4. | L1e — L7e | Šassii (kui on olemas) (üldjoonis): ... |
| 1.5. | L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-A2, L7e-B2, L7e-C | Kere materjal: ... |
| 1.7. | L4e, L5e-B, L6e-B, L7e-A2, L7e-B2, L7e-C | Rooli asukoht: vasakul/paremal/keskel(4): ... |
| 6. | | TEAVE KASUTUSOHUTUSE KOHTA |
| 6.14. | | Turvavööd ja/või muud turvasüsteemid |
| 6.14.1. | L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e | Turvavööde ja muude turvasüsteemide ning istmete, mille juurde need kuuluvad, arv ja asukoht:
  (L = vasakpoolne, R = parempoolne, C = keskmine) |
| | | Turvavööde konfiguratsioon ja asjakohane teave | | | Täielik ELi tüübikinnitustähis | Variant (vajaduse korral) | Turvavöö kõrguse regulaator (jah/ei/valikuline) |
| Esimene istmerida | | L | | | |
| C | | | |
| R | | | |
| Teine istmerida | | L | | | |
| C | | | |
| R | | | |
| L = vasakpoolne, C = keskmine, R = parempoolne |

o)

lisatakse 11a liide:

„11a liide

Näidisteatis – turvavöö kinnitussüsteemi tüübi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses turvavöö kinnitussüsteemi tüübiga

Punkt nr

(Alam) kategooriad

Üksikasjalikud andmed

B.

Üldteave süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta

0.7.

L1e — L7e

Mark/margid (tootja kaubanimi/-nimed): ...

0.8.

L1e — L7e

Tüüp: ...

0.8.1.

L1e — L7e

Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ...

0.8.2.

L1e — L7e

Tüübikinnitusnumber/-numbrid (kui on teada): ...

0.8.3.

L1e — L7e

Tüübikinnitus(t)e väljastamise kuupäev (kui on teada): ...

0.9.

Tootjaettevõtte nimi ja aadress: ...

0.9.1.

L1e — L7e

Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

0.9.2.

L1e — L7e

Tootja volitatud esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ...

0.10.

Sõiduk(id), mille jaoks eraldi seadmestik on ette nähtud(21):

0.10.1.

L1e — L7e

Tüüp(17): ...

0.10.2.

L1e — L7e

Variant(17): ...

0.10.3.

L1e — L7e

Versioon(17): ...

0.10.4.

L1e — L7e

Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ...

0.10.5.

L1e — L7e

Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(2): ...

C.

Üldteave sõiduki, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta

0.12.

Toodangu nõuetele vastavus

0.12.1.

L1e — L7e

Üldiste kvaliteedijuhtimissüsteemide kirjeldus

1.

KONSTRUKTSIOONI ÜLDISED KARAKTERISTIKUD

1.4.

L1e — L7e

Šassii (kui on olemas) (üldjoonis): ...

1.5.

L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-A2, L7e-B2, L7e-C

Kere materjal: ...

1.7.

L4e, L5e-B, L6e-B, L7e-A2, L7e-B2, L7e-C

Rooli asukoht: vasakul/paremal/keskel(4): ...

6.

TEAVE KASUTUSOHUTUSE KOHTA

6.14.

Turvavööd ja/või muud turvasüsteemid

6.14.1.

L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e

Turvavööde ja muude turvasüsteemide ning istmete, mille juurde need kuuluvad, arv ja asukoht:

(L = vasakpoolne, R = parempoolne, C = keskmine)

Turvavööde konfiguratsioon ja asjakohane teave

Täielik ELi tüübikinnitustähis

Variant (vajaduse korral)

Turvavöö kõrguse regulaator (jah/ei/valikuline)

Esimene istmerida

L

C

R

Teine istmerida

L

C

R

L = vasakpoolne, C = keskmine, R = parempoolne

6.14.2.

L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e

Eritüüpi turvavöö kirjeldus juhul, kui üks kinnituspunkt asub istme seljatoes või sisaldab energianeeldurit: ...

6.14.3.

L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e

Kinnituspunktide arv ja paigutus: ...

6.14.4.

L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e

Elektriliste/elektrooniliste osade lühikirjeldus: ...

6.15.

Turvavööde kinnituspunktid

6.15.1.

L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e

Kere fotod ja/või joonised, millele on märgitud kinnituspunktide tegelik asukoht ja mõõtmed koos R-punktidega: ...

6.15.2.

L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e

Turvavööde kinnituspunktide ja sõiduki keredetailide, millele need on kinnitatud, joonised (märkida ka kasutatud materjalid): ...

6.15.3.

L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e

Sõidukil olevate kinnituspunktide külge kinnitamiseks tüübikinnituse saanud rihmatüübid(14): ...

Turvavööde kinnituspunktide konfiguratsioon ja asjakohane teave

| | Kinnituspunkti asukoht |
| --- | --- |
| Sõiduki kerel | Istmel |
| Esimene istmerida |
| Parempoolne iste | | Alumised kinnituspunktid
  Ülemised kinnituspunktid | | välisküljel siseküljel | | |
| Keskmine iste | | Alumised kinnituspunktid
  Ülemised kinnituspunktid | | paremal vasakul | | |
| Vasakpoolne iste | | Alumised kinnituspunktid
  Ülemised kinnituspunktid | | välisküljel siseküljel | | |
| Teine istmerida |
| Parempoolne iste | | Alumised kinnituspunktid
  Ülemised kinnituspunktid | | välisküljel siseküljel | | |
| Keskmine iste | | Alumised kinnituspunktid
  Ülemised kinnituspunktid | | paremal vasakul | | |
| Vasakpoolne iste | | Alumised kinnituspunktid
  Ülemised kinnituspunktid | | välisküljel siseküljel | | |

Kinnituspunkti asukoht

Sõiduki kerel

Istmel

Esimene istmerida

Parempoolne iste

Alumised kinnituspunktid

Ülemised kinnituspunktid

välisküljel siseküljel

Keskmine iste

Alumised kinnituspunktid

Ülemised kinnituspunktid

paremal vasakul

Vasakpoolne iste

Alumised kinnituspunktid

Ülemised kinnituspunktid

välisküljel siseküljel

Teine istmerida

Parempoolne iste

Alumised kinnituspunktid

Ülemised kinnituspunktid

välisküljel siseküljel

Keskmine iste

Alumised kinnituspunktid

Ülemised kinnituspunktid

paremal vasakul

Vasakpoolne iste

Alumised kinnituspunktid

Ülemised kinnituspunktid

välisküljel siseküljel

6.15.4.

L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e

Iga istekoha tüübikinnitustähis: ...

6.15.5.

L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e

Eriseade (nt istme kõrguse regulaator, eelpinguti, jne): ...

6.15.6.

L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e

Kere fotod ja/või joonised, millele on märgitud kinnituspunktide tegelik asukoht ja mõõtmed koos R-punktidega: ...

6.15.7.

L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e

Märkus: ...“;

| p) | lisatakse 11b liide:



  „11b liide

  Näidisteatis – juhitavus-, kurviomaduste ja pööratavussüsteemi tüübi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses juhitavus-, kurviomaduste ja pööratavussüsteemi tüübiga








  Punkt nr | (Alam) kategooriad | Üksikasjalikud andmed |
| --- | --- | --- | --- |
| B. | | Üldteave süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta |
| 0.7. | L1e — L7e | Mark/margid (tootja kaubanimi/-nimed): ... |
| 0.8. | L1e — L7e | Tüüp: ... |
| 0.8.1. | L1e — L7e | Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ... |
| 0.8.2. | L1e — L7e | Tüübikinnitusnumber/-numbrid (kui on teada): ... |
| 0.8.3. | L1e — L7e | Tüübikinnitus(t)e väljastamise kuupäev (kui on teada): ... |
| 0.9. | | Tootjaettevõtte nimi ja aadress: ... |
| 0.9.1. | L1e — L7e | Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ... |
| 0.9.2. | L1e — L7e | Tootja volitatud esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ... |
| 0.10. | | Sõiduk(id), mille jaoks eraldi seadmestik on ette nähtud(21): |
| 0.10.1. | L1e — L7e | Tüüp(17): ... |
| 0.10.2. | L1e — L7e | Variant(17): ... |
| 0.10.3. | L1e — L7e | Versioon(17): ... |
| 0.10.4. | L1e — L7e | Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ... |
| 0.10.5. | L1e — L7e | Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(2): ... |
| C. | | Üldteave sõiduki, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta |
| 0.12. | | Toodangu nõuetele vastavus |
| 0.12.1. | L1e — L7e | Üldiste kvaliteedijuhtimissüsteemide kirjeldus |
| 1. | | KONSTRUKTSIOONI ÜLDISED KARAKTERISTIKUD |
| 1.1. | L1e — L7e | Representatiivsõiduki fotod ja/või joonised: ... |
| 1.3. | L1e — L7e | Telgede ja rataste arv: ... |
| 1.3.1. | L1e — L7e | Topeltratastega teljed(23): ... |
| 1.3.2. | L1e — L7e | Veoteljed(23): ... |
| 1.7. | L4e, L5e-B, L6e-B, L7e-A2, L7e-B2, L7e-C | Rooli asukoht: vasakul/paremal/keskel(4): ... |
| 1.8. | | Mootori võimsus |
| 1.8.1. | L3e, L4e, L5e, L7e-A, L7e-B2 | Sõiduki suurim deklareeritud kiirus: ...km/h |
| 1.8.2. | L1e, L2e, L6e, L7e-B1, L7e-C | Sõiduki suurim valmistajakiirus(22): ...km/h ja käik, mille juures see saavutatakse: ... |
| 2. | | MASS JA MÕÕTMED

  (kg ja mm). Vajaduse korral viidata joonisele. |
| 2.1 | | Sõiduki massi vahemik (üldine) |
| 2.1.3. | L1e — L7e | Suurim tehniliselt lubatud täismass: ...kg |
| 2.1.3.1. | L1e — L7e | Esiteljele rakenduv suurim tehniliselt lubatud täismass: ...kg |
| 2.1.3.2. | L1e — L7e | Tagateljele rakenduv suurim tehniliselt lubatud täismass: ...kg |
| 2.1.3.3. | L4e | Külghaagise teljele rakenduv suurim tehniliselt lubatud täismass: ...kg |
| 2.2. | | Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed) |
| 2.2.1. | L1e — L7e | Pikkus: ...mm |
| 2.2.2. | L1e — L7e | Laius: ...mm |
| 2.2.3. | L1e — L7e | Kõrgus: ...mm |
| 2.2.4. | L1e — L7e | Teljevahe: ...mm |
| 2.2.4.1. | L4e | Külghaagise teljevahe(28): ...mm |
| 2.2.5. | | Rööbe |
| 2.2.5.1. | L1e — L7e, kui on varustatud topeltratastega L2e, L4e, L5e, L6e, L7e | Eesmine rööbe: ...mm |
| 2.2.5.2. | L1e — L7e, kui on varustatud topeltratastega | Tagumine rööbe: ...mm |
| 2.2.5.3. | L2e, L4e, L5e, L6e, L7e | Külghaagise rööbe: ...mm |
| 2.2.6. | L7e-B | Esiülend: ...mm |
| 2.2.7. | L7e-B | Tagaülend: ...mm |
| 3. | | JÕUSEADME ÜLDANDMED |
| 3.5. | | Ülekandeseade ja selle juhtimine(13) |
| 3.5.1. | L1e — L7e | Sõiduki ülekandeseadme ja selle juhtimissüsteemi (käiguvahetus, siduri juhtimine või muu ülekandeseadme osa) lühikirjeldus ja skemaatiline joonis: ... |
| 3.6. | | Ohutu kurvisõidu seade |
| 3.6.1. | L1e — L7e, kui on varustatud topeltratastega, L2e, L5e, L6e, L7e | Ohutu kurvisõidu seade (määruse (EL) nr 168/2013 VIII lisa): jah/ei (4) diferentsiaal/muu (4) |
| 3.6.2. | L1e — L7e, kui on varustatud topeltratastega, L2e, L5e, L6e, L7e | Diferentsiaalilukk: jah/ei/valikuline(4) |
| 3.6.3. | L1e — L7e | Ohutu kurvisõidu seadme, diferentsiaaliluku ja nende juhtimissüsteemi lühikirjeldus ja skemaatiline joonis: ... |
| 3.7. | | Vedrustus ja selle juhtimine |
| 3.7.1. | L1e — L7e | Vedrustuse ja selle juhtimissüsteemi lühikirjeldus ja skemaatiline joonis: ... |
| 6. | | TEAVE KASUTUSOHUTUSE KOHTA |
| 6.17. | | Juhitavus, kurviomadused ja pööratavus |
| 6.17.1. | L1e — L7e | Juhttelje/-telgede skemaatiline joonis, kus on näha rooligeomeetria: ... |
| 6.17.2. | | Rooliajam ja rooli juhtseade |
| 6.17.2.1. | L1e — L7e | Rooliajami tüüp (vajadusel täpsustada esi- ja tagasilla kohta): ... |
| 6.17.2.2. | L1e — L7e | Ülekanne ratastele (kaasa arvatud muu kui mehaaniline, täpsustada esi- ja tagasilla kohta): ... |
| 6.17.2.2.1. | L1e — L7e | Elektriliste/elektrooniliste osade lühikirjeldus: ... |
| 6.17.2.3. | L1e — L7e | Rooliajami skeem: ... |
| 6.17.2.4. | L2e, L5e, L6e, L7e | Rooliseadme(te) skemaatiline joonis (joonised): ... |
| 6.17.2.5. | L2e, L5e, L6e, L7e | Rooliseadme(te) reguleerimisvahemik ja -meetod: ... |
| 6.17.2.6. | L2e, L5e, L6e, L7e | Võimendusviis: ... |
| 6.17.3. | | Rataste suurim pöördenurk |
| 6.17.3.1. | L1e — L7e | Paremale: ...kraadi; rooliratta pöörete arv (või samaväärsed andmed): ... |
| 6.17.3.2. | L1e — L7e | Vasakule: ...kraadi; rooliratta pöörete arv (või samaväärsed andmed): ... |
| 6.18. | | Rehvide/rataste kombinatsioon |
| 6.18.1. | | Rehvid: |
| 6.18.1.1. | | Suuruse tähistus |
| 6.18.1.1.1. | L1e — L7e | 1. telg: ... |
| 6.18.1.1.2. | L1e — L7e | 2. telg: ... |
| 6.18.1.1.3. | L4e | Külghaagise ratas: ... |
| 6.18.1.4. | L1e — L7e | Sõiduki tootja soovitatav rehvirõhk (soovitatavad rehvirõhud): ...kPa“; |

p)

lisatakse 11b liide:

„11b liide

Näidisteatis – juhitavus-, kurviomaduste ja pööratavussüsteemi tüübi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses juhitavus-, kurviomaduste ja pööratavussüsteemi tüübiga

Punkt nr

(Alam) kategooriad

Üksikasjalikud andmed

B.

Üldteave süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta

0.7.

L1e — L7e

Mark/margid (tootja kaubanimi/-nimed): ...

0.8.

L1e — L7e

Tüüp: ...

0.8.1.

L1e — L7e

Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ...

0.8.2.

L1e — L7e

Tüübikinnitusnumber/-numbrid (kui on teada): ...

0.8.3.

L1e — L7e

Tüübikinnitus(t)e väljastamise kuupäev (kui on teada): ...

0.9.

Tootjaettevõtte nimi ja aadress: ...

0.9.1.

L1e — L7e

Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

0.9.2.

L1e — L7e

Tootja volitatud esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ...

0.10.

Sõiduk(id), mille jaoks eraldi seadmestik on ette nähtud(21):

0.10.1.

L1e — L7e

Tüüp(17): ...

0.10.2.

L1e — L7e

Variant(17): ...

0.10.3.

L1e — L7e

Versioon(17): ...

0.10.4.

L1e — L7e

Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ...

0.10.5.

L1e — L7e

Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(2): ...

C.

Üldteave sõiduki, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta

0.12.

Toodangu nõuetele vastavus

0.12.1.

L1e — L7e

Üldiste kvaliteedijuhtimissüsteemide kirjeldus

1.

KONSTRUKTSIOONI ÜLDISED KARAKTERISTIKUD

1.1.

L1e — L7e

Representatiivsõiduki fotod ja/või joonised: ...

1.3.

L1e — L7e

Telgede ja rataste arv: ...

1.3.1.

L1e — L7e

Topeltratastega teljed(23): ...

1.3.2.

L1e — L7e

Veoteljed(23): ...

1.7.

L4e, L5e-B, L6e-B, L7e-A2, L7e-B2, L7e-C

Rooli asukoht: vasakul/paremal/keskel(4): ...

1.8.

Mootori võimsus

1.8.1.

L3e, L4e, L5e, L7e-A, L7e-B2

Sõiduki suurim deklareeritud kiirus: ...km/h

1.8.2.

L1e, L2e, L6e, L7e-B1, L7e-C

Sõiduki suurim valmistajakiirus(22): ...km/h ja käik, mille juures see saavutatakse: ...

2.

MASS JA MÕÕTMED

(kg ja mm). Vajaduse korral viidata joonisele.

2.1

Sõiduki massi vahemik (üldine)

2.1.3.

L1e — L7e

Suurim tehniliselt lubatud täismass: ...kg

2.1.3.1.

L1e — L7e

Esiteljele rakenduv suurim tehniliselt lubatud täismass: ...kg

2.1.3.2.

L1e — L7e

Tagateljele rakenduv suurim tehniliselt lubatud täismass: ...kg

2.1.3.3.

L4e

Külghaagise teljele rakenduv suurim tehniliselt lubatud täismass: ...kg

2.2.

Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed)

2.2.1.

L1e — L7e

Pikkus: ...mm

2.2.2.

L1e — L7e

Laius: ...mm

2.2.3.

L1e — L7e

Kõrgus: ...mm

2.2.4.

L1e — L7e

Teljevahe: ...mm

2.2.4.1.

L4e

Külghaagise teljevahe(28): ...mm

2.2.5.

Rööbe

2.2.5.1.

L1e — L7e, kui on varustatud topeltratastega L2e, L4e, L5e, L6e, L7e

Eesmine rööbe: ...mm

2.2.5.2.

L1e — L7e, kui on varustatud topeltratastega

Tagumine rööbe: ...mm

2.2.5.3.

L2e, L4e, L5e, L6e, L7e

Külghaagise rööbe: ...mm

2.2.6.

L7e-B

Esiülend: ...mm

2.2.7.

L7e-B

Tagaülend: ...mm

3.

JÕUSEADME ÜLDANDMED

3.5.

Ülekandeseade ja selle juhtimine(13)

3.5.1.

L1e — L7e

Sõiduki ülekandeseadme ja selle juhtimissüsteemi (käiguvahetus, siduri juhtimine või muu ülekandeseadme osa) lühikirjeldus ja skemaatiline joonis: ...

3.6.

Ohutu kurvisõidu seade

3.6.1.

L1e — L7e, kui on varustatud topeltratastega, L2e, L5e, L6e, L7e

Ohutu kurvisõidu seade (määruse (EL) nr 168/2013 VIII lisa): jah/ei (4) diferentsiaal/muu (4)

3.6.2.

L1e — L7e, kui on varustatud topeltratastega, L2e, L5e, L6e, L7e

Diferentsiaalilukk: jah/ei/valikuline(4)

3.6.3.

L1e — L7e

Ohutu kurvisõidu seadme, diferentsiaaliluku ja nende juhtimissüsteemi lühikirjeldus ja skemaatiline joonis: ...

3.7.

Vedrustus ja selle juhtimine

3.7.1.

L1e — L7e

Vedrustuse ja selle juhtimissüsteemi lühikirjeldus ja skemaatiline joonis: ...

6.

TEAVE KASUTUSOHUTUSE KOHTA

6.17.

Juhitavus, kurviomadused ja pööratavus

6.17.1.

L1e — L7e

Juhttelje/-telgede skemaatiline joonis, kus on näha rooligeomeetria: ...

6.17.2.

Rooliajam ja rooli juhtseade

6.17.2.1.

L1e — L7e

Rooliajami tüüp (vajadusel täpsustada esi- ja tagasilla kohta): ...

6.17.2.2.

L1e — L7e

Ülekanne ratastele (kaasa arvatud muu kui mehaaniline, täpsustada esi- ja tagasilla kohta): ...

6.17.2.2.1.

L1e — L7e

Elektriliste/elektrooniliste osade lühikirjeldus: ...

6.17.2.3.

L1e — L7e

Rooliajami skeem: ...

6.17.2.4.

L2e, L5e, L6e, L7e

Rooliseadme(te) skemaatiline joonis (joonised): ...

6.17.2.5.

L2e, L5e, L6e, L7e

Rooliseadme(te) reguleerimisvahemik ja -meetod: ...

6.17.2.6.

L2e, L5e, L6e, L7e

Võimendusviis: ...

6.17.3.

Rataste suurim pöördenurk

6.17.3.1.

L1e — L7e

Paremale: ...kraadi; rooliratta pöörete arv (või samaväärsed andmed): ...

6.17.3.2.

L1e — L7e

Vasakule: ...kraadi; rooliratta pöörete arv (või samaväärsed andmed): ...

6.18.

Rehvide/rataste kombinatsioon

6.18.1.

Rehvid:

6.18.1.1.

Suuruse tähistus

6.18.1.1.1.

L1e — L7e

1. telg: ...

6.18.1.1.2.

L1e — L7e

2. telg: ...

6.18.1.1.3.

L4e

Külghaagise ratas: ...

6.18.1.4.

L1e — L7e

Sõiduki tootja soovitatav rehvirõhk (soovitatavad rehvirõhud): ...kPa“;

| q) | lisatakse 13a liide:



  „13a liide

  Näidisteatis – sõitjate kaitse süsteemi, sealhulgas sisustuse, peatugede ja sõiduki uste süsteemi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses sõitjate kaitse süsteemi, sealhulgas sisustuse, peatugede, turvavööde ja sõiduki ustega








  Punkt nr | (Alam) kategooriad | Üksikasjalikud andmed |
| --- | --- | --- | --- |
| B. | | Üldteave süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta |
| 0.7. | L1e — L7e | Mark/margid (tootja kaubanimi/-nimed): ... |
| 0.8. | L1e — L7e | Tüüp: ... |
| 0.8.1. | L1e — L7e | Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ... |
| 0.8.2. | L1e — L7e | Tüübikinnitusnumber/-numbrid (kui on teada): ... |
| 0.8.3. | L1e — L7e | Tüübikinnitus(t)e väljastamise kuupäev (kui on teada): ... |
| 0.9. | | Tootjaettevõtte nimi ja aadress: ... |
| 0.9.1. | L1e — L7e | Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ... |
| 0.9.2. | L1e — L7e | Tootja volitatud esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ... |
| 0.10. | | Sõiduk(id), mille jaoks eraldi seadmestik on ette nähtud(21): |
| 0.10.1. | L1e — L7e | Tüüp(17): ... |
| 0.10.2. | L1e — L7e | Variant(17): ... |
| 0.10.3. | L1e — L7e | Versioon(17): ... |
| 0.10.4. | L1e — L7e | Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ... |
| 0.10.5. | L1e — L7e | Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(2): ... |
| C. | | Üldteave sõiduki, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta |
| 0.12. | | Toodangu nõuetele vastavus |
| 0.12.1. | L1e — L7e | Üldiste kvaliteedijuhtimissüsteemide kirjeldus |
| 1. | | KONSTRUKTSIOONI ÜLDISED KARAKTERISTIKUD |
| 1.7. | L4e, L5e-B, L6e-B, L7e-A2, L7e-B2, L7e-C | Rooli asukoht: vasakul/paremal/keskel(4): ... |
| 6. | | TEAVE KASUTUSOHUTUSE KOHTA |
| 6.16. | | Istekohad (sadulad ja istmed) |
| 6.16.1. | L1e — L7e | Istekohtade arv: ... |
| 6.16.1.1. | L2e, L5e, L6e, L7e | Asukoht ja paigutus(8): ... |
| 6.16.2. | L1e — L7e | Istekoha liik: iste/sadul(4) |
| 6.16.3. | L1e — L7e | Kirjeldus ja joonised: |
| 6.16.3.1. | L1e — L7e | Istmed ja nende kinnituspunktid: ... |
| 6.16.3.2. | L1e — L7e | Reguleerimissüsteem:... |
| 6.16.3.3. | L1e — L7e | Nihutus- ja lukustussüsteemid: ... |
| 6.16.3.4. | L1e — L7e | Turvavööde kinnituspunktid (kui need on istme küljes): ... |
| 6.16.3.5. | L1e — L7e | Kinnituspunktidena kasutatavad sõidukiosad: ... |
| 6.16.4. | L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e | Kõikide istekohtade R-punkti(de) koordinaadid või joonis(ed): ... |
| 6.16.4.1. | L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e | Juhiiste: ... |
| 6.16.4.2. | L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e | Kõik muud istmed: ... |
| 6.16.5. | L1e — L7e | Torso arvutuslik kaldenurk: ... |
| 6.16.5.1. | L1e — L7e | Juhiiste: ... |
| 6.16.5.2. | L1e — L7e | Kõik muud istmed: ... |
| 6.20. | | Sõitjate kaitse, sealhulgas sisustus ja sõiduki uksed |
| 6.20.1. | | Kere |
| 6.20.1.1. | L2e, L5e-B, L6e-B, L7e | Kasutatud materjalid ja ehitusmeetodid: |
| 6.20.2. | | Sõitjateuksed, sulgurid ja hinged: |
| 6.20.2.1. | L2e, L5e, L6e, L7e | Uste arv, konfiguratsioon, mõõtmed ja suurim avamisnurk(5): ... |
| 6.20.2.2. | L2e, L5e, L6e, L7e | Sulgurite ja hingede joonised ning nende asukoht ustel: ... |
| 6.20.2.3. | L2e, L5e, L6e, L7e | Sulgurite ja hingede tehniline kirjeldus: ... |
| 6.20.2.4. | L2e, L5e, L6e, L7e | Üksikasjad (k.a mõõtmed) sissepääsude, astmete ja vajalike käepidemete kohta, kui need on olemas: ... |
| 6.20.3. | | Sõidukisisesed sõitjate turvaseadmed |
| 6.20.3.1. | L2e, L5e, L6e, L7e | Sisustuse fotod, joonised ja/või laotusjoonised, millel on märgitud sõitjateruumi osad ja kasutatud materjalid (välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid, juhtseadiste paigutus, istmed ja istmete tagumised osad), katus ja lükandkatus, seljatugi: ... |
| 6.20.4. | | Peatoed |
| 6.20.4.1. | L2e, L5e, L6e, L7e | Peatoed: integreeritud / eemaldatavad / eraldi(4) |
| 6.20.4.2. | L2e, L5e, L6e, L7e | Peatoe üksikasjalik kirjeldus, milles on eelkõige määratletud kasutatud polstrimaterjali(de) tüüp, ja vajaduse korral selle istmetüübi, millele soovitakse saada tüübikinnitust, tugede ja kinnitusdetailide asukoht ning tehnilised andmed: ... |
| 6.20.4.3. | L2e, L5e, L6e, L7e | Eraldi peatoe korral |
| 6.20.4.3.1. | L2e, L5e, L6e, L7e | Üksikasjalik kirjeldus sõidukikere piirkonna kohta, kuhu peatugi tuleb kinnitada: ... |
| 6.20.4.3.2. | L2e, L5e, L6e, L7e | Sõidukikere asjakohaste osade ja peatoe mõõtjoonised: ...“; |

q)

lisatakse 13a liide:

„13a liide

Näidisteatis – sõitjate kaitse süsteemi, sealhulgas sisustuse, peatugede ja sõiduki uste süsteemi ELi tüübikinnitus / sõidukitüübi ELi tüübikinnitus seoses sõitjate kaitse süsteemi, sealhulgas sisustuse, peatugede, turvavööde ja sõiduki ustega

Punkt nr

(Alam) kategooriad

Üksikasjalikud andmed

B.

Üldteave süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta

0.7.

L1e — L7e

Mark/margid (tootja kaubanimi/-nimed): ...

0.8.

L1e — L7e

Tüüp: ...

0.8.1.

L1e — L7e

Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ...

0.8.2.

L1e — L7e

Tüübikinnitusnumber/-numbrid (kui on teada): ...

0.8.3.

L1e — L7e

Tüübikinnitus(t)e väljastamise kuupäev (kui on teada): ...

0.9.

Tootjaettevõtte nimi ja aadress: ...

0.9.1.

L1e — L7e

Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

0.9.2.

L1e — L7e

Tootja volitatud esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ...

0.10.

Sõiduk(id), mille jaoks eraldi seadmestik on ette nähtud(21):

0.10.1.

L1e — L7e

Tüüp(17): ...

0.10.2.

L1e — L7e

Variant(17): ...

0.10.3.

L1e — L7e

Versioon(17): ...

0.10.4.

L1e — L7e

Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ...

0.10.5.

L1e — L7e

Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(2): ...

C.

Üldteave sõiduki, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta

0.12.

Toodangu nõuetele vastavus

0.12.1.

L1e — L7e

Üldiste kvaliteedijuhtimissüsteemide kirjeldus

1.

KONSTRUKTSIOONI ÜLDISED KARAKTERISTIKUD

1.7.

L4e, L5e-B, L6e-B, L7e-A2, L7e-B2, L7e-C

Rooli asukoht: vasakul/paremal/keskel(4): ...

6.

TEAVE KASUTUSOHUTUSE KOHTA

6.16.

Istekohad (sadulad ja istmed)

6.16.1.

L1e — L7e

Istekohtade arv: ...

6.16.1.1.

L2e, L5e, L6e, L7e

Asukoht ja paigutus(8): ...

6.16.2.

L1e — L7e

Istekoha liik: iste/sadul(4)

6.16.3.

L1e — L7e

Kirjeldus ja joonised:

6.16.3.1.

L1e — L7e

Istmed ja nende kinnituspunktid: ...

6.16.3.2.

L1e — L7e

Reguleerimissüsteem:...

6.16.3.3.

L1e — L7e

Nihutus- ja lukustussüsteemid: ...

6.16.3.4.

L1e — L7e

Turvavööde kinnituspunktid (kui need on istme küljes): ...

6.16.3.5.

L1e — L7e

Kinnituspunktidena kasutatavad sõidukiosad: ...

6.16.4.

L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e

Kõikide istekohtade R-punkti(de) koordinaadid või joonis(ed): ...

6.16.4.1.

L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e

Juhiiste: ...

6.16.4.2.

L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e

Kõik muud istmed: ...

6.16.5.

L1e — L7e

Torso arvutuslik kaldenurk: ...

6.16.5.1.

L1e — L7e

Juhiiste: ...

6.16.5.2.

L1e — L7e

Kõik muud istmed: ...

6.20.

Sõitjate kaitse, sealhulgas sisustus ja sõiduki uksed

6.20.1.

Kere

6.20.1.1.

L2e, L5e-B, L6e-B, L7e

Kasutatud materjalid ja ehitusmeetodid:

6.20.2.

Sõitjateuksed, sulgurid ja hinged:

6.20.2.1.

L2e, L5e, L6e, L7e

Uste arv, konfiguratsioon, mõõtmed ja suurim avamisnurk(5): ...

6.20.2.2.

L2e, L5e, L6e, L7e

Sulgurite ja hingede joonised ning nende asukoht ustel: ...

6.20.2.3.

L2e, L5e, L6e, L7e

Sulgurite ja hingede tehniline kirjeldus: ...

6.20.2.4.

L2e, L5e, L6e, L7e

Üksikasjad (k.a mõõtmed) sissepääsude, astmete ja vajalike käepidemete kohta, kui need on olemas: ...

6.20.3.

Sõidukisisesed sõitjate turvaseadmed

6.20.3.1.

L2e, L5e, L6e, L7e

Sisustuse fotod, joonised ja/või laotusjoonised, millel on märgitud sõitjateruumi osad ja kasutatud materjalid (välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid, juhtseadiste paigutus, istmed ja istmete tagumised osad), katus ja lükandkatus, seljatugi: ...

6.20.4.

Peatoed

6.20.4.1.

L2e, L5e, L6e, L7e

Peatoed: integreeritud / eemaldatavad / eraldi(4)

6.20.4.2.

L2e, L5e, L6e, L7e

Peatoe üksikasjalik kirjeldus, milles on eelkõige määratletud kasutatud polstrimaterjali(de) tüüp, ja vajaduse korral selle istmetüübi, millele soovitakse saada tüübikinnitust, tugede ja kinnitusdetailide asukoht ning tehnilised andmed: ...

6.20.4.3.

L2e, L5e, L6e, L7e

Eraldi peatoe korral

6.20.4.3.1.

L2e, L5e, L6e, L7e

Üksikasjalik kirjeldus sõidukikere piirkonna kohta, kuhu peatugi tuleb kinnitada: ...

6.20.4.3.2.

L2e, L5e, L6e, L7e

Sõidukikere asjakohaste osade ja peatoe mõõtjoonised: ...“;

| r) | lisatakse 20a liide:



  „20a liide

  Näidisteatis – kütusepaagi kui eraldi seadmestiku ELi tüübikinnitus








  Punkt nr | (Alam) kategooriad | Üksikasjalikud andmed |
| --- | --- | --- | --- |
| B. | | Üldteave süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta |
| 0.7. | L1e — L7e | Mark/margid (tootja kaubanimi/-nimed): ... |
| 0.8. | L1e — L7e | Tüüp: ... |
| 0.8.1. | L1e — L7e | Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ... |
| 0.8.2. | L1e — L7e | Tüübikinnitusnumber/-numbrid (kui on teada): ... |
| 0.8.3. | L1e — L7e | Tüübikinnitus(t)e väljastamise kuupäev (kui on teada): ... |
| 0.9. | | Tootjaettevõtte nimi ja aadress: ... |
| 0.9.1. | L1e — L7e | Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ... |
| 0.9.2. | L1e — L7e | Tootja volitatud esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ... |
| 0.10. | | Sõiduk(id), mille jaoks eraldi seadmestik on ette nähtud(21): |
| 0.10.1. | L1e — L7e | Tüüp(17): ... |
| 0.10.2. | L1e — L7e | Variant(17): ... |
| 0.10.3. | L1e — L7e | Versioon(17): ... |
| 0.10.4. | L1e — L7e | Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ... |
| 0.10.5. | L1e — L7e | Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(2): ... |
| C. | | Üldteave sõiduki, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta |
| 0.12. | | Toodangu nõuetele vastavus |
| 0.12.1. | L1e — L7e | Üldiste kvaliteedijuhtimissüsteemide kirjeldus |
| 4. | | ÜLDTEAVE KESKKONNAMÕJU JA MOOTORI VÕIMSUSE KOHTA |
| 4.3. | | Eralduvate kütuseaurude piiramise süsteem |
| 4.3.7. | L1e — L7e | Kütusepaagi skemaatiline joonis koos andmetega mahu ja materjali kohta: |
| 7. | | TEAVE SÕIDUKI EHITUSE KOHTA |
| 7.5. | | Kütusepaak |
| 7.5.1.1. | | Kütusepaak |
| 7.5.1.1.1. | L1e — L7e | Suurim maht: ... |
| 7.5.1.1.2. | L1e — L7e | Kasutatud materjalid: ... |
| 7.5.1.1.3. | L1e — L7e | Kütusepaagi täiteava: ahendatud suudmega / märgistus(4) ... |
| 7.5.1.3. | L1e — L7e | Paagi joonis ja tehniline kirjeldus, mis hõlmab kõiki ühendusi ning kõiki õhutus- ja tuulutussüsteemi torustikke, lukke, ventiile ja kinnitusseadmeid: ... |
| 7.5.2. | | Surumaagaasi (CNG) mahuti |
| 7.5.2.1. | L1e — L7e | Sellele teatisele lisatakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 110 (*1) M1-kategooria sõidukite jaoks ette nähtud asjakohane teatis surumaagaasi mahuti ja sellega seotud varustuse kohta. |
| 7.5.3. | L1e — L7e | Veeldatud naftagaasi (LPG) mahuti(d) |
| 7.5.3.1. | L1e — L7e | Sellele teatisele lisatakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 67 (*2) M1-kategooria sõidukite jaoks ette nähtud asjakohane teatis veeldatud naftagaasi mahuti ja sellega seotud varustuse kohta. |

r)

lisatakse 20a liide:

„20a liide

Näidisteatis – kütusepaagi kui eraldi seadmestiku ELi tüübikinnitus

Punkt nr

(Alam) kategooriad

Üksikasjalikud andmed

B.

Üldteave süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta

0.7.

L1e — L7e

Mark/margid (tootja kaubanimi/-nimed): ...

0.8.

L1e — L7e

Tüüp: ...

0.8.1.

L1e — L7e

Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ...

0.8.2.

L1e — L7e

Tüübikinnitusnumber/-numbrid (kui on teada): ...

0.8.3.

L1e — L7e

Tüübikinnitus(t)e väljastamise kuupäev (kui on teada): ...

0.9.

Tootjaettevõtte nimi ja aadress: ...

0.9.1.

L1e — L7e

Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

0.9.2.

L1e — L7e

Tootja volitatud esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ...

0.10.

Sõiduk(id), mille jaoks eraldi seadmestik on ette nähtud(21):

0.10.1.

L1e — L7e

Tüüp(17): ...

0.10.2.

L1e — L7e

Variant(17): ...

0.10.3.

L1e — L7e

Versioon(17): ...

0.10.4.

L1e — L7e

Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ...

0.10.5.

L1e — L7e

Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(2): ...

C.

Üldteave sõiduki, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta

0.12.

Toodangu nõuetele vastavus

0.12.1.

L1e — L7e

Üldiste kvaliteedijuhtimissüsteemide kirjeldus

4.

ÜLDTEAVE KESKKONNAMÕJU JA MOOTORI VÕIMSUSE KOHTA

4.3.

Eralduvate kütuseaurude piiramise süsteem

4.3.7.

L1e — L7e

Kütusepaagi skemaatiline joonis koos andmetega mahu ja materjali kohta:

7.

TEAVE SÕIDUKI EHITUSE KOHTA

7.5.

Kütusepaak

7.5.1.1.

Kütusepaak

7.5.1.1.1.

L1e — L7e

Suurim maht: ...

7.5.1.1.2.

L1e — L7e

Kasutatud materjalid: ...

7.5.1.1.3.

L1e — L7e

Kütusepaagi täiteava: ahendatud suudmega / märgistus(4) ...

7.5.1.3.

L1e — L7e

Paagi joonis ja tehniline kirjeldus, mis hõlmab kõiki ühendusi ning kõiki õhutus- ja tuulutussüsteemi torustikke, lukke, ventiile ja kinnitusseadmeid: ...

7.5.2.

Surumaagaasi (CNG) mahuti

7.5.2.1.

L1e — L7e

Sellele teatisele lisatakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 110 (*1) M1-kategooria sõidukite jaoks ette nähtud asjakohane teatis surumaagaasi mahuti ja sellega seotud varustuse kohta.

7.5.3.

L1e — L7e

Veeldatud naftagaasi (LPG) mahuti(d)

7.5.3.1.

L1e — L7e

Sellele teatisele lisatakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 67 (*2) M1-kategooria sõidukite jaoks ette nähtud asjakohane teatis veeldatud naftagaasi mahuti ja sellega seotud varustuse kohta.

| s) | 24. liide asendatakse järgmisega:



  „24. liide

  Tootja kinnitus alamkategooria (L3e/L4e)-A2 sõidukite ümberehitatavuse kohta alamkategooria (L3e/L4e)-A3 toimivusklassi ja vastupidi







  Tootja kinnitus (L3e/L4e)-A2 mootorrataste ümberehitatavuse kohta (L3e/L4e)-A3 toimivusklassi ja vastupidi

  Käesoleva avalduse nõuetekohaselt täidetud versioon lisatakse teatmikule. |
| --- | --- |

s)

24. liide asendatakse järgmisega:

„24. liide

Tootja kinnitus alamkategooria (L3e/L4e)-A2 sõidukite ümberehitatavuse kohta alamkategooria (L3e/L4e)-A3 toimivusklassi ja vastupidi

Tootja kinnitus (L3e/L4e)-A2 mootorrataste ümberehitatavuse kohta (L3e/L4e)-A3 toimivusklassi ja vastupidi

Käesoleva avalduse nõuetekohaselt täidetud versioon lisatakse teatmikule.

| Allakirjutanu: [ ...(täielik nimi ja ametikoht)]
  0.4.   Tootjaettevõtte nimi ja aadress: ...
  0.4.2.   Tootja esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress(0): ... |
| --- |

Allakirjutanu: [ ...(täielik nimi ja ametikoht)]

0.4.   Tootjaettevõtte nimi ja aadress: ...

0.4.2.   Tootja esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress(0): ...

| kinnitab, et

  mootorratas (L3e/L4e)-A2 või (L3e/L4e)-A3(1): |
| --- |

kinnitab, et

mootorratas (L3e/L4e)-A2 või (L3e/L4e)-A3(1):

| 0.2. | Tüüp(4): ... |
| --- | --- |

0.2.

| 0.2.1. | Variant(variandid)(4): ... |
| --- | --- |

0.2.1.

| 0.2.2. | Versioon(versioonid)(4): ... |
| --- | --- |

0.2.2.

| 0.2.3. | Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ... |
| --- | --- |

0.2.3.

| 0.3. | Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(5): ... |
| --- | --- |

0.3.

| 1. | Tüübikinnituse number (kui on teada): ... |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Tüübikinnitus on välja antud (kuupäev, kui on teada): ... |
| --- | --- |

1.1.

| 3.2.2.1. | Jõuseadme/mootori juhtimissüsteemi(1) tarkvara identifitseerimisnumber (-numbrid): ...kalibreerimise kontrollarv(ud): ... |
| --- | --- |

3.2.2.1.

| 0.2. | Tüüp(4): ... |
| --- | --- |

0.2.

Tüüp(4)

| 0.2.1. | Variant(variandid)(4): ... |
| --- | --- |

0.2.1.

Variant(variandid)(4)

| 0.2.2. | Versioon(versioonid)(4): ... |
| --- | --- |

0.2.2.

Versioon(versioonid)(4)

| 0.2.3. | Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ... |
| --- | --- |

0.2.3.

Kaubanimi/kaubanimed (kui on teada): ...

| 0.3. | Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(5): ... |
| --- | --- |

0.3.

Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(5)

| 1. | Tüübikinnituse number (kui on teada): ... |
| --- | --- |

1.

Tüübikinnituse number (kui on teada): ...

| 1.1. | Tüübikinnitus on välja antud (kuupäev, kui on teada): ... |
| --- | --- |

1.1.

Tüübikinnitus on välja antud (kuupäev, kui on teada): ...

| 3.2.2.1. | Jõuseadme/mootori juhtimissüsteemi(1) tarkvara identifitseerimisnumber (-numbrid): ...kalibreerimise kontrollarv(ud): ... |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Jõuseadme/mootori juhtimissüsteemi(1)

| Järgmiste tehniliste omadustega:

  Konstruktsiooni üldised karakteristikud(3)


  1.8.   Suurim valmistajakiirus: ...km/h
  1.9.   Suurim kasulik võimsus: ...kW pöörlemissagedusel ...min– 1(1)

  1.10.   Suurima kasuliku võimsuse / sõidukorras sõiduki massi suhe: ...kW/kg

  Keskkonnamõju(3)


  4.0.6.   Müratase järgmistes tingimustes(2): ...
  4.0.6.1.   Seisumüra: ...dB(A) mootori pööretel: ...min– 1

  4.0.6.2.   Sõidumüra: ...dB(A)
  4.0.6.3.   Piirnorm Lurban puhul(0)(7): ...dB(A)
  3.2.15.   Alljärgnevate katsetega mõõdetud heitgaasid(2): ...
  3.2.15.1.   I tüübi katse: heitgaaside katse pärast külmkäivitust, arvestades halvendustegurit:





  CO: ...mg/kg |
| --- |

Järgmiste tehniliste omadustega:

Konstruktsiooni üldised karakteristikud(3)

Konstruktsiooni üldised karakteristikud(3)

1.8.   Suurim valmistajakiirus: ...km/h

1.9.   Suurim kasulik võimsus: ...kW pöörlemissagedusel ...min– 1(1)

– 1(1)

1.10.   Suurima kasuliku võimsuse / sõidukorras sõiduki massi suhe: ...kW/kg

Keskkonnamõju(3)

Keskkonnamõju(3)

4.0.6.   Müratase järgmistes tingimustes(2): ...

(2)

4.0.6.1.   Seisumüra: ...dB(A) mootori pööretel: ...min– 1

– 1

4.0.6.2.   Sõidumüra: ...dB(A)

4.0.6.3.   Piirnorm Lurban puhul(0)(7): ...dB(A)

urban

(0)(7)

3.2.15.   Alljärgnevate katsetega mõõdetud heitgaasid(2): ...

(2)

3.2.15.1.   I tüübi katse: heitgaaside katse pärast külmkäivitust, arvestades halvendustegurit:

CO: ...mg/kg

| THC: ...mg/kg |
| --- |

THC: ...mg/kg

| NMHC(0): ...mg/kg |
| --- |

NMHC(0): ...mg/kg

(0)

| NOx: ...mg/kg |
| --- |

NOx: ...mg/kg

| THC+NOx(0): ...mg/kg |
| --- |

THC+NOx(0): ...mg/kg

(0)

| PM(0): ...mg/kg |
| --- |

PM(0): ...mg/kg

(0)

8.7.3.2.   II tüübi katse: summutitoru heitgaaside katse (suurendatud kiirusega) tühikäigul ja vabal kiirendusel:

| HC: ...ppm normaalsel tühikäigul ja: ...ppm suurendatud kiirusega tühikäigul |
| --- |

HC: ...ppm normaalsel tühikäigul ja: ...ppm suurendatud kiirusega tühikäigul

| CO: ...% normaalsel tühikäigul ja: ...% suurendatud kiirusega tühikäigul |
| --- |

CO: ...% normaalsel tühikäigul ja: ...% suurendatud kiirusega tühikäigul

8.7.3.2.1.   Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: ...m– 1

– 1

Energiatõhusus mõõdetuna järgmistes tingimustes(2)(3):

Energiatõhusus mõõdetuna järgmistes tingimustes(2)(3)

4.0.2.   Kütusekulu (0)(6): ...l või kg/100 km

(0)(6)

4.0.3.   CO2 heide(0)(6): ...g/km

2

(0)(6)

4.0.4.   Energiakulu(0)(6): ...Wh/km

(0)(6)

4.0.5.   Ühe laadimisega läbitav vahemaa(0): ...km

(0)

järgmisi osi, tarkvara jne muutes: ...

järgmisi osi, tarkvara jne muutes: ...

...

Koht: ...

Kuupäev: ...

Allkiri: ...

Nimi ja ametikoht ettevõttes: ...

Selgitavad märkused 24. liite kohta

Selgitavad märkused 24. liite kohta

(Joonealuseid märkusi ja selgitusi tootja kinnitusele ei märgita)

| (0) | Jätta punkt välja, kui ei ole asjakohane. |
| --- | --- |

(0)

(0)

Jätta punkt välja, kui ei ole asjakohane.

| (1) | Mittevajalik läbi kriipsutada (kui sobivaid punkte on rohkem kui üks, ei tule midagi läbi kriipsutada). |
| --- | --- |

(1)

(1)

Mittevajalik läbi kriipsutada (kui sobivaid punkte on rohkem kui üks, ei tule midagi läbi kriipsutada).

| (2) | Komisjoni delegeeritud määruse number ja komisjoni delegeeritud määruse viimased muudatused, mis on tüübikinnitusele kohaldatavad. Kui komisjoni delegeeritud määrus käsitleb kahte või enamat rakendusetappi, märkida ka rakendusetapp ja/või kood. Teise võimalusena võib märkida kohaldatava UNECE eeskirja numbri. |
| --- | --- |

(2)

(2)

Komisjoni delegeeritud määruse number ja komisjoni delegeeritud määruse viimased muudatused, mis on tüübikinnitusele kohaldatavad. Kui komisjoni delegeeritud määrus käsitleb kahte või enamat rakendusetappi, märkida ka rakendusetapp ja/või kood. Teise võimalusena võib märkida kohaldatava UNECE eeskirja numbri.

| (3) | Järgmised mõõtühikud ümardada lähima täisarvuni: dB(A), Wh/ km, mg/ km, g/km, ppm ja km; lähima kümnendikuni: kW, l/ 100 km, kg/ 100 km, m3/ 100 km ja % vol; ja lähima sajandikuni: kW/ kg ja m– 1 |
| --- | --- |

(3)

(3)

Järgmised mõõtühikud ümardada lähima täisarvuni: dB(A), Wh/ km, mg/ km, g/km, ppm ja km; lähima kümnendikuni: kW, l/ 100 km, kg/ 100 km, m3

– 1

| (4) | Märkida tähtnumbriline tüübi-variandi-versiooni kood (TVV), mis on antud kõikidele tüüpidele, variantidele ja versioonidele, nagu on sätestatud I lisa B osa punktis 2.3. |
| --- | --- |

(4)

(4)

Märkida tähtnumbriline tüübi-variandi-versiooni kood (TVV), mis on antud kõikidele tüüpidele, variantidele ja versioonidele, nagu on sätestatud I lisa B osa punktis 2.3.

| (5) | Näidata tuleb määruse (EL) nr 168/2013 artiklis 4 ja I lisas esitatud klassifitseeringu kohane kood, näiteks keskmise võimsusega mootorratta puhul „L3e-A2“. |
| --- | --- |

(5)

(5)

Näidata tuleb määruse (EL) nr 168/2013 artiklis 4 ja I lisas esitatud klassifitseeringu kohane kood, näiteks keskmise võimsusega mootorratta puhul „L3e-A2“.

| (6) | Väliselt laetavatel hübriidelektrisõidukitel märkida CO2, kütusekulu ja elektrienergia kulu kaalutud koondväärtused. |
| --- | --- |

(6)

(6)

Väliselt laetavatel hübriidelektrisõidukitel märkida CO2

| (7) | Kohaldatav üksnes sõidukikategooria L3e suhtes.“; |
| --- | --- |

(7)

(7)

Kohaldatav üksnes sõidukikategooria L3e suhtes.“;

| r) | I lisa selgitavates märkustes tehakse järgmised muudatused:






  i) | selgitav märkus (16) asendatakse järgmisega:






  „(16) | dB(A) tulemus ümardada lähima täisarvuni.“; |
| --- | --- | --- | --- |

r)

I lisa selgitavates märkustes tehakse järgmised muudatused:

i)

selgitav märkus (16) asendatakse järgmisega:

„(16)

dB(A) tulemus ümardada lähima täisarvuni.“;

| ii) | selgitav märkus (24) asendatakse järgmisega:






  „(24) | Astmeteta käigukastiga sõidukite puhul esitada järgmine teave: 1 „ülekandearv sõiduki suurimal valmistajakiirusel“; 2 „ülekandearv suurimal tippvõimsusel“; 3 „ülekandearv suurima pöördemomendi korral“; Ülekandearvud sisaldavad mootori ülekandearvu (kohaldatavuse korral) ja neile lisatakse lubatud hälve, mida tüübikinnitusasutus aktsepteerib. Ilma käikudeta rummusiseste mootorite puhul märkida „n/a“ või „1““ |
| --- | --- | --- |

ii)

selgitav märkus (24) asendatakse järgmisega:

„(24)

Astmeteta käigukastiga sõidukite puhul esitada järgmine teave: 1 „ülekandearv sõiduki suurimal valmistajakiirusel“; 2 „ülekandearv suurimal tippvõimsusel“; 3 „ülekandearv suurima pöördemomendi korral“; Ülekandearvud sisaldavad mootori ülekandearvu (kohaldatavuse korral) ja neile lisatakse lubatud hälve, mida tüübikinnitusasutus aktsepteerib. Ilma käikudeta rummusiseste mootorite puhul märkida „n/a“ või „1““

| 2) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. liidet muudetakse järgmiselt:






  i) | Näidise A 1. jaos asendatakse sõnad „vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud ELi tüübikinnituses (... tüübikinnituse number ja tüübikinnituse laiendamise number), mis on välja antud ( ...väljaandmise kuupäev)“ järgmiste sõnadega „vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud ELi tüübikinnituses (... tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laiendamise number) (CV* ... tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laiendamise number)(3i), mis on välja antud ( ...väljaandmise kuupäev) (CV* ...väljaandmise kuupäev)(3i) ja“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. liidet muudetakse järgmiselt:

i)

Näidise A 1. jaos asendatakse sõnad „vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud ELi tüübikinnituses (... tüübikinnituse number ja tüübikinnituse laiendamise number), mis on välja antud ( ...väljaandmise kuupäev)“ järgmiste sõnadega „vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud ELi tüübikinnituses (... tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laiendamise number) (CV* ... tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laiendamise number)(3i), mis on välja antud ( ...väljaandmise kuupäev) (CV* ...väljaandmise kuupäev)(3i) ja“;

tüübikinnituse number ja tüübikinnituse laiendamise number

väljaandmise kuupäev

tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laiendamise number

tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laiendamise number

(3i)

väljaandmise kuupäev)

väljaandmise kuupäev

(3i)

| ii) | Näidise B 1. jaos asendatakse sõnad „vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud ELi tüübikinnituses (... tüübikinnituse number ja tüübikinnituse laiendamise number), mis on välja antud ( ...väljaandmise kuupäev)“ järgmiste sõnadega „vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud ELi tüübikinnituses (... tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laiendamise number) (CV* ... tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laiendamise number)(3i), mis on välja antud ( ...väljaandmise kuupäev) (CV* ...väljaandmise kuupäev)(3i) ja“; |
| --- | --- |

ii)

Näidise B 1. jaos asendatakse sõnad „vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud ELi tüübikinnituses (... tüübikinnituse number ja tüübikinnituse laiendamise number), mis on välja antud ( ...väljaandmise kuupäev)“ järgmiste sõnadega „vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud ELi tüübikinnituses (... tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laiendamise number) (CV* ... tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laiendamise number)(3i), mis on välja antud ( ...väljaandmise kuupäev) (CV* ...väljaandmise kuupäev)(3i) ja“;

tüübikinnituse number ja tüübikinnituse laiendamise number

väljaandmise kuupäev

tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laiendamise number

(3i)

väljaandmise kuupäev)

väljaandmise kuupäev

(3i)

| iii) | Näidise C 1. jaos asendatakse sõnad „vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud ELi tüübikinnituses (... tüübikinnituse number ja tüübikinnituse laiendamise number), mis on välja antud ( ...väljaandmise kuupäev)“ järgmiste sõnadega „vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud ELi tüübikinnituses (... tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laiendamise number) (CV* ... tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laiendamise number)(3i), mis on välja antud ( ...väljaandmise kuupäev) (CV* ...väljaandmise kuupäev)(3i) ja“; |
| --- | --- |

iii)

Näidise C 1. jaos asendatakse sõnad „vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud ELi tüübikinnituses (... tüübikinnituse number ja tüübikinnituse laiendamise number), mis on välja antud ( ...väljaandmise kuupäev)“ järgmiste sõnadega „vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud ELi tüübikinnituses (... tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laiendamise number) (CV* ... tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laiendamise number)(3i), mis on välja antud ( ...väljaandmise kuupäev) (CV* ...väljaandmise kuupäev)(3i) ja“;

tüübikinnituse number ja tüübikinnituse laiendamise number

väljaandmise kuupäev

tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laiendamise number

(3i)

väljaandmise kuupäev)

väljaandmise kuupäev

(3i)

| iv) | 2. jao pealkiri „2. jagu“ asendatakse järgmisega:


  „2. JAGU(O)
  “; |
| --- | --- |

iv)

2. jao pealkiri „2. jagu“ asendatakse järgmisega:

„2. JAGU(O)
  “;

„2. JAGU(O)

| v) | 2. jao punkt 4.0.1 asendatakse järgmisega:






  „4.0.1. | Keskkonnakaitse tase: Euro ...(3/4/5) (1)“ |
| --- | --- | --- |

v)

2. jao punkt 4.0.1 asendatakse järgmisega:

„4.0.1.

Keskkonnakaitse tase: Euro ...(3/4/5) (1)“

(1)

| vi) | 2. jao punktid 4.0.2, 4.0.2.1 ja 4.0.2.2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

vi)

2. jao punktid 4.0.2, 4.0.2.1 ja 4.0.2.2 jäetakse välja;

| vii) | 2. jaos lisatakse pärast punkti 4.0.1 järgmised punktid 4.0.6 kuni 4.0.6.3:






  „4.0.6. | Müratase järgmistes tingimustes(m): |
| --- | --- | --- |
| 4.0.6.1. | Seisumüra: ...dB(A) (ümberehitatud sõiduk*: ...dB(A)(3i) mootori pöörlemissagedusel: ...min-1 (ümberehitatud sõiduk*: ...min-1)(3i) |
| 4.0.6.2. | Sõidumüra: ...dB(A) (ümberehitatud sõiduk*: ...dB(A))(3i) |
| 4.0.6.3. | Piirnorm Lurban puhul(3r): ...dB(A) (ümberehitatud sõiduk*: ...dB(A))(3i)“; |

vii)

2. jaos lisatakse pärast punkti 4.0.1 järgmised punktid 4.0.6 kuni 4.0.6.3:

„4.0.6.

Müratase järgmistes tingimustes(m):

(m)

4.0.6.1.

Seisumüra: ...dB(A) (ümberehitatud sõiduk*: ...dB(A)(3i) mootori pöörlemissagedusel: ...min-1 (ümberehitatud sõiduk*: ...min-1)(3i)

(3i)

-1

-1

(3i)

4.0.6.2.

Sõidumüra: ...dB(A) (ümberehitatud sõiduk*: ...dB(A))(3i)

(3i)

4.0.6.3.

Piirnorm Lurban puhul(3r): ...dB(A) (ümberehitatud sõiduk*: ...dB(A))(3i)“;

urban

(3r)

(3i)

| viii) | 2. jao punkt 3.2.15.1 asendatakse järgmisega:








  „3.2.15.1. | I tüübi katse: summutitoru heitmed pärast külmkäivitust, k.a halvendustegur (kui on asjakohane): |
| --- | --- | --- |
| CO: | mg/kg | (ümberehitatud sõiduk*: ... mg/km)(3i) |
| THC: | mg/kg | (ümberehitatud sõiduk*: ... mg/km)(3i) |
| NMHC: | mg/km (3) | (ümberehitatud sõiduk*: ... mg/km)(3i) |
| NOx: | mg/kg | (ümberehitatud sõiduk*: ... mg/km)(3i) |
| THC + NOx | mg/km (3) | (ümberehitatud sõiduk*: ... mg/km)(3i) |
| PM: | mg/km (3) | (ümberehitatud sõiduk*: ... mg/km)(3i)“ |

viii)

2. jao punkt 3.2.15.1 asendatakse järgmisega:

„3.2.15.1.

I tüübi katse: summutitoru heitmed pärast külmkäivitust, k.a halvendustegur (kui on asjakohane):

CO:

mg/kg

(ümberehitatud sõiduk*: ... mg/km)(3i)

(3i)

THC:

mg/kg

(ümberehitatud sõiduk*: ... mg/km)(3i)

(3i)

NMHC:

mg/km (3)

(3)

(ümberehitatud sõiduk*: ... mg/km)(3i)

(3i)

NOx:

mg/kg

(ümberehitatud sõiduk*: ... mg/km)(3i)

(3i)

THC + NOx

mg/km (3)

(3)

(ümberehitatud sõiduk*: ... mg/km)(3i)

(3i)

PM:

mg/km (3)

(3)

(ümberehitatud sõiduk*: ... mg/km)(3i)“

(3i)

| ix) | 2. jao pealkiri „Energiatõhusus“ ja kõik selle alla kuuluvad punktid asendatakse järgmisega:


  „Energiatõhusus(m)(o):









  4.0.2. | Kütusekulu(3)(q): | l või kg/100 km | (ümberehitatud sõiduk*: ... l või kg/100 km)(3)(q)(3i) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.0.3. | CO2 heide(3)(q)(n): | ...g/km | (ümberehitatud sõiduk*: ... g/km)(3)(q)(3i) |
| 4.0.4. | Energiakulu(3)(q): | ...Wh/km | (ümberehitatud sõiduk*: ... Wh/km)(3)(q)(3i) |
| 4.0.5. | Ühe laadimisega läbitav vahemaa(3): | km | (ümberehitatud sõiduk*: ... km)(3)(3i)“ |

ix)

2. jao pealkiri „Energiatõhusus“ ja kõik selle alla kuuluvad punktid asendatakse järgmisega:

„Energiatõhusus(m)(o):

„Energiatõhusus(m)(o)

4.0.2.

Kütusekulu(3)(q):

(3)(q)

l või kg/100 km

(ümberehitatud sõiduk*: ... l või kg/100 km)(3)(q)(3i)

(3)(q)(3i)

4.0.3.

CO2 heide(3)(q)(n):

2

(3)(q)(n)

...g/km

(ümberehitatud sõiduk*: ... g/km)(3)(q)(3i)

(3)(q)(3i)

4.0.4.

Energiakulu(3)(q):

(3)(q)

...Wh/km

(ümberehitatud sõiduk*: ... Wh/km)(3)(q)(3i)

(3)(q)(3i)

4.0.5.

Ühe laadimisega läbitav vahemaa(3):

(3)

km

(ümberehitatud sõiduk*: ... km)(3)(3i)“

(3)(3i)

| b) | 2. liidet muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt 0.3 asendatakse järgmisega:






  „0.3. | Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(6)(u): ...“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

2. liidet muudetakse järgmiselt:

i)

punkt 0.3 asendatakse järgmisega:

„0.3.

Sõiduki kategooria, alamkategooria ja alamkategooria alamkategooria(6)(u): ...“

(6)(u)

| ii) | pealkiri „Energiatõhusus“ ja kõik selle alla kuuluvad punktid asendatakse järgmisega:


  „Energiatõhusus:









  4.0.2. | Kütusekulu(3)(q): | l või kg/100 km | (ümberehitatud sõiduk*: ... l või kg/100 km)(3)(q)(3i) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.0.3. | CO2 heide(3)(q)(n): | ... g/km | (ümberehitatud sõiduk*: ... g/km)(3)(q)(3i) |
| 4.0.4. | Energiakulu(3)(q): | ... Wh/km | (ümberehitatud sõiduk*: ... Wh/km)(3)(q)(3i) |
| 4.0.5. | Ühe laadimisega läbitav vahemaa(3): | km | (ümberehitatud sõiduk*: ... km)(3)(3i)“ |

ii)

pealkiri „Energiatõhusus“ ja kõik selle alla kuuluvad punktid asendatakse järgmisega:

„Energiatõhusus:

„Energiatõhusus:

4.0.2.

Kütusekulu(3)(q):

(3)(q)

l või kg/100 km

(ümberehitatud sõiduk*: ... l või kg/100 km)(3)(q)(3i)

(3)(q)(3i)

4.0.3.

CO2 heide(3)(q)(n):

2

(3)(q)(n)

... g/km

(ümberehitatud sõiduk*: ... g/km)(3)(q)(3i)

(3)(q)(3i)

4.0.4.

Energiakulu(3)(q):

(3)(q)

... Wh/km

(ümberehitatud sõiduk*: ... Wh/km)(3)(q)(3i)

(3)(q)(3i)

4.0.5.

Ühe laadimisega läbitav vahemaa(3):

(3)

km

(ümberehitatud sõiduk*: ... km)(3)(3i)“

(3)(3i)

| c) | IV lisa selgitavates märkustes tehakse järgmised muudatused:






  i) | selgitav märkus (9) asendatakse järgmisega:






  „(9) | Märkida vastavalt sõiduki kategooriale järgmine väärtus:






  — | (alam)kategooriate: L1e, L2e, L6e, L7e-B1, L7e-C puhul: sõiduki suurim mõõdetud kiirus; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

IV lisa selgitavates märkustes tehakse järgmised muudatused:

i)

selgitav märkus (9) asendatakse järgmisega:

„(9)

Märkida vastavalt sõiduki kategooriale järgmine väärtus:

—

(alam)kategooriate: L1e, L2e, L6e, L7e-B1, L7e-C puhul: sõiduki suurim mõõdetud kiirus;

| — | (alam)kategooriate L3e, L4e, L5e, L7e-A ja L7e-B2 puhul: sõiduki suurim valmistajakiirus. |
| --- | --- |

—

(alam)kategooriate L3e, L4e, L5e, L7e-A ja L7e-B2 puhul: sõiduki suurim valmistajakiirus.

| — | pedaalide abil liikumiseks konstrueeritud sõidukite (L1e) puhul: vastavustunnistuse see punkt välja jätta“; |
| --- | --- |

—

pedaalide abil liikumiseks konstrueeritud sõidukite (L1e) puhul: vastavustunnistuse see punkt välja jätta“;

| ii) | selgitav märkus (n) jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

selgitav märkus (n) jäetakse välja;

| iii) | selgitav märkus (o) asendatakse järgmisega:






  „o) | Järgmised väärtused ümardada lähima täisarvuni: dB(A), Wh/ km, mg/ km, g/km, ppm, mm, kg, km ja km/h; lähima kümnendikuni: kW, l/ 100 km, kg/ 100 km, m3/ 100 km ja % vol; ja lähima sajandikuni: kW/ kg ja m– 1.“; |
| --- | --- | --- |

iii)

selgitav märkus (o) asendatakse järgmisega:

„o)

Järgmised väärtused ümardada lähima täisarvuni: dB(A), Wh/ km, mg/ km, g/km, ppm, mm, kg, km ja km/h; lähima kümnendikuni: kW, l/ 100 km, kg/ 100 km, m3

– 1

| iv) | selgitav märkus (p) jäetakse välja; |
| --- | --- |

iv)

selgitav märkus (p) jäetakse välja;

| v) | teine selgitav märkus (s) pärast selgitavat märkust (t) jäetakse välja; |
| --- | --- |

v)

teine selgitav märkus (s) pärast selgitavat märkust (t) jäetakse välja;

| vi) | lisatakse järgmine selgitav märkus (u):






  „u) | Selles punktis sisalduv teave lisatakse vastavalt direktiivi 2002/24/EÜ IV lisas kehtestatud vormile välja antud vastavustunnistuse lahtrisse nr 04 „Sõiduki kategooria““; |
| --- | --- | --- |

vi)

lisatakse järgmine selgitav märkus (u):

„u)

Selles punktis sisalduv teave lisatakse vastavalt direktiivi 2002/24/EÜ IV lisas kehtestatud vormile välja antud vastavustunnistuse lahtrisse nr 04 „Sõiduki kategooria““;

| vii) | lisatakse järgmine selgitav märkus (3r):






  „3r) | Kohaldatav üksnes sõidukikategooria L3e suhtes.“. |
| --- | --- | --- |

vii)

lisatakse järgmine selgitav märkus (3r):

„3r)

Kohaldatav üksnes sõidukikategooria L3e suhtes.“.

| 3) | V lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 3.1.6 asendatakse järgmisega:






  „3.1.6. | Selliste meetmete olemasolu, mida valmistaja võtab punktis 3.1.5 osutatud jälgitavuse tagamiseks, ei pea tüübikinnituse andmisel kontrollima.“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 3.1.6 asendatakse järgmisega:

„3.1.6.

Selliste meetmete olemasolu, mida valmistaja võtab punktis 3.1.5 osutatud jälgitavuse tagamiseks, ei pea tüübikinnituse andmisel kontrollima.“;

| b) | punkt 3.2.8 asendatakse järgmisega:






  „3.2.8. | Valmistajatehase tähis (VIN-kood) tuleb võimaluse korral esitada ühel real. Kui VIN-kood on märgitud kahele reale, võib valmistaja omal valikul märkida VIN-koodi algusesse ja lõppu ühe sümboli, mis ei tohi olla ladina suurtäht ega araabia number.“ |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 3.2.8 asendatakse järgmisega:

„3.2.8.

Valmistajatehase tähis (VIN-kood) tuleb võimaluse korral esitada ühel real. Kui VIN-kood on märgitud kahele reale, võib valmistaja omal valikul märkida VIN-koodi algusesse ja lõppu ühe sümboli, mis ei tohi olla ladina suurtäht ega araabia number.“

| c) | 1. liite punkt 5 asendatakse järgmisega:






  „5. | Näide L3e-A3-kategooria mootorratta kohta, mille andmesildil on väljaspool selgelt tähistatud ristkülikut lisateave sõiduki L3e-A2-kategooria mootorrattaks ümberehitamise kohta. Käesoleval juhul käib see tootja lubatud algselt registreeritud L3e-A3-kategooria mootorratta ajutise ja ümberpööratava muutmise kohta, mis on vajalik selle siseriiklikuks registreerimiseks pärast selle ümberehitamist vähendatud võimsusega L3e-A2-kategooria mootorrattaks (nt A2 juhiloaga sõiduki käitajatele).





  MOTORUDOLPH
  L3e-A3
  e4*168/2013*2691
  JRM00DBP008002211
  84 dB(A) – 4 250 min– 1

  max 352 kg
  L3e-A2
  e4*168/2013*2692
  83 dB(A) – 3 750 min– 1

  35 kW“. |
| --- | --- | --- |

c)

1. liite punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5.

Näide L3e-A3-kategooria mootorratta kohta, mille andmesildil on väljaspool selgelt tähistatud ristkülikut lisateave sõiduki L3e-A2-kategooria mootorrattaks ümberehitamise kohta. Käesoleval juhul käib see tootja lubatud algselt registreeritud L3e-A3-kategooria mootorratta ajutise ja ümberpööratava muutmise kohta, mis on vajalik selle siseriiklikuks registreerimiseks pärast selle ümberehitamist vähendatud võimsusega L3e-A2-kategooria mootorrattaks (nt A2 juhiloaga sõiduki käitajatele).

MOTORUDOLPH

L3e-A3

e4*168/2013*2691

JRM00DBP008002211

84 dB(A) – 4 250 min– 1

– 1

max 352 kg

L3e-A2

e4*168/2013*2692

83 dB(A) – 3 750 min– 1

– 1

35 kW“.

| 4) | VI lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. liite III jaos asendatakse punkt 2.1 järgmisega:






  „2.1. | Tüübikinnitus antakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 40 kohaselt ja see kehtib kuni pp/kk/aa(6).“ |
| --- | --- | --- | --- |

4)

VI lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. liite III jaos asendatakse punkt 2.1 järgmisega:

„2.1.

Tüübikinnitus antakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 40 kohaselt ja see kehtib kuni pp/kk/aa(6).“

(6)

| b) | 2. liidet muudetakse järgmiselt:






  i) | III jaos asendatakse punkt 4.1 järgmisega:






  „4.1. | Tüübikinnitus antakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 40 kohaselt ja see kehtib kuni pp/kk/aa(6).“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

2. liidet muudetakse järgmiselt:

i)

III jaos asendatakse punkt 4.1 järgmisega:

„4.1.

Tüübikinnitus antakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 40 kohaselt ja see kehtib kuni pp/kk/aa(6).“

(6)

| ii) | III jaos asendatakse märkuse „NB“ all olev esimene taane järgmisega:






  „— | Kui seda näidist kasutatakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 40 alusel erandina tüübikinnituse andmiseks sõidukile, milles on kasutatud uut tehnoloogiat või uut põhimõtet, kannab tunnistus pealkirja „KOGU SÕIDUKI AJUTINE ELi TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS, MIS KEHTIB ÜKSNES ... TERRITOORIUMIL(5)“. Ajutises tüübikinnitustunnistuses määratletakse ka määruse (EL) nr 168/2013 artikli 30 lõike 4 kohaselt kohaldatavad kehtivuspiirangud ja erandid.“ |
| --- | --- | --- |

ii)

III jaos asendatakse märkuse „NB“ all olev esimene taane järgmisega:

„—

Kui seda näidist kasutatakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 40 alusel erandina tüübikinnituse andmiseks sõidukile, milles on kasutatud uut tehnoloogiat või uut põhimõtet, kannab tunnistus pealkirja „KOGU SÕIDUKI AJUTINE ELi TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS, MIS KEHTIB ÜKSNES ... TERRITOORIUMIL(5)“. Ajutises tüübikinnitustunnistuses määratletakse ka määruse (EL) nr 168/2013 artikli 30 lõike 4 kohaselt kohaldatavad kehtivuspiirangud ja erandid.“

(5)

| iii) | selgitavad märkused 2 liite kohta asendatakse järgmisega:

  „Selgitavad märkused 2. liite kohta
  (Joonealuseid märkusi ja selgitusi tüübikinnitustunnistusele ei märgita)






  (1) | Mittevajalik maha tõmmata. |
| --- | --- | --- |

iii)

selgitavad märkused 2 liite kohta asendatakse järgmisega:

„Selgitavad märkused 2. liite kohta

(Joonealuseid märkusi ja selgitusi tüübikinnitustunnistusele ei märgita)

(1)

Mittevajalik maha tõmmata.

| (2) | Märkida tähtnumbriline tüübi-variandi-versiooni kood (TVV), mis on antud kõikidele tüüpidele, variantidele ja versioonidele, nagu on sätestatud I lisa B osa punktis 2.3. |
| --- | --- |

(2)

Märkida tähtnumbriline tüübi-variandi-versiooni kood (TVV), mis on antud kõikidele tüüpidele, variantidele ja versioonidele, nagu on sätestatud I lisa B osa punktis 2.3.

| (3) | Näidata määruse (EL) nr 168/2013 artiklis 4 ja I lisas esitatud klassifitseeringu kohane kood, näiteks väikese võimsusega enduro-mootorratta puhul „L3e-A1E“. |
| --- | --- |

(3)

Näidata määruse (EL) nr 168/2013 artiklis 4 ja I lisas esitatud klassifitseeringu kohane kood, näiteks väikese võimsusega enduro-mootorratta puhul „L3e-A1E“.

| 4) | Vt 2.jagu. |
| --- | --- |

4)

Vt 2.jagu.

| 5) | Märkida liikmesriik. |
| --- | --- |

5)

Märkida liikmesriik.

| 6) | Kohaldatav üksnes määruse (EL) nr 168/2013 artikli 40 alusel tüübikinnituse erandlikul andmisel sõidukile, milles on kasutatud uut tehnoloogiat või põhimõtet. |
| --- | --- |

6)

Kohaldatav üksnes määruse (EL) nr 168/2013 artikli 40 alusel tüübikinnituse erandlikul andmisel sõidukile, milles on kasutatud uut tehnoloogiat või põhimõtet.

| 7) | Kohaldatav üksnes riikliku tüübikinnituse andmisel väikeseeriatena toodetud sõidukitele määruse (EL) nr 168/2013 artikli 42 alusel. |
| --- | --- |

7)

Kohaldatav üksnes riikliku tüübikinnituse andmisel väikeseeriatena toodetud sõidukitele määruse (EL) nr 168/2013 artikli 42 alusel.

| 8) | Kui ühte või mitut määruse (EL) nr 168/2013 artiklit on muudetud, märkida ainult kõige viimane muudatus, mis vastab ELi tüübikinnitusele kohaldatud muudatusele.“; |
| --- | --- |

8)

Kui ühte või mitut määruse (EL) nr 168/2013 artiklit on muudetud, märkida ainult kõige viimane muudatus, mis vastab ELi tüübikinnitusele kohaldatud muudatusele.“;

| c) | 4.liite II jaos lisatakse enne punkti 5 järgmised punktid 4a ja 4a.1:






  „4a. | Tüübikinnitus on antud / tüübikinnitust on laiendatud / tüübikinnituse andmisest on keeldutud / tüübikinnitus on tühistatud(1) |
| --- | --- | --- |
| 4a.1. | Tüübikinnitus antakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 40 kohaselt ja selle kehtivustähtaeg on seega piiratud ning kehtib kuni pp/kk/aaaa(5).“ |

c)

4.liite II jaos lisatakse enne punkti 5 järgmised punktid 4a ja 4a.1:

„4a.

Tüübikinnitus on antud / tüübikinnitust on laiendatud / tüübikinnituse andmisest on keeldutud / tüübikinnitus on tühistatud(1)

(1)

4a.1.

Tüübikinnitus antakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 40 kohaselt ja selle kehtivustähtaeg on seega piiratud ning kehtib kuni pp/kk/aaaa(5).“

(5)

| d) | 5. liite II jagu muudetakse järgmiselt:






  i) | enne punkti 5 lisatakse järgmised punktid 4a ja 4a.1:






  „4a. | Tüübikinnitus on antud / tüübikinnitust on laiendatud / tüübikinnituse andmisest on keeldutud / tüübikinnitus on tühistatud(1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 4a.1. | Tüübikinnitus antakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 40 kohaselt ja selle kehtivustähtaeg on seega piiratud ning kehtib kuni pp/kk/aaaa(5).“ |

d)

5. liite II jagu muudetakse järgmiselt:

i)

enne punkti 5 lisatakse järgmised punktid 4a ja 4a.1:

„4a.

Tüübikinnitus on antud / tüübikinnitust on laiendatud / tüübikinnituse andmisest on keeldutud / tüübikinnitus on tühistatud(1)

(1)

4a.1.

Tüübikinnitus antakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 40 kohaselt ja selle kehtivustähtaeg on seega piiratud ning kehtib kuni pp/kk/aaaa(5).“

(5)

| ii) | punkt 5 asendatakse järgmisega:






  „5. | Kehtivuspiirangud(1)(5): ...“ |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5.

Kehtivuspiirangud(1)(5): ...“

(1)(5)

| iii) | punkt 6 asendatakse järgmisega:






  „6. | Kohaldatud erandid(1)(5): ...“ |
| --- | --- | --- |

iii)

punkt 6 asendatakse järgmisega:

„6.

Kohaldatud erandid(1)(5): ...“

(1)(5)

| 5) | VII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 4 tabel 1 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

5)

VII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 4 tabel 1 jäetakse välja;

| b) | punkt 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Süsteemide, osade või eraldi seadmestike ELi tüübikinnitustunnistuste numeratsioonisüsteemi kodifitseerimine

  Tabel 1


  Süsteemide, osade või eraldi seadmestike ELi tüübikinnitustunnistuste numeratsioonisüsteemi kodifitseerimine









  I LOETELU. Jõuseadme võimsuse ja keskkonnatoime nõuded |
| --- | --- |
| Süsteem, osa või eraldi seadmestik | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr | Tähtnumbriline tähis |
| Süsteem: mootori heide (Euro 4 tase) | 134/2014 | A1 |
| Süsteem: mootori heide (Euro 5 tase) | 134/2014 | A2 |
| Süsteem: karterigaasid (punktid 1.3.1 ja 1.3.2) kütuseaurud (määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punktid 1.4.1–1.4.3) | 134/2014 | B1 |
| Süsteem: karterigaasid (punktid 1.3.1 ja 1.3.2) ja kütuseaurud (määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punktid 1.4.4–1.4.6) | 134/2014 | B2 |
| Süsteem: karterigaasid (punktid 1.3.1 ja 1.3.2) ja kütuseaurud (määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punktid 1.4.7–1.4.8) | 134/2014 | B3 |
| Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (I etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punktid 1.8.1–1.8.2) | 134/2014 | C1 |
| Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (II etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punkt 1.8.3) | 134/2014 | C2 |
| Süsteem: müratase | 134/2014 | D |
| Süsteem: mootori võimsus | 134/2014 | E |
| Süsteem: mootori suurim pöördemoment ja suurim kasulik võimsus | 134/2014 | E1 |
| Eraldi seadmestik: saastetõrjeseade | 134/2014 | F |
| Eraldi seadmestik: müra vähendamise seade | 134/2014 | G |
| Eraldi seadmestik: väljalaskeseade (saastetõrjeseade ja müra vähendamise seade) | 134/2014 | H |

b)

punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Süsteemide, osade või eraldi seadmestike ELi tüübikinnitustunnistuste numeratsioonisüsteemi kodifitseerimine

Tabel 1

Tabel 1

Süsteemide, osade või eraldi seadmestike ELi tüübikinnitustunnistuste numeratsioonisüsteemi kodifitseerimine

Süsteemide, osade või eraldi seadmestike ELi tüübikinnitustunnistuste numeratsioonisüsteemi kodifitseerimine

I LOETELU. Jõuseadme võimsuse ja keskkonnatoime nõuded

I LOETELU. Jõuseadme võimsuse ja keskkonnatoime nõuded

Süsteem, osa või eraldi seadmestik

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr

Tähtnumbriline tähis

Süsteem: mootori heide (Euro 4 tase)

134/2014

A1

Süsteem: mootori heide (Euro 5 tase)

134/2014

A2

Süsteem: karterigaasid (punktid 1.3.1 ja 1.3.2) kütuseaurud (määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punktid 1.4.1–1.4.3)

134/2014

B1

Süsteem: karterigaasid (punktid 1.3.1 ja 1.3.2) ja kütuseaurud (määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punktid 1.4.4–1.4.6)

134/2014

B2

Süsteem: karterigaasid (punktid 1.3.1 ja 1.3.2) ja kütuseaurud (määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punktid 1.4.7–1.4.8)

134/2014

B3

Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (I etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punktid 1.8.1–1.8.2)

134/2014

C1

Süsteem: keskkonnamõju pardadiagnostika (II etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punkt 1.8.3)

134/2014

C2

Süsteem: müratase

134/2014

D

Süsteem: mootori võimsus

134/2014

E

Süsteem: mootori suurim pöördemoment ja suurim kasulik võimsus

134/2014

E1

Eraldi seadmestik: saastetõrjeseade

134/2014

F

Eraldi seadmestik: müra vähendamise seade

134/2014

G

Eraldi seadmestik: väljalaskeseade (saastetõrjeseade ja müra vähendamise seade)

134/2014

H

| II LOETELU. Sõiduki kasutusohutuse nõuded |
| --- |
| Süsteem, osa või eraldi seadmestik | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr | Tähtnumbriline tähis |
| Süsteem: pidurisüsteem | 3/2014 | J |
| Süsteem: valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine | 3/2014 | K |
| Süsteem: ümbermineku korral kaitsev konstruktsioon (ROPS) | 3/2014 | L |
| Süsteem: rehvide paigaldamine | 3/2014 | M |
| Süsteem: helisignaalseadme(te) paigaldamine | 3/2014 | AA |
| Süsteem: klaaside, klaasipuhastite ning jäätumisvastaste ja klaasisoojendusseadmete paigaldamine | 3/2014 | AB |
| Süsteem: juhtseadiste, märgulampide ja näidikute tähistus | 3/2014 | AC |
| Süsteem: turvavööde kinnituspunktid | 3/2014 | AD |
| Süsteem: juhitavus, kurviomadused ja pööratavus | 3/2014 | AE |
| Süsteem: sõitjate kaitse, sealhulgas sisustus, peatoed ja sõiduki uksed | 3/2014 | AF |
| Osa / eraldi seadmestik: helisignaalseade | 3/2014 | N |
| Osa / eraldi seadmestik: klaaspinnata esituuleklaas | 3/2014 | O |
| Osa / eraldi seadmestik: tuuleklaasipesur | 3/2014 | P |
| Osa / eraldi seadmestik: tahapoole nähtavust parandav seade | 3/2014 | Q |
| Osa / eraldi seadmestik: turvavööd | 3/2014 | R |
| Osa / eraldi seadmestik: istekoht (sadul/iste) | 3/2014 | S |

II LOETELU. Sõiduki kasutusohutuse nõuded

II LOETELU. Sõiduki kasutusohutuse nõuded

Süsteem, osa või eraldi seadmestik

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr

Tähtnumbriline tähis

Süsteem: pidurisüsteem

3/2014

J

Süsteem: valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine

3/2014

K

Süsteem: ümbermineku korral kaitsev konstruktsioon (ROPS)

3/2014

L

Süsteem: rehvide paigaldamine

3/2014

M

Süsteem: helisignaalseadme(te) paigaldamine

3/2014

AA

Süsteem: klaaside, klaasipuhastite ning jäätumisvastaste ja klaasisoojendusseadmete paigaldamine

3/2014

AB

Süsteem: juhtseadiste, märgulampide ja näidikute tähistus

3/2014

AC

Süsteem: turvavööde kinnituspunktid

3/2014

AD

Süsteem: juhitavus, kurviomadused ja pööratavus

3/2014

AE

Süsteem: sõitjate kaitse, sealhulgas sisustus, peatoed ja sõiduki uksed

3/2014

AF

Osa / eraldi seadmestik: helisignaalseade

3/2014

N

Osa / eraldi seadmestik: klaaspinnata esituuleklaas

3/2014

O

Osa / eraldi seadmestik: tuuleklaasipesur

3/2014

P

Osa / eraldi seadmestik: tahapoole nähtavust parandav seade

3/2014

Q

Osa / eraldi seadmestik: turvavööd

3/2014

R

Osa / eraldi seadmestik: istekoht (sadul/iste)

3/2014

S

| III LOETELU. Sõiduki konstruktsiooni ja üldise tüübikinnituse nõuded |
| --- |
| Süsteem, osa või eraldi seadmestik | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr | Tähtnumbriline tähis |
| Süsteem: funktsionaalne pardadiagnostika (I etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punktid 1.8.1–1.8.2) | 44/2014 | T1 |
| Süsteem: funktsionaalne pardadiagnostika (II etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punkt 1.8.3) | 44/2014 | T2 |
| Eraldi seadmestik: haagise haakeseadis | 44/2014 | U |
| Eraldi seadmestik: seade sõiduki omavolilise kasutamise takistamiseks | 44/2014 | V |
| Eraldi seadmestik: reisijate käepidemed | 44/2014 | W |
| Eraldi seadmestik: jalatoed | 44/2014 | X |
| Eraldi seadmestik: külghaagis | 44/2014 | Y |
| Eraldi seadmestik: kütusepaak | 44/2014 | Z“ |

III LOETELU. Sõiduki konstruktsiooni ja üldise tüübikinnituse nõuded

III LOETELU. Sõiduki konstruktsiooni ja üldise tüübikinnituse nõuded

Süsteem, osa või eraldi seadmestik

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr

Tähtnumbriline tähis

Süsteem: funktsionaalne pardadiagnostika (I etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punktid 1.8.1–1.8.2)

44/2014

T1

Süsteem: funktsionaalne pardadiagnostika (II etapi OBD: määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punkt 1.8.3)

44/2014

T2

Eraldi seadmestik: haagise haakeseadis

44/2014

U

Eraldi seadmestik: seade sõiduki omavolilise kasutamise takistamiseks

44/2014

V

Eraldi seadmestik: reisijate käepidemed

44/2014

W

Eraldi seadmestik: jalatoed

44/2014

X

Eraldi seadmestik: külghaagis

44/2014

Y

Eraldi seadmestik: kütusepaak

44/2014

Z“

| 6) | VIII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 2.2.1.3.3 asendatakse järgmisega:
  2.2.1.3.3.   II katsetüübi tulemused(3):

  Tabel 5-2


  II katsetüübi tulemused












  Katse | HC (ppm) | CO
  (% vol.) | λ-väärtus | Mootori pöörded (min-1) | Mootoriõli temperatuur (K) | Neeldumisteguri mõõdetud ja korrigeeritud väärtus
  (m-1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PI: Tühikäigukatse madalal pöörlemiskiirusel | | | | | | — |
| PI: Tühikäigukatse kõrgel pöörlemiskiirusel | | | | | | — |
| CI: Vaba kiirenduse katse / heitgaasi suitsususe katse tulemused | — | — | — | — | — | “ |

6)

VIII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 2.2.1.3.3 asendatakse järgmisega:

2.2.1.3.3.   II katsetüübi tulemused(3):

(3)

Tabel 5-2

Tabel 5-2

II katsetüübi tulemused

II katsetüübi tulemused

Katse

HC (ppm)

CO

(% vol.)

λ-väärtus

Mootori pöörded (min-1)

-1

Mootoriõli temperatuur (K)

Neeldumisteguri mõõdetud ja korrigeeritud väärtus

(m-1)

-1

PI: Tühikäigukatse madalal pöörlemiskiirusel

—

PI: Tühikäigukatse kõrgel pöörlemiskiirusel

—

CI: Vaba kiirenduse katse / heitgaasi suitsususe katse tulemused

—

—

—

—

—

“

| b) | punktid 2.2.1.8.6 ja 2.2.1.8.7 asendatakse järgmisega:
  „2.2.1.8.6.   CO2 heide ja kütusekulu(3)


  Tabel 5-8


  VII katsetüübi tulemuste tabel ainult sisepõlemismootoriga varustatud jõuallikate või väliselt mittelaetavate (NOVC) hübriidelektrijõuallikate kohta









  VII katsetüübi tulemused (TRTTVII) | Katse nr | CO2

  (g/km) | Kütusekulu
  (l/100km) või (kg/100 km) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| TRTTI mõõdetud x
   (1)
   (2) | 1 | | |
| 2 | | |
| 3 | | |
| TRTTI mõõdetud keskmine
   (1)
   (2) | | | |
| Ki
   (1)
   (3)
   (5)

  (ühikuta) | | | |
| TRTTVIIx
   (1)
   (4) =
  Ki · TRTTI mõõdetud keskmine | | | |
| CO2 heide ja kütusekulu, tootja esitatud andmed | — | | |

b)

punktid 2.2.1.8.6 ja 2.2.1.8.7 asendatakse järgmisega:

„2.2.1.8.6.   CO2 heide ja kütusekulu(3)

2

(3)

Tabel 5-8

Tabel 5-8

VII katsetüübi tulemuste tabel ainult sisepõlemismootoriga varustatud jõuallikate või väliselt mittelaetavate (NOVC) hübriidelektrijõuallikate kohta

VII katsetüübi tulemuste tabel ainult sisepõlemismootoriga varustatud jõuallikate või väliselt mittelaetavate (NOVC) hübriidelektrijõuallikate kohta

VII katsetüübi tulemused (TRTTVII)

TTVII

Katse nr

CO2

2

(g/km)

Kütusekulu

(l/100km) või (kg/100 km)

TRTTI mõõdetud x
   (1)
   (2)

TTI mõõdetud x

1

2

1

2

3

TRTTI mõõdetud keskmine
   (1)
   (2)

TTI mõõdetud keskmine

1

2

Ki
   (1)
   (3)
   (5)

i

1

3

5

(ühikuta)

TRTTVIIx
   (1)
   (4) =

TTVIIx

1

4

Ki · TRTTI mõõdetud keskmine

i

TTI mõõdetud keskmine

CO2 heide ja kütusekulu, tootja esitatud andmed

2

—

2.2.1.8.7.   CO2 heide / kütusekulu (tootja esitatud andmed)(3)

2

(3)

Elektrienergia kulu ja ühe laadimisega läbitav vahemaa(3):

(3)

Tabel 5-9

Tabel 5-9

VII katsetüübi tulemuste tabel ainult elektrit kasutava jõuallika või elektrimootoriga varustatud väliselt mittelaetavate elektrijõuallikate kohta

VII katsetüübi tulemuste tabel ainult elektrit kasutava jõuallika või elektrimootoriga varustatud väliselt mittelaetavate elektrijõuallikate kohta

| | Mõõdetud elektrienergia kulu
  (Wh/km) | Teatatud elektrienergia kulu
  (Wh/km) | Mõõdetud ühe laadimisega läbitav vahemaa
  (km) | Teatatud ühe laadimisega läbitav vahemaa
  (km) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ainult elektrit kasutav jõuallikas | | | | |
| Väliselt mittelaetav hübriidelektrijõuallikas | | | | “; |

Mõõdetud elektrienergia kulu

(Wh/km)

Teatatud elektrienergia kulu

(Wh/km)

Mõõdetud ühe laadimisega läbitav vahemaa

(km)

Teatatud ühe laadimisega läbitav vahemaa

(km)

Ainult elektrit kasutav jõuallikas

Väliselt mittelaetav hübriidelektrijõuallikas

“;

| c) | punktis 2.2.1.10.9 asendatakse tabel 5-13 järgmisega:

  „Tabel 5-13


  Katsetulemustele seoses müratasemega esitatavad nõuded










  Müratase | Euro 4 | Euro 5 |
| --- | --- | --- | --- |
| Mürataseme piirnormid | Määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa D osa | Määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa D osas ette nähtud müratasemetega samaväärsed UNECE sätestatud müratasemed | Määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa D osa |
| Katsenõuded | Määruse (EL) nr 168/2013 VIII lisa | UNECE eeskirjad, millele on viidatud määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa D osas | UNECE eeskirjad, millele on viidatud määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa D osas |
| Mürataset käsitlevad haldusnormid sõiduki alamkategooriatele: |
| Sõiduki (alam)kategooriad | | |
| L1e, L6e-A | UNECE eeskirja nr 63 I lisa | UNECE eeskiri nr 63 |
| L3e | UNECE eeskirja nr 41 I lisa | UNECE eeskiri nr 41 |
| L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e | UNECE eeskirja nr 9 I lisa | UNECE eeskiri nr 9 |
| Asenduseks kasutatavad müra vähendamise seadmed kõigi kategooriate jaoks | UNECE eeskirja nr 92 I lisa | UNECE eeskiri nr 92“ |

c)

punktis 2.2.1.10.9 asendatakse tabel 5-13 järgmisega:

„Tabel 5-13

„Tabel 5-13

Katsetulemustele seoses müratasemega esitatavad nõuded

Katsetulemustele seoses müratasemega esitatavad nõuded

Müratase

Euro 4

Euro 5

Mürataseme piirnormid

Määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa D osa

Määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa D osas ette nähtud müratasemetega samaväärsed UNECE sätestatud müratasemed

Määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa D osa

Katsenõuded

Määruse (EL) nr 168/2013 VIII lisa

UNECE eeskirjad, millele on viidatud määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa D osas

UNECE eeskirjad, millele on viidatud määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa D osas

Mürataset käsitlevad haldusnormid sõiduki alamkategooriatele:

Mürataset käsitlevad haldusnormid sõiduki alamkategooriatele:

Sõiduki (alam)kategooriad

L1e, L6e-A

UNECE eeskirja nr 63 I lisa

UNECE eeskiri nr 63

L3e

UNECE eeskirja nr 41 I lisa

UNECE eeskiri nr 41

L2e, L4e, L5e-B, L6e-B, L7e

UNECE eeskirja nr 9 I lisa

UNECE eeskiri nr 9

Asenduseks kasutatavad müra vähendamise seadmed kõigi kategooriate jaoks

UNECE eeskirja nr 92 I lisa

UNECE eeskiri nr 92“

| d) | punktis 2.2.1.10.11 asendatakse tabel 5-14 järgmisega:

  „Tabel 5-14


  Euro 4 või Euro 5 taseme mürakatse tulemused











  Sõidukikategooria | Jõuallika klass | Euro 4 mürataseme piirnorm
  SLEU4 (dB(A)) / Euro 4 katsetulemused TRTTIXEU4 (dB(A)) ja (% SLEU4-st) | Euro 4 mürakatse menetlus | Euro 5 mürataseme piirnorm
  SLEU5 (dB(A)) / Euro 5 katsetulemused TRTTIXEU5 (dB(A)) ja (% SLEU5-st) | Euro 5 mürakatse menetlus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L1e-A | PI / CI / hübriid, | SLEU4:63 | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 VIII lisa / UNECE eeskiri nr 63 | SLEU5: | UNECE eeskiri nr 63 |
| TRTTIXEU4: | TRTTIXEU5: |
| L1e-B | PI / CI / hübriid,
  vmax ≤ 25 km/h | SLEU4:66 | SLEU5: |
| TRTTIXEU4: | TRTTIXEU5: |
| PI / CI / hübriid,
  vmax ≤ 45 km/h | SLEU4:71 | SLEU5: |
| TRTTIXEU4: | TRTTIXEU5: |
| L2e | PI / CI / hübriid, | SLEU4:76 | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 VIII lisa / UNECE eeskiri nr 9 | SLEU5: | UNECE eeskiri nr 9 |
| STREU4: | STREU5: |
| L3e | PI / CI / hübriid,
  PMR ≤ 25 | SLEU4:73 | UNECE eeskiri nr 41 | SLEU5: | UNECE eeskiri nr 41 |
| TRTTIXEU4: | TRTTIXEU5: |
| PI / CI / hübriid,
  25 < PMR ≤ 50 | SLEU4:74 | SLEU5: |
| STREU4: | STREU5: |
| PI / CI / hübriid,
  PMR > 50 | SLEU4:77 | SLEU5: |
| TRTTIXEU4: | TRTTIXEU5: |
| L4e | PI / CI / hübriid, | SLEU4:80 | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 VIII lisa / UNECE eeskiri nr 9 | SLEU5: | UNECE eeskiri nr 9 |
| TRTTIXEU4: | TRTTIXEU5: |
| L5e-A | PI / CI / hübriid, | SLEU4:80 | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 VIII lisa / UNECE eeskiri nr 9 | SLEU5: | UNECE eeskiri nr 9 |
| STREU4: | STREU5: |
| L5e-B | PI / CI / hübriid, | SLEU4:80 | SLEU5: |
| STREU4: | STREU5: |
| L6e-A | PI / CI / hübriid, | SLEU4:80 | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 VIII lisa / UNECE eeskiri nr 63 | SLEU5: | UNECE eeskiri nr 63 |
| TRTTIXEU4: | TRTTIXEU5: |
| L6e-B | PI / CI / hübriid, | SLEU4:80 | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 VIII lisa / UNECE eeskiri nr 9 | SLEU5: | UNECE eeskiri nr 9“ |
| TRTTIXEU4: | TRTTIXEU5: |
| L7e-A | PI / CI / hübriid, | SLEU4:80 | SLEU5: |
| TRTTIXEU4: | TRTTIXEU5: |
| L7e-B | PI / CI / hübriid, | SLEU4:80 | SLEU5: |
| TRTTIXEU4: | TRTTIXEU5: |
| L7e-C | PI / CI / hübriid, | SLEU4:80 | SLEU5: |
| TRTTIXEU4: | TRTTIXEU5: |

d)

punktis 2.2.1.10.11 asendatakse tabel 5-14 järgmisega:

„Tabel 5-14

„Tabel 5-14

Euro 4 või Euro 5 taseme mürakatse tulemused

Euro 4 või Euro 5 taseme mürakatse tulemused

Sõidukikategooria

Jõuallika klass

Euro 4 mürataseme piirnorm

SLEU4 (dB(A)) / Euro 4 katsetulemused TRTTIXEU4 (dB(A)) ja (% SLEU4-st)

EU4

TTIXEU4

EU4

Euro 4 mürakatse menetlus

Euro 5 mürataseme piirnorm

SLEU5 (dB(A)) / Euro 5 katsetulemused TRTTIXEU5 (dB(A)) ja (% SLEU5-st)

EU5

TTIXEU5

EU5

Euro 5 mürakatse menetlus

L1e-A

PI / CI / hübriid,

SLEU4:63

EU4

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 VIII lisa / UNECE eeskiri nr 63

SLEU5:

EU5

UNECE eeskiri nr 63

TRTTIXEU4:

TTIXEU4

TRTTIXEU5:

TTIXEU5

L1e-B

PI / CI / hübriid,

vmax ≤ 25 km/h

max

SLEU4:66

EU4

SLEU5:

EU5

TRTTIXEU4:

TTIXEU4

TRTTIXEU5:

TTIXEU5

PI / CI / hübriid,

vmax ≤ 45 km/h

max

SLEU4:71

EU4

SLEU5:

EU5

TRTTIXEU4:

TTIXEU4

TRTTIXEU5:

TTIXEU5

L2e

PI / CI / hübriid,

SLEU4:76

EU4

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 VIII lisa / UNECE eeskiri nr 9

SLEU5:

EU5

UNECE eeskiri nr 9

STREU4:

EU4

STREU5:

EU5

L3e

PI / CI / hübriid,

PMR ≤ 25

SLEU4:73

EU4

UNECE eeskiri nr 41

SLEU5:

EU5

UNECE eeskiri nr 41

TRTTIXEU4:

TTIXEU4

TRTTIXEU5:

TTIXEU5

PI / CI / hübriid,

25 < PMR ≤ 50

SLEU4:74

EU4

SLEU5:

EU5

STREU4:

EU4

STREU5:

EU5

PI / CI / hübriid,

PMR > 50

SLEU4:77

EU4

SLEU5:

EU5

TRTTIXEU4:

TTIXEU4

TRTTIXEU5:

TTIXEU5

L4e

PI / CI / hübriid,

SLEU4:80

EU4

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 VIII lisa / UNECE eeskiri nr 9

SLEU5:

EU5

UNECE eeskiri nr 9

TRTTIXEU4:

TTIXEU4

TRTTIXEU5:

TTIXEU5

L5e-A

PI / CI / hübriid,

SLEU4:80

EU4

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 VIII lisa / UNECE eeskiri nr 9

SLEU5:

EU5

UNECE eeskiri nr 9

STREU4:

EU4

STREU5:

EU5

L5e-B

PI / CI / hübriid,

SLEU4:80

EU4

SLEU5:

EU5

STREU4:

EU4

STREU5:

EU5

L6e-A

PI / CI / hübriid,

SLEU4:80

EU4

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 VIII lisa / UNECE eeskiri nr 63

SLEU5:

EU5

UNECE eeskiri nr 63

TRTTIXEU4:

TTIXEU4

TRTTIXEU5:

TTIXEU5

L6e-B

PI / CI / hübriid,

SLEU4:80

EU4

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 VIII lisa / UNECE eeskiri nr 9

SLEU5:

EU5

UNECE eeskiri nr 9“

TRTTIXEU4:

TTIXEU4

TRTTIXEU5:

TTIXEU5

L7e-A

PI / CI / hübriid,

SLEU4:80

EU4

SLEU5:

EU5

TRTTIXEU4:

TTIXEU4

TRTTIXEU5:

TTIXEU5

L7e-B

PI / CI / hübriid,

SLEU4:80

EU4

SLEU5:

EU5

TRTTIXEU4:

TTIXEU4

TRTTIXEU5:

TTIXEU5

L7e-C

PI / CI / hübriid,

SLEU4:80

EU4

SLEU5:

EU5

TRTTIXEU4:

TTIXEU4

TRTTIXEU5:

TTIXEU5

| e) | punktid 2.2.1.10.12.ja 2.2.1.10.13. asendatakse järgmistega:






  „2.2.1.10.12. | Statsionaarne müratase: ...dB(A) mootori pööretel: ...min-1 |
| --- | --- | --- |
| 2.2.1.10.13. | Asenduseks kasutatavate müra vähendamise seadme(te) mark (margid) ja tüüp(tüübid)(3): ...“; |

e)

punktid 2.2.1.10.12.ja 2.2.1.10.13. asendatakse järgmistega:

„2.2.1.10.12.

Statsionaarne müratase: ...dB(A) mootori pööretel: ...min-1

-1

2.2.1.10.13.

Asenduseks kasutatavate müra vähendamise seadme(te) mark (margid) ja tüüp(tüübid)(3): ...“;

(3)

| f) | lisatakse järgmine punkt 2.2.1.10.14:






  „2.2.1.10.14. | Tüübikinnitusnumbri asukoht (lisada joonised, fotod)(3): ...“ |
| --- | --- | --- |

f)

lisatakse järgmine punkt 2.2.1.10.14:

„2.2.1.10.14.

Tüübikinnitusnumbri asukoht (lisada joonised, fotod)(3): ...“

(3)

---

(1)

1

| (+) | x= jah–= puudub või on osaliselt olemaso= valikuline. |
| --- | --- |

(+)

+

x

–

o

(2)

2

| (++) | d= asub otse juhtimisseadisel, näidikul või märgulambilc= asub vahetus läheduses. |
| --- | --- |

(++)

++

d

c

(3)

3

| (+) | x= jah–= puudub või on osaliselt olemaso= valikuline. |
| --- | --- |

(+)

+

x

–

o

(4)

4

| (++) | d= asub otse juhtimisseadisel, näidikul või märgulambilc= asub vahetus läheduses“. |
| --- | --- |

(++)

++

d

c

(*1)  
  ELT L 120, 7.5.2011, lk 1.

*1

(*2)  
  ELT L 72, 14.3.2008, lk 1.“;

*2

(1)  Vajaduse korral.

1

(2)  Ümardada teise kohani pärast koma.

2

(3)  Ümardada neljanda kohani pärast koma.

3

(4)  Ümardada täisarvuni.

4

(5)  Võtta Ki = 1 juhul kui:

5

i

| a) | sõiduk
  ei ole
  varustatud perioodiliselt regenereeruva heite vähendamise süsteemiga või |
| --- | --- |

a)

sõiduk
  ei ole
  varustatud perioodiliselt regenereeruva heite vähendamise süsteemiga või

ei ole

| b) | sõiduk
  ei ole
  hübriidelektrisõiduk. |
| --- | --- |

b)

sõiduk
  ei ole
  hübriidelektrisõiduk.

ei ole

---

| 15.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/88 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/88

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1826,

14. oktoober 2016,

mis käsitleb toimeaine tritsüklasooli heakskiitmata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Itaalia sai 21. detsembril 2012 ettevõtjalt Dow AgroSciences määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 lõike 1 kohase taotluse toimeaine tritsüklasooli heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

(1)

Itaalia sai 21. detsembril 2012 ettevõtjalt Dow AgroSciences määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 lõike 1 kohase taotluse toimeaine tritsüklasooli heakskiitmiseks.

| (2) | Vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3 teatas referentliikmesriik 4. veebruaril 2013 taotlejale, teistele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“), et taotlus on vastuvõetav. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3 teatas referentliikmesriik 4. veebruaril 2013 taotlejale, teistele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“), et taotlus on vastuvõetav.

| (3) | Nimetatud toimeaine mõju inimeste ja loomade tervisele ja keskkonnale on hinnatud kooskõlas kõnealuse määruse artikli 11 lõigete 2 ja 3 sätetega taotleja poolt kavandatud kasutusvaldkonna puhul. Referentliikmesriik esitas esialgse hindamisaruande komisjonile ja toiduohutusametile 7. jaanuaril 2014. |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud toimeaine mõju inimeste ja loomade tervisele ja keskkonnale on hinnatud kooskõlas kõnealuse määruse artikli 11 lõigete 2 ja 3 sätetega taotleja poolt kavandatud kasutusvaldkonna puhul. Referentliikmesriik esitas esialgse hindamisaruande komisjonile ja toiduohutusametile 7. jaanuaril 2014.

| (4) | Toiduohutusamet järgis määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud nõudeid. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 12 lõikele 3 nõudis toiduohutusamet, et taotleja esitaks liikmesriikidele, komisjonile ja toiduohutusametile täiendavat teavet. Referentliikmesriik hindas täiendavat teavet ja esitas toiduohutusametile oma hinnangu ajakohastatud esialgse hindamisaruandena. |
| --- | --- |

(4)

Toiduohutusamet järgis määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud nõudeid. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 12 lõikele 3 nõudis toiduohutusamet, et taotleja esitaks liikmesriikidele, komisjonile ja toiduohutusametile täiendavat teavet. Referentliikmesriik hindas täiendavat teavet ja esitas toiduohutusametile oma hinnangu ajakohastatud esialgse hindamisaruandena.

| (5) | Esialgse hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriigid ja toiduohutusamet. Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järeldused toimeaine tritsüklasooli riskihindamise kohta (2)18. veebruaril 2015. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et toimeaine genotoksilise ja kantserogeense potentsiaali hindamine ei olnud veenev ning seepärast ei olnud võimalik kehtestada kontrollväärtusi (aktsepteeritav päevadoos (ADI), akuutne standarddoos (ARfD) ja käitaja ainega kokkupuute vastuvõetav tase (AOEL)) inimeste terviseriski hindamisel kasutamiseks. Seega ei olnud võimalik hinnata riske käitajate, töötajate, kõrvaliste isikute, elanike ja tarbijate jaoks. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et mürgisuse uuringutes kasutatud katsematerjal ei olnud kavandatava tehniliste omaduste kokkuvõtte seisukohast toimeaine ja selle lisandite suhtes iseloomulik. Lisaks sellele ei olnud teatavate valdkondade riskide hindamist võimalik lõpule viia (sh ei saanud hinnata tritsüklasooli potentsiaali sisesekretsioonisüsteemi kahjustajana ja võimalusi saastada põhjavett kõnealuse toimeaine metaboliitidega, mille toksikoloogiline olulisus on teadmata). |
| --- | --- |

(5)

Esialgse hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriigid ja toiduohutusamet. Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järeldused toimeaine tritsüklasooli riskihindamise kohta (2)18. veebruaril 2015. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et toimeaine genotoksilise ja kantserogeense potentsiaali hindamine ei olnud veenev ning seepärast ei olnud võimalik kehtestada kontrollväärtusi (aktsepteeritav päevadoos (ADI), akuutne standarddoos (ARfD) ja käitaja ainega kokkupuute vastuvõetav tase (AOEL)) inimeste terviseriski hindamisel kasutamiseks. Seega ei olnud võimalik hinnata riske käitajate, töötajate, kõrvaliste isikute, elanike ja tarbijate jaoks. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et mürgisuse uuringutes kasutatud katsematerjal ei olnud kavandatava tehniliste omaduste kokkuvõtte seisukohast toimeaine ja selle lisandite suhtes iseloomulik. Lisaks sellele ei olnud teatavate valdkondade riskide hindamist võimalik lõpule viia (sh ei saanud hinnata tritsüklasooli potentsiaali sisesekretsioonisüsteemi kahjustajana ja võimalusi saastada põhjavett kõnealuse toimeaine metaboliitidega, mille toksikoloogiline olulisus on teadmata).

| (6) | Komisjon palus, et taotleja esitaks oma märkused toiduohutusameti järelduste kohta ning määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 1 kohaselt esialgse läbivaatamisaruande kohta. Taotleja esitas oma märkused ja neid on põhjalikult kaalutud. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon palus, et taotleja esitaks oma märkused toiduohutusameti järelduste kohta ning määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 1 kohaselt esialgse läbivaatamisaruande kohta. Taotleja esitas oma märkused ja neid on põhjalikult kaalutud.

| (7) | Vaatamata taotleja esitatud väidetele jäid põhjenduses 5 nimetatud probleemid siiski lahendamata. |
| --- | --- |

(7)

Vaatamata taotleja esitatud väidetele jäid põhjenduses 5 nimetatud probleemid siiski lahendamata.

| (8) | Seega ei ole vähemalt ühe tritsüklasooli sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses tõendatud, et kõigi eelduste kohaselt oleksid määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmisnõuded täidetud. Toimeainet tritsüklasooli ei tuleks seega määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt heaks kiita. |
| --- | --- |

(8)

Seega ei ole vähemalt ühe tritsüklasooli sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses tõendatud, et kõigi eelduste kohaselt oleksid määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmisnõuded täidetud. Toimeainet tritsüklasooli ei tuleks seega määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt heaks kiita.

| (9) | Käesolev määrus ei piira õigust esitada tritsüklasooli kohta uut taotlust määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev määrus ei piira õigust esitada tritsüklasooli kohta uut taotlust määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt.

| (10) | Alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee ei ole eesistuja määratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud. Peeti vajalikuks rakendusakti olemasolu ning eesistuja esitas apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks rakendusakti eelnõu. Apellatsioonikomitee ei ole arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(10)

Alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee ei ole eesistuja määratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud. Peeti vajalikuks rakendusakti olemasolu ning eesistuja esitas apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks rakendusakti eelnõu. Apellatsioonikomitee ei ole arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiitmata jätmine

Toimeainet tritsüklasooli ei kiideta heaks.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  EFSA Journal 2015;13(2):4032. Kättesaadav internetis aadressil: www.efsa.europa.eu/efsajournal.

2

---

| 15.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/90 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/90

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1827,

14. oktoober 2016,

millega muudetakse 255. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu (1), eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 11. oktoobril 2016 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada ühe füüsilise isiku nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist, ja muuta ühte kannet asjaomases loetelus. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada, |
| --- | --- |

(2)

11. oktoobril 2016 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada ühe füüsilise isiku nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist, ja muuta ühte kannet asjaomases loetelus. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse tegevdirektori kohusetäitja

---

(1)  
  ELT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

| (1) | Pealkirja „Füüsilised isikud“ all asuv järgmine kanne jäetakse välja:

  „Nasir 'Abd-Al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi (teiste nimedega a) Nasir al-Wahishi, b) Abu Basir Nasir al-Wahishi, c) Naser Abdel Karim al-Wahishi, d) Nasir Abd al-Karim al-Wuhayshi, e) Abu Basir Nasir Al-Wuhayshi, f) Nasser Abdul- karim Abdullah al-Wouhichi, g) Abu Baseer al-Wehaishi, h) Abu Basir Nasser al-Wuhishi, i) Abdul Kareem Abdullah Al-Woohaishi, j) Nasser Abdelkarim Saleh Al Wahichi, k) Abu Basir, l) Abu Bashir). Sünnikuupäev: a) 1.10.1976, b) 8.10.1396 (Hijri kalendri järgi). Sünnikoht: Jeemen. Kodakondsus: Jeemeni. Passinumber: 40483 (5.1.1997 välja antud Jeemeni pass). Muu teave: Teadaolevalt suri 2015. aasta juunis Jeemenis. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 19.1.2010.“ |
| --- | --- |

(1)

Pealkirja „Füüsilised isikud“ all asuv järgmine kanne jäetakse välja:

„Nasir 'Abd-Al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi (teiste nimedega a) Nasir al-Wahishi, b) Abu Basir Nasir al-Wahishi, c) Naser Abdel Karim al-Wahishi, d) Nasir Abd al-Karim al-Wuhayshi, e) Abu Basir Nasir Al-Wuhayshi, f) Nasser Abdul- karim Abdullah al-Wouhichi, g) Abu Baseer al-Wehaishi, h) Abu Basir Nasser al-Wuhishi, i) Abdul Kareem Abdullah Al-Woohaishi, j) Nasser Abdelkarim Saleh Al Wahichi, k) Abu Basir, l) Abu Bashir). Sünnikuupäev: a) 1.10.1976, b) 8.10.1396 (Hijri kalendri järgi). Sünnikoht: Jeemen. Kodakondsus: Jeemeni. Passinumber: 40483 (5.1.1997 välja antud Jeemeni pass). Muu teave: Teadaolevalt suri 2015. aasta juunis Jeemenis. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 19.1.2010.“

| (2) | Pealkirja „Füüsilised isikud“ all asuvat järgmist kannet muudetakse:

  „Yazid Sufaat (teiste nimedega a) Joe, b) Abu Zufar). Aadress: Taman Bukit Ampang, Selangor, Malaisia. Sünnikuupäev: 20.1.1964. Sünnikoht: Johor, Malaisia. Kodakondsus: Malaisia. Passinumber: A 10472263. Riiklik isikukood: 640120-01-5529. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 9.9.2003.“ asendatakse järgmisega:

  „Yazid Sufaat (teiste nimedega a) Joe, b) Abu Zufar). Aadress: a) Taman Bukit Ampang, Selangor, Malaisia (eelmine aadress) b) Malaisia (vangistuses 2013. aastast). Sünnikuupäev: 20.1.1964. Sünnikoht: Johor, Malaisia. Kodakondsus: Malaisia. Passinumber: A 10472263. Riiklik isikukood: 640120-01-5529. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 9.9.2003.“ |
| --- | --- |

(2)

Pealkirja „Füüsilised isikud“ all asuvat järgmist kannet muudetakse:

„Yazid Sufaat (teiste nimedega a) Joe, b) Abu Zufar). Aadress: Taman Bukit Ampang, Selangor, Malaisia. Sünnikuupäev: 20.1.1964. Sünnikoht: Johor, Malaisia. Kodakondsus: Malaisia. Passinumber: A 10472263. Riiklik isikukood: 640120-01-5529. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 9.9.2003.“ asendatakse järgmisega:

„Yazid Sufaat (teiste nimedega a) Joe, b) Abu Zufar). Aadress: a) Taman Bukit Ampang, Selangor, Malaisia (eelmine aadress) b) Malaisia (vangistuses 2013. aastast). Sünnikuupäev: 20.1.1964. Sünnikoht: Johor, Malaisia. Kodakondsus: Malaisia. Passinumber: A 10472263. Riiklik isikukood: 640120-01-5529. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 9.9.2003.“

---

| 15.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/92 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/92

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1828,

14. oktoober 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 124,5 |
| ZZ | 124,5 |
| 0707 00 05 | TR | 145,2 |
| ZZ | 145,2 |
| 0709 93 10 | TR | 138,5 |
| ZZ | 138,5 |
| 0805 50 10 | AR | 92,2 |
| CL | 85,2 |
| TR | 90,3 |
| UY | 31,0 |
| ZA | 94,7 |
| ZZ | 78,7 |
| 0806 10 10 | BR | 285,5 |
| EG | 169,2 |
| TR | 144,7 |
| ZZ | 199,8 |
| 0808 10 80 | AR | 191,8 |
| AU | 196,9 |
| BR | 124,9 |
| CL | 154,5 |
| NZ | 145,5 |
| ZA | 112,2 |
| ZZ | 154,3 |
| 0808 30 90 | CN | 59,0 |
| TR | 134,9 |
| ZZ | 97,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

124,5

ZZ

124,5

0707 00 05

TR

145,2

ZZ

145,2

0709 93 10

TR

138,5

ZZ

138,5

0805 50 10

AR

92,2

CL

85,2

TR

90,3

UY

31,0

ZA

94,7

ZZ

78,7

0806 10 10

BR

285,5

EG

169,2

TR

144,7

ZZ

199,8

0808 10 80

AR

191,8

AU

196,9

BR

124,9

CL

154,5

NZ

145,5

ZA

112,2

ZZ

154,3

0808 30 90

CN

59,0

TR

134,9

ZZ

97,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

Parandused

| 15.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/94 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/94

---

Komisjoni 27. mai 2016. aasta määruse (EL) 2016/919 (Euroopa Liidu raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 158, 15. juuni 2016
  )

Leheküljel 37 lisa punkti 6.1.1.2 alapunktis 4

asendatakse

„punktis 7.2.9 kirjeldatud erijuhtudega.“

järgmisega:

„punktis 7.6 kirjeldatud erijuhtudega.“

Leheküljel 43 lisa punkti 6.2.4.1 „Rongisisese ETCSi kohustuslikud katsed“ alapunkti 1 teises lauses

asendatakse

„Taotleja vastutab juhtumite määratlemise ja nende seeriana korraldamise eest, kui seda ei ole käsitletud käesoleva KTK tehnilistes kirjeldustes;“

järgmisega:

„Taotleja vastutab katsejuhtumite määratlemise ja nende seeriana korraldamise eest, kui seda ei ole käsitletud käesoleva KTK tehnilistes kirjeldustes;“.

Leheküljel 49 lisa tabeli 6.3 veeru „Toetavad tõendid“ seitsmeteistkümnenda lahtri esimeses lauses

asendatakse

„Punktis 6.1.2 sätestatud tööstsenaariumide katsete aruanded erinevate sertifitseeritud rongisiseste juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidega.“

järgmisega:

„Punktis 6.1.2 sätestatud katsestsenaariumide aruanded erinevate sertifitseeritud rongisiseste juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidega.“

Leheküljel 56 lisa punkti 7.4.4 alapunkti 4 alapunkti iii esimeses lauses

asendatakse

„kuupäevad, millal olemasolevad piiriüleselt kasutatavad veeremiüksused saavad täielikult kasu ainult rongisisese ETCSiga varustatud veeremiüksuste kasutamisest kiirraudteevõrgus, koridorides või võrgustiku teistes osades;“

järgmisega:

„kuupäevad, millest alates saavad olemasolevad piiriüleselt kasutatavad veeremiüksused täielikult kasutada eeliseid, mida annab ainult ETCSiga varustatus kiirraudteevõrgus, koridorides või võrgustiku teistes osades;“.

---