# Eiropas Savienības L 237/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 237 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 3. septembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 237

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 3. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1450 (2016. gada 23. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizēti kritēriji metodoloģijai, ar kuru nosaka minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (
  1
  ) | 1 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1451 (2016. gada 2. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 10 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1452 (2016. gada 2. septembris) par dažiem aizsardzības pagaidu pasākumiem sakarā ar Āfrikas cūku mēri Polijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 5708)

   (
  1
  ) | 12 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1450 (2016. gada 23. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizēti kritēriji metodoloģijai, ar kuru nosaka minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (
  1
  )

1

1

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1451 (2016. gada 2. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

10

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1452 (2016. gada 2. septembris) par dažiem aizsardzības pagaidu pasākumiem sakarā ar Āfrikas cūku mēri Polijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 5708)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 5708)

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 3.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 237/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 237/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2016/1450

(2016. gada 23. maijs),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizēti kritēriji metodoloģijai, ar kuru nosaka minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/59/ES (1), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu, un jo īpaši tās 45. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Efektīvs noregulējums ir paveicams un ticams tikai tad, ja iestādei ir pieejami pietiekami finanšu līdzekļi, lai absorbētu zaudējumus un veiktu rekapitalizāciju, neietekmējot konkrētas saistības, it sevišķi tās, kas nav iekļautas iekšējā rekapitalizācijā. Direktīvā 2014/59/ES paredzēts, ka iestādēm vajadzētu izpildīt minimuma prasību attiecībā uz pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām, lai izvairītos no tā, ka iestādes pārmērīgi paļaujas uz tādām finansējuma formām, kuras ir izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas, jo nespēja izpildīt minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām negatīvi ietekmētu iestādes zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju, kā arī kopējo noregulējuma efektivitāti. |
| --- | --- |

(1)

Efektīvs noregulējums ir paveicams un ticams tikai tad, ja iestādei ir pieejami pietiekami finanšu līdzekļi, lai absorbētu zaudējumus un veiktu rekapitalizāciju, neietekmējot konkrētas saistības, it sevišķi tās, kas nav iekļautas iekšējā rekapitalizācijā. Direktīvā 2014/59/ES paredzēts, ka iestādēm vajadzētu izpildīt minimuma prasību attiecībā uz pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām, lai izvairītos no tā, ka iestādes pārmērīgi paļaujas uz tādām finansējuma formām, kuras ir izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas, jo nespēja izpildīt minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām negatīvi ietekmētu iestādes zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju, kā arī kopējo noregulējuma efektivitāti.

| (2) | Nosakot minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktu, noregulējuma iestādei būtu jāapsver vajadzība (iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas gadījumā) nodrošināt, ka iestāde spēj absorbēt zaudējumus pietiekamā daudzumā un ka to var rekapitalizēt par summu, kura ir pietiekama, lai atjaunotu iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju līdz tādam līmenim, kas ir pietiekams, lai saglabātu atļaujas kapitāla prasības un tajā pašā laikā uzturētu pietiekamu tirgus uzticēšanos. Šī ciešā saikne ar uzraudzības lēmumiem paredz, ka noregulējuma iestāde šādu novērtējumu veic, padziļināti apspriežoties ar kompetento iestādi saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punktā, un ka attiecīgi noregulējuma iestādei saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punktu būtu pienākums apspriesties ar kompetento iestādi, ņemt vērā kompetentās iestādes novērtējumus par iestādes uzņēmējdarbības modeli, finansēšanas modeli un riska profilu, lai noteiktu prudenciālās prasības. |
| --- | --- |

(2)

Nosakot minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktu, noregulējuma iestādei būtu jāapsver vajadzība (iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas gadījumā) nodrošināt, ka iestāde spēj absorbēt zaudējumus pietiekamā daudzumā un ka to var rekapitalizēt par summu, kura ir pietiekama, lai atjaunotu iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju līdz tādam līmenim, kas ir pietiekams, lai saglabātu atļaujas kapitāla prasības un tajā pašā laikā uzturētu pietiekamu tirgus uzticēšanos. Šī ciešā saikne ar uzraudzības lēmumiem paredz, ka noregulējuma iestāde šādu novērtējumu veic, padziļināti apspriežoties ar kompetento iestādi saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punktā, un ka attiecīgi noregulējuma iestādei saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punktu būtu pienākums apspriesties ar kompetento iestādi, ņemt vērā kompetentās iestādes novērtējumus par iestādes uzņēmējdarbības modeli, finansēšanas modeli un riska profilu, lai noteiktu prudenciālās prasības.

| (3) | Nepieciešamās zaudējumu absorbcijas spējas novērtējumam vajadzētu būt cieši saistītam ar iestādes pašreizējām kapitāla prasībām, un nepieciešamās kapitāla atjaunošanas spējas novērtējumam vajadzētu būt cieši saistītam ar iespējamajām kapitāla prasībām pēc noregulējuma stratēģijas piemērošanas, ja vien nav pārliecinošu iemeslu tam, kāpēc zaudējumi noregulējuma gadījumā būtu jāvērtē citādāk nekā darbības turpināšanas gadījumā. Līdzīgs novērtējums ir vajadzīgs, lai nodrošinātu, ka minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām ir pietiekama, lai nodrošinātu iestādes noregulējamību tad, ja tiek piemēroti noregulējuma instrumenti, kas nav iekšējās rekapitalizācijas noregulējuma instrumenti. |
| --- | --- |

(3)

Nepieciešamās zaudējumu absorbcijas spējas novērtējumam vajadzētu būt cieši saistītam ar iestādes pašreizējām kapitāla prasībām, un nepieciešamās kapitāla atjaunošanas spējas novērtējumam vajadzētu būt cieši saistītam ar iespējamajām kapitāla prasībām pēc noregulējuma stratēģijas piemērošanas, ja vien nav pārliecinošu iemeslu tam, kāpēc zaudējumi noregulējuma gadījumā būtu jāvērtē citādāk nekā darbības turpināšanas gadījumā. Līdzīgs novērtējums ir vajadzīgs, lai nodrošinātu, ka minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām ir pietiekama, lai nodrošinātu iestādes noregulējamību tad, ja tiek piemēroti noregulējuma instrumenti, kas nav iekšējās rekapitalizācijas noregulējuma instrumenti.

| (4) | Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punkta c) apakšpunktā ir arī noteikta prasība, ka noregulējuma iestādēm ir jāņem vērā iespēja, ka konkrētas noregulējuma plānos un noregulējamības novērtējumā identificētās saistību kategorijas varētu būt izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas. Uz šāda veida saistībām nevajadzētu paļauties, lai izpildītu minimuma prasību attiecībā uz pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām. Noregulējuma iestādēm būtu jānodrošina arī tas, ka gadījumos, kad no iekšējās rekapitalizācijas obligāti vai brīvprātīgi ir izslēgts būtisks saistību maksātnespējas kategorijas apmērs, minētās izslēgšanas rezultātā tādas pašas vai augstākas prioritātes kategorijas saistības neradītu lielākus zaudējumus nekā maksātnespējas gadījumā, jo tas traucētu noregulējamībai. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punkta c) apakšpunktā ir arī noteikta prasība, ka noregulējuma iestādēm ir jāņem vērā iespēja, ka konkrētas noregulējuma plānos un noregulējamības novērtējumā identificētās saistību kategorijas varētu būt izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas. Uz šāda veida saistībām nevajadzētu paļauties, lai izpildītu minimuma prasību attiecībā uz pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām. Noregulējuma iestādēm būtu jānodrošina arī tas, ka gadījumos, kad no iekšējās rekapitalizācijas obligāti vai brīvprātīgi ir izslēgts būtisks saistību maksātnespējas kategorijas apmērs, minētās izslēgšanas rezultātā tādas pašas vai augstākas prioritātes kategorijas saistības neradītu lielākus zaudējumus nekā maksātnespējas gadījumā, jo tas traucētu noregulējamībai.

| (5) | Noregulējuma iestādes var pieprasīt, lai daļa no Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 1. punktā minētās minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām tiktu izpildīta ar subordinētajiem līgumiskajiem iekšējās rekapitalizācijas instrumentiem, ar augstāku minimuma prasību vai ar alternatīviem pasākumiem, lai novērstu šķēršļus noregulējumam. Ja aizsardzības pasākuma “neviens kreditors nav sliktākā situācijā” pārkāpšanas risks ir pietiekami zems, nav nepieciešams koriģēt minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām. |
| --- | --- |

(5)

Noregulējuma iestādes var pieprasīt, lai daļa no Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 1. punktā minētās minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām tiktu izpildīta ar subordinētajiem līgumiskajiem iekšējās rekapitalizācijas instrumentiem, ar augstāku minimuma prasību vai ar alternatīviem pasākumiem, lai novērstu šķēršļus noregulējumam. Ja aizsardzības pasākuma “neviens kreditors nav sliktākā situācijā” pārkāpšanas risks ir pietiekami zems, nav nepieciešams koriģēt minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām.

| (6) | Dažām iestādēm, uz kurām attiecas Direktīva 2014/59/ES, jo īpaši finanšu tirgus infrastruktūrām, kam ir arī kredītiestādes atļauja, ir ļoti specializēti uzņēmējdarbības modeļi un tām piemēro papildu noteikumus, kuri būtu jāņem vērā, nosakot minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām. |
| --- | --- |

(6)

Dažām iestādēm, uz kurām attiecas Direktīva 2014/59/ES, jo īpaši finanšu tirgus infrastruktūrām, kam ir arī kredītiestādes atļauja, ir ļoti specializēti uzņēmējdarbības modeļi un tām piemēro papildu noteikumus, kuri būtu jāņem vērā, nosakot minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām.

| (7) | Lai nodrošinātu konsekvenci ar prudenciālo uzraudzību, noregulējuma iestādes novērtējumā par iestādes lielumu, uzņēmējdarbības modeli, finansēšanas modeli un riska profilu būtu jāņem vērā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (2) 97. pantu veiktā uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesa rezultāti, ja vien nepastāv skaidrs pamatojums tam, kāpēc zaudējumi noregulēšanas gadījumā būtu jāvērtē citādāk nekā darbības turpināšanas gadījumā. Veicot uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 16. pantu, kompetentajai iestādei būtu jāņem vērā pamatnostādnes par kopējām procedūrām un metodoloģiju attiecībā uz uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesu (EBA/GL/2014/13), ko EBI izdevusi saskaņā ar minētās direktīvas 107. panta 3. punktu, darot visu iespējamo, lai izpildītu minētās pamatnostādnes atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu konsekvenci ar prudenciālo uzraudzību, noregulējuma iestādes novērtējumā par iestādes lielumu, uzņēmējdarbības modeli, finansēšanas modeli un riska profilu būtu jāņem vērā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (2) 97. pantu veiktā uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesa rezultāti, ja vien nepastāv skaidrs pamatojums tam, kāpēc zaudējumi noregulēšanas gadījumā būtu jāvērtē citādāk nekā darbības turpināšanas gadījumā. Veicot uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 16. pantu, kompetentajai iestādei būtu jāņem vērā pamatnostādnes par kopējām procedūrām un metodoloģiju attiecībā uz uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesu (EBA/GL/2014/13), ko EBI izdevusi saskaņā ar minētās direktīvas 107. panta 3. punktu, darot visu iespējamo, lai izpildītu minētās pamatnostādnes atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. panta 3. punktam.

| (8) | Noregulējuma plānos var paredzēt mehānismus zaudējumu absorbēšanai un rekapitalizācijai grupu struktūrās, tostarp izmantojot kapitāla instrumentus vai atbilstīgās saistības, ko iestādes emitējušas citām iestādēm vai struktūrām tajā pašā grupā. Noregulējuma iestādēm minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām būtu jānosaka saskaņā ar minētajiem mehānismiem, ja tie ir cieši saistīti ar iestādes vai grupas izvēlēto noregulējuma stratēģiju. |
| --- | --- |

(8)

Noregulējuma plānos var paredzēt mehānismus zaudējumu absorbēšanai un rekapitalizācijai grupu struktūrās, tostarp izmantojot kapitāla instrumentus vai atbilstīgās saistības, ko iestādes emitējušas citām iestādēm vai struktūrām tajā pašā grupā. Noregulējuma iestādēm minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām būtu jānosaka saskaņā ar minētajiem mehānismiem, ja tie ir cieši saistīti ar iestādes vai grupas izvēlēto noregulējuma stratēģiju.

| (9) | Lai nodrošinātu, ka noregulējamība nav atkarīga no valsts finansiālā atbalsta un ka Savienības noregulējuma finansēšanas mehānismu sistēma atbilst tās mērķim veicināt finanšu stabilitātes nodrošināšanu, noregulējuma iestādēm, nosakot minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, būtu jāņem vērā Direktīvas 2014/59/ES 101. panta 2. punktā paredzētie nosacījumi noregulējuma finansēšanas mehānismu izmantošanai tādā veidā, ka daļa iestādes vai vienības zaudējumu netieši tiek novirzīta uz noregulējuma finansēšanas mehānismu. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu, ka noregulējamība nav atkarīga no valsts finansiālā atbalsta un ka Savienības noregulējuma finansēšanas mehānismu sistēma atbilst tās mērķim veicināt finanšu stabilitātes nodrošināšanu, noregulējuma iestādēm, nosakot minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, būtu jāņem vērā Direktīvas 2014/59/ES 101. panta 2. punktā paredzētie nosacījumi noregulējuma finansēšanas mehānismu izmantošanai tādā veidā, ka daļa iestādes vai vienības zaudējumu netieši tiek novirzīta uz noregulējuma finansēšanas mehānismu.

| (10) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punkta f) apakšpunktu noregulējuma iestādēm būtu jāņem vērā arī iestādes maksātnespējas iespējamā nelabvēlīgā ietekme uz finansiālo stabilitāti. Noregulējuma iestādēm būtu īpaši jānodrošina tas, ka sistēmiski nozīmīgas iestādes efektīvam noregulējumam netraucē tās efektīvas zaudējumu absorbēšanas un rekapitalizācijas spējas izsmelšana, kā paredzēts Direktīvas 2014/59/ES 44. pantā. Tomēr tam nevajadzētu samazināt vai aizstāt nepieciešamību nodrošināt pietiekamu zaudējumu absorbēšanas un rekapitalizācijas spēju, norakstot un konvertējot atbilstīgās saistības, kā arī nevajadzētu netieši norādīt, ka noregulējuma finansēšanas mehānisms būtu jāizmanto šiem mērķiem, ja tas nenotiek saskaņā ar principiem, kas attiecas uz noregulējuma finansēšanas mehānisma izmantošanu, kā noteikts Direktīvas 2014/59/ES 44. pantā, un jebkurā gadījumā tikai tad, ja tas ir absolūti nepieciešams. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punkta f) apakšpunktu noregulējuma iestādēm būtu jāņem vērā arī iestādes maksātnespējas iespējamā nelabvēlīgā ietekme uz finansiālo stabilitāti. Noregulējuma iestādēm būtu īpaši jānodrošina tas, ka sistēmiski nozīmīgas iestādes efektīvam noregulējumam netraucē tās efektīvas zaudējumu absorbēšanas un rekapitalizācijas spējas izsmelšana, kā paredzēts Direktīvas 2014/59/ES 44. pantā. Tomēr tam nevajadzētu samazināt vai aizstāt nepieciešamību nodrošināt pietiekamu zaudējumu absorbēšanas un rekapitalizācijas spēju, norakstot un konvertējot atbilstīgās saistības, kā arī nevajadzētu netieši norādīt, ka noregulējuma finansēšanas mehānisms būtu jāizmanto šiem mērķiem, ja tas nenotiek saskaņā ar principiem, kas attiecas uz noregulējuma finansēšanas mehānisma izmantošanu, kā noteikts Direktīvas 2014/59/ES 44. pantā, un jebkurā gadījumā tikai tad, ja tas ir absolūti nepieciešams.

| (11) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punkta e) apakšpunktu noregulējuma iestādēm, aplēšot summu, kādu noguldījumu garantiju sistēma varētu paveicami un ticami iemaksāt segto noguldījumu vietā, ja tie tiktu iekļauti iekšējās rekapitalizācijas piemērošanas jomā, būtu jānovērtē to iemaksu potenciālais apmērs, ar ko sedz noguldījumu garantiju sistēmas noregulējuma izmaksas. Veicot minēto novērtējumu, noregulējuma iestādēm būtu jānodrošina, ka tās un iestāde ir veikušas visus pamatotos un nepieciešamos pasākumus, kuri atbilst tās finansēšanas modelim, lai līdz minimumam samazinātu prasību par iemaksu no noguldījumu garantiju sistēmas. Ja novērtējumā secina, ka šādas iemaksas ir iespējamas, noregulējuma iestādes var izvēlēties noteikt zemāku minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām. Visām šādam pieņemtajām iemaksām būtu jāievēro ierobežojumi, kurus saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES piemēro šādām iemaksām, un tāpēc tie, iespējams, visvairāk skar iestādes, kuras galvenokārt finansē ar segtajiem noguldījumiem. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punkta e) apakšpunktu noregulējuma iestādēm, aplēšot summu, kādu noguldījumu garantiju sistēma varētu paveicami un ticami iemaksāt segto noguldījumu vietā, ja tie tiktu iekļauti iekšējās rekapitalizācijas piemērošanas jomā, būtu jānovērtē to iemaksu potenciālais apmērs, ar ko sedz noguldījumu garantiju sistēmas noregulējuma izmaksas. Veicot minēto novērtējumu, noregulējuma iestādēm būtu jānodrošina, ka tās un iestāde ir veikušas visus pamatotos un nepieciešamos pasākumus, kuri atbilst tās finansēšanas modelim, lai līdz minimumam samazinātu prasību par iemaksu no noguldījumu garantiju sistēmas. Ja novērtējumā secina, ka šādas iemaksas ir iespējamas, noregulējuma iestādes var izvēlēties noteikt zemāku minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām. Visām šādam pieņemtajām iemaksām būtu jāievēro ierobežojumi, kurus saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES piemēro šādām iemaksām, un tāpēc tie, iespējams, visvairāk skar iestādes, kuras galvenokārt finansē ar segtajiem noguldījumiem.

| (12) | Lai iestādēm vai vienībām, kam piemēroti noregulējuma instrumenti, sniegtu pietiekamu laiku, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, ir lietderīgi noteikt pārejas periodu. |
| --- | --- |

(12)

Lai iestādēm vai vienībām, kam piemēroti noregulējuma instrumenti, sniegtu pietiekamu laiku, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, ir lietderīgi noteikt pārejas periodu.

| (13) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai. |
| --- | --- |

(13)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai.

| (14) | Eiropas Banku iestāde ir rīkojusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvu tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Eiropas Banku iestāde ir rīkojusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvu tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Tādas summas noteikšana, kas vajadzīga, lai nodrošinātu zaudējumu absorbciju

1.   Noregulējuma iestādes nosaka zaudējumu absorbcijas summu, ko iestādei vai grupai vajadzētu spēt absorbēt.

2.   Lai noteiktu zaudējumu absorbcijas summu saskaņā ar šo pantu un noguldījumu garantiju sistēmas iemaksas noregulējuma izmaksu segšanai saskaņā ar 6. pantu, noregulējuma iestāde atbilstīgi Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punktam no kompetentās iestādes pieprasa kopsavilkumu par iestādei vai grupai patlaban piemērojamajām kapitāla prasībām, un it īpaši par:

| a) | pašu kapitāla prasības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (4) 92. un 458. pantu, kas ietver:






  i) | pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju 4,5 % apmērā no kopējās riska darījuma summas; |
| --- | --- | --- |

a)

pašu kapitāla prasības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (4) 92. un 458. pantu, kas ietver:

i)

pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju 4,5 % apmērā no kopējās riska darījuma summas;

| ii) | pirmā līmeņa kapitāla rādītāju 6 % apmērā no kopējās riska darījuma summas; |
| --- | --- |

ii)

pirmā līmeņa kapitāla rādītāju 6 % apmērā no kopējās riska darījuma summas;

| iii) | kopējā kapitāla rādītāju 8 % apmērā no kopējās riska darījuma summas; |
| --- | --- |

iii)

kopējā kapitāla rādītāju 8 % apmērā no kopējās riska darījuma summas;

| b) | prasību turēt papildu pašu kapitālu, kas pārsniedz minētās prasības, jo īpaši saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

prasību turēt papildu pašu kapitālu, kas pārsniedz minētās prasības, jo īpaši saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

| c) | apvienoto rezervju prasībām, kā noteikts Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā; |
| --- | --- |

c)

apvienoto rezervju prasībām, kā noteikts Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā;

| d) | “Bāzele I” minimumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 500. pantu; |
| --- | --- |

d)

“Bāzele I” minimumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 500. pantu;

| e) | visas piemērojamās sviras rādītāja prasības. |
| --- | --- |

e)

visas piemērojamās sviras rādītāja prasības.

3.   Šajā regulā kapitāla prasības interpretē saskaņā ar kompetentās iestādes piemērotajiem pārejas noteikumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 desmitās daļas I sadaļas 1., 2. un 4. nodaļā un valsts tiesību aktu noteikumos, izmantot iespējas, kuras kompetentajām iestādēm piešķirtas saskaņā ar minēto regulu.

4.   Zaudējumu absorbcijas summa, kas jānosaka noregulējuma iestādei, ir šā panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto prasību summa vai jebkura lielāka summa, kas nepieciešama, lai izpildītu 2. punkta d) vai e) apakšpunktā minētās prasības.

5.   Noregulējuma iestāde var noteikt zaudējumu absorbcijas summu, izmantojot kādu no šīm metodēm:

| a) | zaudējumu absorbcijas summa, kas vienāda ar standarta zaudējumu absorbcijas summu, kura noteikta saskaņā ar 4. punktu; |
| --- | --- |

a)

zaudējumu absorbcijas summa, kas vienāda ar standarta zaudējumu absorbcijas summu, kura noteikta saskaņā ar 4. punktu;

| b) | zaudējumu absorbcijas summa, kas var būt:






  i) | lielāka par standarta zaudējumu absorbcijas summu, kura noteikta saskaņā ar 4. punktu, ja:






  — | nepieciešamība absorbēt zaudējumus noregulējuma gadījumā nav pilnībā atspoguļota standarta zaudējumu absorbcijas summā, ņemot vērā informāciju, kas pieprasīta no kompetentās iestādes un kas ir saistīta ar iestādes uzņēmējdarbības modeli, finansēšanas modeli un riska profilu saskaņā ar 4. pantu, vai |
| --- | --- | --- | --- |

b)

zaudējumu absorbcijas summa, kas var būt:

i)

lielāka par standarta zaudējumu absorbcijas summu, kura noteikta saskaņā ar 4. punktu, ja:

—

nepieciešamība absorbēt zaudējumus noregulējuma gadījumā nav pilnībā atspoguļota standarta zaudējumu absorbcijas summā, ņemot vērā informāciju, kas pieprasīta no kompetentās iestādes un kas ir saistīta ar iestādes uzņēmējdarbības modeli, finansēšanas modeli un riska profilu saskaņā ar 4. pantu, vai

| — | ir nepieciešams samazināt vai novērst šķēršļus noregulējamībai vai absorbēt zaudējumus no līdzdalības tādos minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām instrumentos, ko emitējušas citas grupas vienības; |
| --- | --- |

—

ir nepieciešams samazināt vai novērst šķēršļus noregulējamībai vai absorbēt zaudējumus no līdzdalības tādos minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām instrumentos, ko emitējušas citas grupas vienības;

| ii) | mazāka par standarta zaudējumu absorbcijas summu, kura noteikta saskaņā ar 4. punktu, ciktāl, ņemot vērā informāciju, kas saņemta no kompetentās iestādes un kas ir saistīta ar iestādes uzņēmējdarbības modeli, finansēšanas modeli un riska profilu saskaņā ar 4. pantu:






  — | papildu pašu kapitāla prasības, kas minētas 2. punkta b) apakšpunktā un kas ir noteiktas, pamatojoties uz stresa testu rezultātiem, vai kas ir paredzētas makroprudenciālo risku segšanai, tiek novērtētas kā nebūtiskas attiecībā uz vajadzību nodrošināt, ka zaudējumus var absorbēt, veicot noregulējumu, vai |
| --- | --- | --- |

ii)

mazāka par standarta zaudējumu absorbcijas summu, kura noteikta saskaņā ar 4. punktu, ciktāl, ņemot vērā informāciju, kas saņemta no kompetentās iestādes un kas ir saistīta ar iestādes uzņēmējdarbības modeli, finansēšanas modeli un riska profilu saskaņā ar 4. pantu:

—

papildu pašu kapitāla prasības, kas minētas 2. punkta b) apakšpunktā un kas ir noteiktas, pamatojoties uz stresa testu rezultātiem, vai kas ir paredzētas makroprudenciālo risku segšanai, tiek novērtētas kā nebūtiskas attiecībā uz vajadzību nodrošināt, ka zaudējumus var absorbēt, veicot noregulējumu, vai

| — | daļu no apvienoto rezervju prasības, kas minēta 2. punkta c) apakšpunktā, noregulējuma iestāde novērtē kā nebūtisku attiecībā uz vajadzību nodrošināt, ka zaudējumus var absorbēt, veicot noregulējumu. |
| --- | --- |

—

daļu no apvienoto rezervju prasības, kas minēta 2. punkta c) apakšpunktā, noregulējuma iestāde novērtē kā nebūtisku attiecībā uz vajadzību nodrošināt, ka zaudējumus var absorbēt, veicot noregulējumu.

6.   Ja piemēro 5. punkta b) apakšpunktā minēto iespēju, noregulējuma iestāde kompetentajai iestādei sniedz pamatotu paskaidrojumu par noteikto zaudējumu absorbcijas summu atbilstīgi Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punktā minētajam noregulējuma iestādes pienākumam apspriesties ar kompetento iestādi.

2. pants

Tādas summas noteikšana, kas vajadzīga, lai arī turpmāk izpildītu atļaujas nosacījumus, veiktu darbības un saglabātu tirgus uzticēšanos iestādei

1.   Noregulējuma iestādes nosaka rekapitalizācijas summu, kas būtu vajadzīga, lai īstenotu vēlamo noregulējuma stratēģiju, kā norādīts noregulējuma plānošanas procesā.

2.   Ja noregulējamības novērtējumā secina, ka iestādes likvidācija saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru ir paveicama un ticama, rekapitalizācijas summa ir vienāda ar nulli, ja vien noregulējuma iestāde nenosaka, ka ir nepieciešama pozitīva summa, jo ar likvidāciju noregulējuma mērķi netiktu sasniegti tādā pašā mērā kā ar alternatīvu noregulējuma stratēģiju.

3.   Novērtējot iestādes regulējošām prasībām atbilstīgā kapitāla vajadzības pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas, noregulējuma iestāde izmanto jaunākās uzrādītās vērtības par attiecīgo kopējo riska darījuma summu vai sviras rādītāja saucēju (ja piemērojams), izņemot tad, ja ir piemērojami visi šie faktori:

| a) | noregulējuma plānā visas izmaiņas regulējošām prasībām atbilstīgā kapitāla vajadzībās nekavējoties identificē, paskaidro un kvantificē kā noregulējuma darbības rezultātu; |
| --- | --- |

a)

noregulējuma plānā visas izmaiņas regulējošām prasībām atbilstīgā kapitāla vajadzībās nekavējoties identificē, paskaidro un kvantificē kā noregulējuma darbības rezultātu;

| b) | saskaņā ar noregulējamības novērtējumu a) apakšpunktā minētās izmaiņas ir paveicamas un ticamas, tām nav negatīvas ietekmes uz noteikumu par iestādes kritiski svarīgo funkciju sniegšanu un tām nav nepieciešams cits ārkārtas finansiālais atbalsts, kā tikai iemaksas no noregulējuma finansēšanas mehānismiem atbilstīgi Direktīvas 2014/59/ES 101. panta 2. punktam un minētās direktīvas 44. panta 5. un 8. punktā noteiktajiem principiem, kas reglamentē to izmantošanu. |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar noregulējamības novērtējumu a) apakšpunktā minētās izmaiņas ir paveicamas un ticamas, tām nav negatīvas ietekmes uz noteikumu par iestādes kritiski svarīgo funkciju sniegšanu un tām nav nepieciešams cits ārkārtas finansiālais atbalsts, kā tikai iemaksas no noregulējuma finansēšanas mehānismiem atbilstīgi Direktīvas 2014/59/ES 101. panta 2. punktam un minētās direktīvas 44. panta 5. un 8. punktā noteiktajiem principiem, kas reglamentē to izmantošanu.

4.   Ja 3. punktā minētās izmaiņas ir atkarīgas no aktīvu pircēja darbībām, noregulējamās iestādes darbības jomām vai trešām personām, noregulējuma iestāde kompetentajai iestādei sagatavo pamatotu paskaidrojumu par minēto izmaiņu paveicamību un ticamību.

5.   Rekapitalizācijas summa ir vismaz vienāda ar summu, kas vajadzīga, lai ievērotu piemērojamās kapitāla prasības, kuras nepieciešamas, lai izpildītu atļaujas piešķiršanas nosacījumus pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas.

6.   Šā panta 5. punktā minētajā kapitāla prasībā iekļauj šādu informāciju:

| a) | pašu kapitāla prasības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. un 458. pantu, kas ietver:






  i) | pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju 4,5 % apmērā no kopējās riska darījuma summas; |
| --- | --- | --- |

a)

pašu kapitāla prasības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. un 458. pantu, kas ietver:

i)

pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju 4,5 % apmērā no kopējās riska darījuma summas;

| ii) | pirmā līmeņa kapitāla rādītāju 6 % apmērā no kopējās riska darījuma summas; |
| --- | --- |

ii)

pirmā līmeņa kapitāla rādītāju 6 % apmērā no kopējās riska darījuma summas;

| iii) | kopējā kapitāla rādītāju 8 % apmērā no kopējās riska darījuma summas; |
| --- | --- |

iii)

kopējā kapitāla rādītāju 8 % apmērā no kopējās riska darījuma summas;

| b) | jebkādu prasību turēt pašu kapitālu, kas pārsniedz šā punkta a) apakšpunktā minēto prasību, jo īpaši saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

jebkādu prasību turēt pašu kapitālu, kas pārsniedz šā punkta a) apakšpunktā minēto prasību, jo īpaši saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

| c) | “Bāzele I” minimumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 500. pantu; |
| --- | --- |

c)

“Bāzele I” minimumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 500. pantu;

| d) | visas piemērojamās sviras rādītāja prasības. |
| --- | --- |

d)

visas piemērojamās sviras rādītāja prasības.

7.   Rekapitalizācijas summā būtu ietver arī jebkura papildu summa, ko noregulējuma iestāde uzskata par vajadzīgu, lai uzturētu pietiekamu tirgus uzticēšanos pēc noregulēšanas.

8.   Standarta papildu summa ir vienāda ar apvienoto rezervju prasību, kā noteikts Direktīvas 2013/36/ES 4. nodaļas 1. iedaļā, kas attiecas uz iestādi pēc noregulējuma instrumentu piemērošanas.

Noregulējuma iestādes pieprasītā papildu summa var būt zemāka par standarta summu, ja noregulējuma iestāde nosaka, ka zemāka summa būtu pietiekama, lai uzturētu tirgus uzticēšanos un nodrošinātu gan iestādes svarīgo ekonomisko funkciju nepārtrauktību, gan piekļuvi finansējumam, neizmantojot nekādu citu ārkārtas finansiālo atbalstu, kā tikai iemaksas no noregulējuma finansēšanas mehānismiem, saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 101. panta 2. punktu un 44. panta 5. un 8. punktu.

Novērtējumā par summu, kas vajadzīga, lai veicinātu tirgus uzticēšanos, ņem vērā to, vai iestādes kapitāla pozīcija pēc noregulējuma būtu piemērota salīdzinājumā ar salīdzinošo iestāžu pašreizējo kapitāla pozīciju.

9.   Noregulējuma iestāde, apspriežoties ar kompetento iestādi un ņemot vērā informāciju, kas saņemta no kompetentās iestādes saistībā ar iestādes uzņēmējdarbības modeli, finansēšanas modeli un riska profilu saskaņā ar 4. pantu, var noteikt, ka, neskarot 3. punkta noteikumus, ir paveicams un ticams, ka papildu pašu kapitāla prasība un rezervju prasības, ko pašlaik piemēro vienībai, pilnībā vai daļēji netiek piemērotas pēc noregulējuma stratēģijas īstenošanas. Šajā gadījumā minēto prasības daļu var neievērot, nosakot rekapitalizācijas summu.

10.   Novērtējumā, kas minēts 7. punktā, ņem vērā kapitāla resursus citās grupas vienībās, kas paveicami un ticami būtu pieejami, lai veicinātu tirgus uzticēšanos tādu vienību gadījumā, kas:

| a) | ir grupas meitas sabiedrības, kurām piemēro konsolidētu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgām saistībām; |
| --- | --- |

a)

ir grupas meitas sabiedrības, kurām piemēro konsolidētu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgām saistībām;

| b) | atbilst a) apakšpunkta nosacījumiem arī pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas; kā arī |
| --- | --- |

b)

atbilst a) apakšpunkta nosacījumiem arī pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas; kā arī

| c) | nevarētu individuāli saglabāt tirgus uzticēšanos un piekļuvi finansējumam pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas. |
| --- | --- |

c)

nevarētu individuāli saglabāt tirgus uzticēšanos un piekļuvi finansējumam pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas.

11.   Ja iestādes aktīvi, saistības vai darbības jomas pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas ir jāsadala starp vairākām vienībām, 1. līdz 10. punktā minētās riska darījumu summas un kapitāla prasības būtu jāsaprot kā šo vienību kopsummas.

3. pants

Izslēgšana no iekšējās rekapitalizācijas vai daļēja pārvešana, kas rada šķēršļus noregulējamībai

1.   Noregulējuma iestāde identificē jebkādas saistības, kuras ir izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punktu vai attiecībā uz kurām ir iespējams, ka tās pamatoti tiks pilnībā vai daļēji izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas saskaņā ar minētās direktīvas 44. panta 3. punktu, vai arī kuras pilnībā pārvestas saņēmējam, izmantojot citus noregulējuma instrumentus, kas balstīti uz noregulējuma plānu.

2.   Neskarot 6. pantu, ja saistības, kas kvalificējas iekļaušanai minimuma prasībā pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, tiek identificētas kā tādas, kuras ir pilnībā vai daļēji izslēgtas saskaņā ar 1. punktu, noregulējuma iestāde nodrošina, ka minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām ir pietiekama saskaņā ar 1. pantu noteiktās zaudējumu absorbcijas summas nolūkos un nolūkā sasniegt saskaņā ar 2. pantu noteikto rekapitalizācijas summu bez minēto saistību norakstīšanas vai konvertēšanas.

3.   Noregulējuma iestāde nosaka, vai saskaņā ar 1. punktu noteiktās saistības maksātnespējas vai kreditoru hierarhijā ierindojas ar prioritāti, kas ir līdzvērtīga jebkurai saistību kategorijai (tostarp saistībām, kuras kvalificējas iekļaušanai minimuma prasībā pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām) vai ir zemāka par to, un attiecībā uz katru no šīm kategorijām nosaka, vai maksātnespējas hierarhijā identificēto saistību summa veido vairāk nekā 10 % no minētās kategorijas.

Ja noregulējuma iestāde nosaka, ka pirmajā daļā minētie nosacījumi ir izpildīti, tā arī novērtē, vai ir nepieciešamību absorbēt zaudējumus un veicināt rekapitalizāciju ar pirmajā daļā minētajām saistībām, ja tās nebūtu izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas, var īstenot ar saistībām, kuras kvalificējas iekļaušanai minimuma prasībā pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām un kuras nav izslēgtas no zaudējumu absorbēšanas vai rekapitalizācijas, nepārkāpjot kreditora aizsardzības pasākumus, kas paredzēti Direktīvas 2014/59/ES 73. pantā.

4.   Noregulējuma iestāde reģistrē visus pieņēmumus, novērtējumus vai citu informāciju, ko izmanto, lai noteiktu, ka minimālā prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām atbilst 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

4. pants

Uzņēmējdarbības modelis, finansēšanas modelis un riska profils

1.   Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punkta d) apakšpunkta nolūkos un saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punktā noteikto apspriešanos noregulējuma iestāde ņem vērā informāciju, kas saņemta no kompetentās iestādes, tostarp kopsavilkumu un paskaidrojumu par rezultātiem, kādi gūti uzraudzības pārskatīšanas un novērtēšanas procesā, kas veikts saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 97. pantu, un jo īpaši:

| a) | novērtējuma kopsavilkumu par katru iestādes uzņēmējdarbības modeli, finansēšanas modeli un vispārējā riska profilu; |
| --- | --- |

a)

novērtējuma kopsavilkumu par katru iestādes uzņēmējdarbības modeli, finansēšanas modeli un vispārējā riska profilu;

| b) | novērtējuma kopsavilkumu par to, vai iestādes turētais kapitāls un likviditāte nodrošina pareizu segumu riskiem, ko rada iestādes uzņēmējdarbības modelis, finansēšanas modelis un vispārējā riska profils; |
| --- | --- |

b)

novērtējuma kopsavilkumu par to, vai iestādes turētais kapitāls un likviditāte nodrošina pareizu segumu riskiem, ko rada iestādes uzņēmējdarbības modelis, finansēšanas modelis un vispārējā riska profils;

| c) | informāciju par to, kā uzraudzības pārbaudē un novērtēšanas procesā identificētais risks un apdraudējums, ko rada iestādes uzņēmējdarbības modelis, finansēšanas modelis un vispārējā riska profils, tieši vai netieši atspoguļots papildu pašu kapitāla prasībās, ko iestādei piemēro saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu, pamatojoties uz uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesa rezultātiem; |
| --- | --- |

c)

informāciju par to, kā uzraudzības pārbaudē un novērtēšanas procesā identificētais risks un apdraudējums, ko rada iestādes uzņēmējdarbības modelis, finansēšanas modelis un vispārējā riska profils, tieši vai netieši atspoguļots papildu pašu kapitāla prasībās, ko iestādei piemēro saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu, pamatojoties uz uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesa rezultātiem;

| d) | informāciju par citām prudenciālajām prasībām, ko piemēro iestādei, lai novērstu uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesā identificētos riskus un apdraudējumus, ko rada iestādes uzņēmējdarbības modelis, finansēšanas modelis un vispārējā riska profils. |
| --- | --- |

d)

informāciju par citām prudenciālajām prasībām, ko piemēro iestādei, lai novērstu uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesā identificētos riskus un apdraudējumus, ko rada iestādes uzņēmējdarbības modelis, finansēšanas modelis un vispārējā riska profils.

2.   Noregulējuma iestāde ņem vērā 1. punktā minēto informāciju, ja tā veic jebkādas korekcijas attiecībā uz standarta zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijai summām, kā minēts 1. panta 5. punktā un 2. panta 9. punktā, lai nodrošinātu, ka koriģētā minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām pienācīgi atspoguļo riskus, kas ietekmē noregulējamību un kas rodas no iestādes uzņēmējdarbības modeļa, finansējuma profila un vispārējā riska profila.

Atbilstīgi noregulējuma iestādes pienākumam apspriesties ar kompetento iestādi saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punktu noregulējuma iestāde kompetentajai iestādei sniedz pamatotu skaidrojumu par to, kā minētā informācija ņemta vērā visās šādās korekcijās.

3.   Tādas vienības vai grupas gadījumā, kam piemēro kapitāla un prudenciālās prasības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (5) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 909/2014 (6), būtu jāņem vērā tikai kapitāla prasības saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2013/36/ES, lai izvērtētu standarta zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijai prasības saskaņā ar šīs regulas 1. un 2. pantu.

Noregulējuma iestāde var koriģēt zaudējumu absorbcijas summu, lai ņemtu vērā paveicamas un ticamas iemaksas zaudējumu absorbēšanai vai rekapitalizācijai, kas paredzēti konkrētos avotos, kuri pieprasīti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 vai Regulu (ES) Nr. 909/2014.

4.   Tādu vienību gadījumā, kas ir meitasuzņēmumi grupai, kurai piemēro konsolidētu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, noregulējuma iestāde no sava novērtējuma par zaudējumu absorbcijas summu un rekapitalizācijas summu var izslēgt jebkuras rezerves, kas ir noteiktas tikai konsolidēti.

5.   Ja iestāde, kas nav kompetentā iestāde, ir izraudzīta kā iestāde, kura ir atbildīga par pretciklisku rezervju likmes noteikšanu, noregulējuma iestāde var pieprasīt papildu informāciju no atbildīgās iestādes.

5. pants

Lielums un sistēmiskais risks

1.   Attiecībā uz iestādēm un grupām, kuras attiecīgās kompetentās iestādes ir noteikušas kā globāli sistēmiski nozīmīgas iestādes vai kā citas sistēmiski nozīmīgas iestādes, un attiecībā uz jebkuru citu iestādi, par kuru kompetentā iestāde vai noregulējuma iestāde uzskata, ka tā, samērā iespējams, maksātnespējas gadījumā varētu radīt sistēmisku risku un uz kuru neattiecas šīs regulas 2. panta 2. punkts, noregulējuma iestāde ņem vērā Direktīvas 2014/59/ES 44. pantā noteiktās prasības.

2.   Ja saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45. pantu ir nepieciešams noregulējuma kolēģijas kopīgs lēmums par minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, tad attiecībā uz iestādēm, kuras attiecīgās kompetentās iestādes ir noteikušas kā globāli sistēmiski nozīmīgas iestādes vai kā citas sistēmiski nozīmīgas iestādes, un attiecībā uz tajās ietilpstošajām iestādēm, kā arī jebkuru citu iestādi, par ko kompetentā iestāde vai noregulējuma iestāde uzskata, ka tā, samērā iespējams, varētu radīt sistēmisku risku maksātnespējas gadījumā, jebkādu lejupvērstu korekciju, ar ko aplēš kapitāla prasības pēc noregulējuma saskaņā ar 2. panta 3. punktu, dokumentē un paskaidro, sniedzot informāciju noregulējuma kolēģijas locekļiem.

6. pants

Noguldījumu garantiju sistēmas iemaksas noregulējuma finansēšanai

1.   Noregulējuma iestāde var samazināt minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, lai ņemtu vērā summu, kādu noguldījumu garantiju sistēmai paredzēts ieguldīt vēlamās noregulējuma stratēģijas finansēšanā saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 109. pantu.

2.   Visu šo samazinājumu lielums ir atkarīgs no ticama novērtējuma par noguldījumu garantiju sistēmas iespējamajām iemaksām un atbilst vismaz šādiem kritērijiem:

| a) | mazāks par tādu iespējamo zaudējumu piesardzīgu aplēsi, kurus noguldījumu garantiju sistēmai būtu bijis jāsedz, ja iestāde tiktu likvidēta saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, ņemot vērā noguldījumu garantiju sistēmas augstāko prioritāti atbilstīgi Direktīvas 2014/59/ES 108. pantam; |
| --- | --- |

a)

mazāks par tādu iespējamo zaudējumu piesardzīgu aplēsi, kurus noguldījumu garantiju sistēmai būtu bijis jāsedz, ja iestāde tiktu likvidēta saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, ņemot vērā noguldījumu garantiju sistēmas augstāko prioritāti atbilstīgi Direktīvas 2014/59/ES 108. pantam;

| b) | mazāks par Direktīvas 2014/59/ES 109. panta 5. punkta otrajā daļā noteikto noguldījumu garantiju sistēmas iemaksu limitu; |
| --- | --- |

b)

mazāks par Direktīvas 2014/59/ES 109. panta 5. punkta otrajā daļā noteikto noguldījumu garantiju sistēmas iemaksu limitu;

| c) | ņem vērā vispārējo risku, kas rodas no noguldījumu garantiju sistēmas pieejamo finanšu līdzekļu izsmelšanas tādēļ, ka veiktas iemaksas saistībā ar vairāku banku maksātnespēju vai noregulējumu; kā arī |
| --- | --- |

c)

ņem vērā vispārējo risku, kas rodas no noguldījumu garantiju sistēmas pieejamo finanšu līdzekļu izsmelšanas tādēļ, ka veiktas iemaksas saistībā ar vairāku banku maksātnespēju vai noregulējumu; kā arī

| d) | atbilst citiem attiecīgiem valsts tiesību aktu noteikumiem un par noguldījumu garantiju sistēmu atbildīgās iestādes pienākumiem un atbildības jomai. |
| --- | --- |

d)

atbilst citiem attiecīgiem valsts tiesību aktu noteikumiem un par noguldījumu garantiju sistēmu atbildīgās iestādes pienākumiem un atbildības jomai.

3.   Noregulējuma iestāde, apspriedusies ar iestādi, kas ir atbildīga par noguldījumu garantiju sistēmu, dokumentē savu pieeju attiecībā uz vispārējo risku, kurš rodas no noguldījumu garantiju sistēmas pieejamo finanšu līdzekļu izsmelšanas, un piemēro samazinājumus saskaņā ar 1. punktu, ja minētais risks nav pārmērīgs.

7. pants

Kombinēts novērtējums par minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām

1.   Noregulējuma iestādes nodrošina, ka minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām ir pietiekama, lai ļautu norakstīt vai konvertēt tādu pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summu, kas ir vismaz vienāda ar zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas summu, kā to noteikušas noregulējuma iestādes saskaņā ar 1. un 2. punktu, ievērojot 3. līdz 6. pantā izklāstītos noteikumus.

2.   Noregulējuma iestādes aprēķināto minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām izsaka kā iestādes kopējo saistību un pašu kapitāla procentuālu daļu, atvasinātās saistības iekļaujot kopējās saistībās, pamatojoties uz to, ka ir pilnībā atzītas darījuma partnera ieskaita tiesības.

3.   Noregulējuma iestādes izveido grafiku vai procesu minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām atjaunināšanai, ņemot vērā:

| a) | nepieciešamību minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām atjaunināt paralēli noregulējamības novērtējumam; |
| --- | --- |

a)

nepieciešamību minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām atjaunināt paralēli noregulējamības novērtējumam;

| b) | iespējamību, ka vienības vai grupas kopējo saistību un pašu kapitāla svārstīgums, kas izriet no tās uzņēmējdarbības modeļa, varētu izraisīt to, ka minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām jau agrāk vairs nav uzskatāma par piemērotu. |
| --- | --- |

b)

iespējamību, ka vienības vai grupas kopējo saistību un pašu kapitāla svārstīgums, kas izriet no tās uzņēmējdarbības modeļa, varētu izraisīt to, ka minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām jau agrāk vairs nav uzskatāma par piemērotu.

8. pants

Pārejas un pēcnoregulējuma pasākumi

1.   Atkāpjoties no 7. panta, noregulējuma iestādes var noteikt piemērotu pārejas periodu, lai sasniegtu galīgo minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām vai attiecībā uz iestādi vai vienību, kurai piemēroti noregulējuma instrumenti.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkā noregulējuma iestādes nosaka piemērotu pārejas periodu, kas ir pēc iespējas īss. Tās arī paziņo attiecīgajai iestādei plānoto minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām par katru 12 mēnešu periodu pārejas perioda laikā. Pārejas perioda beigās galīgā minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām ir vienāda ar summu, kas noteikta saskaņā ar 7. pantu.

3.   Noregulējuma iestādēm nav liegta iespēja pēc tam pārskatīt vai nu pārejas posmu vai jebkādu plānoto minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 23. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regula (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Regula (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).

6

---

| 3.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 237/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 237/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1451

(2016. gada 2. septembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 2. septembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 160,3 |
| ZZ | 160,3 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0709 93 10 | TR | 135,1 |
| ZZ | 135,1 |
| 0805 50 10 | AR | 170,1 |
| CL | 159,8 |
| MA | 157,0 |
| TR | 156,0 |
| UY | 150,7 |
| ZA | 167,8 |
| ZZ | 160,2 |
| 0806 10 10 | EG | 168,7 |
| TR | 127,7 |
| ZZ | 148,2 |
| 0808 10 80 | AR | 149,9 |
| BR | 106,9 |
| CL | 135,3 |
| CN | 98,0 |
| NZ | 128,2 |
| US | 141,5 |
| ZA | 86,0 |
| ZZ | 120,8 |
| 0808 30 90 | AR | 90,5 |
| CL | 103,0 |
| TR | 136,6 |
| ZA | 82,9 |
| ZZ | 103,3 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 130,7 |
| ZZ | 130,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

160,3

ZZ

160,3

0707 00 05

TR

116,3

ZZ

116,3

0709 93 10

TR

135,1

ZZ

135,1

0805 50 10

AR

170,1

CL

159,8

MA

157,0

TR

156,0

UY

150,7

ZA

167,8

ZZ

160,2

0806 10 10

EG

168,7

TR

127,7

ZZ

148,2

0808 10 80

AR

149,9

BR

106,9

CL

135,3

CN

98,0

NZ

128,2

US

141,5

ZA

86,0

ZZ

120,8

0808 30 90

AR

90,5

CL

103,0

TR

136,6

ZA

82,9

ZZ

103,3

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

130,7

ZZ

130,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 3.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 237/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 237/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/1452

(2016. gada 2. septembris)

par dažiem aizsardzības pagaidu pasākumiem sakarā ar Āfrikas cūku mēri Polijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 5708)

(Autentisks ir tikai teksts poļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Āfrikas cūku mēris ir vīrusu infekcijas slimība, ar ko slimo mājas cūkas un savvaļas cūkas un kas var būtiski ietekmēt cūku audzēšanas rentabilitāti, traucējot Savienības iekšējo tirdzniecību un eksportu uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Āfrikas cūku mēris ir vīrusu infekcijas slimība, ar ko slimo mājas cūkas un savvaļas cūkas un kas var būtiski ietekmēt cūku audzēšanas rentabilitāti, traucējot Savienības iekšējo tirdzniecību un eksportu uz trešām valstīm.

| (2) | Āfrikas cūku mēra uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs var izplatīties uz citām cūku audzētavām un uz savvaļas cūkām. Dzīvu cūku vai to produktu tirdzniecībā tas var izplatīties no dalībvalsts uz dalībvalsti un trešās valstīs. |
| --- | --- |

(2)

Āfrikas cūku mēra uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs var izplatīties uz citām cūku audzētavām un uz savvaļas cūkām. Dzīvu cūku vai to produktu tirdzniecībā tas var izplatīties no dalībvalsts uz dalībvalsti un trešās valstīs.

| (3) | Ar Padomes Direktīvu 2002/60/EK (3) noteikts Savienības pasākumu minimums Āfrikas cūku mēra kontrolei. Direktīvas 2002/60/EK 9. pantā paredzēta aizsardzības zonu un uzraudzības zonu noteikšana minētās slimības uzliesmojumu gadījumā, kurās jāpiemēro pasākumi, kas noteikti minētās direktīvas 10. un 11. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Ar Padomes Direktīvu 2002/60/EK (3) noteikts Savienības pasākumu minimums Āfrikas cūku mēra kontrolei. Direktīvas 2002/60/EK 9. pantā paredzēta aizsardzības zonu un uzraudzības zonu noteikšana minētās slimības uzliesmojumu gadījumā, kurās jāpiemēro pasākumi, kas noteikti minētās direktīvas 10. un 11. pantā.

| (4) | Polija ir informējusi Komisiju par pašreizējo stāvokli tās teritorijā saistībā ar Āfrikas cūku mēri un saskaņā ar Direktīvas 2002/60/EK 9. pantu ir izveidojusi aizsardzības zonas un uzraudzības zonas, kurās piemēro minētās direktīvas 10. un 11. pantā noteiktos pasākumus. |
| --- | --- |

(4)

Polija ir informējusi Komisiju par pašreizējo stāvokli tās teritorijā saistībā ar Āfrikas cūku mēri un saskaņā ar Direktīvas 2002/60/EK 9. pantu ir izveidojusi aizsardzības zonas un uzraudzības zonas, kurās piemēro minētās direktīvas 10. un 11. pantā noteiktos pasākumus.

| (5) | Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un izvairītos no tā, ka trešās valstis nosaka nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai, ir nepieciešams sadarbībā ar Poliju Savienības līmenī aprakstīt minētās dalībvalsts apgabalus, kas noteikti par Āfrikas cūku mēra aizsardzības un uzraudzības zonām. |
| --- | --- |

(5)

Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un izvairītos no tā, ka trešās valstis nosaka nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai, ir nepieciešams sadarbībā ar Poliju Savienības līmenī aprakstīt minētās dalībvalsts apgabalus, kas noteikti par Āfrikas cūku mēra aizsardzības un uzraudzības zonām.

| (6) | 2016. gada augustā Polijā, Moņku apriņķī mājas cūkām tika konstatēts viens šīs slimības uzliesmojums. Polija ir sniegusi provizoriskus pierādījumus, ka šo uzliesmojumu ir izraisījusi cilvēka darbība, kā arī ir norādes, ka Āfrikas cūku mēris necirkulē savvaļas cūku populācijā attiecīgajos apgabalos, tāpēc papildus Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES (4) noteiktajiem pasākumiem ir nepieciešami īpaši pasākumi, ņemot vērā, ka šogad šis ir piecpadsmitais šīs slimības uzliesmojums cūkām un ka šie uzliesmojumi konstatēti dažādos Polijas apgabalos, kuriem jau bija noteikti ierobežojumi. |
| --- | --- |

(6)

2016. gada augustā Polijā, Moņku apriņķī mājas cūkām tika konstatēts viens šīs slimības uzliesmojums. Polija ir sniegusi provizoriskus pierādījumus, ka šo uzliesmojumu ir izraisījusi cilvēka darbība, kā arī ir norādes, ka Āfrikas cūku mēris necirkulē savvaļas cūku populācijā attiecīgajos apgabalos, tāpēc papildus Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES (4) noteiktajiem pasākumiem ir nepieciešami īpaši pasākumi, ņemot vērā, ka šogad šis ir piecpadsmitais šīs slimības uzliesmojums cūkām un ka šie uzliesmojumi konstatēti dažādos Polijas apgabalos, kuriem jau bija noteikti ierobežojumi.

| (7) | Lai pienācīgi, droši un efektīvi reaģētu uz šo situāciju, ir svarīgi noteikt īpašus pasākumus, kas ierobežo dzīvnieku un to produktu pārvietošanu šā lēmuma pielikumā minētajos apgabalos. Ņemot vērā mājas cūkām konstatēto saslimšanas uzliesmojumu tipoloģiju un cēloņus, šie pasākumi ir pamatoti. |
| --- | --- |

(7)

Lai pienācīgi, droši un efektīvi reaģētu uz šo situāciju, ir svarīgi noteikt īpašus pasākumus, kas ierobežo dzīvnieku un to produktu pārvietošanu šā lēmuma pielikumā minētajos apgabalos. Ņemot vērā mājas cūkām konstatēto saslimšanas uzliesmojumu tipoloģiju un cēloņus, šie pasākumi ir pamatoti.

| (8) | Ņemot vērā relatīvi lielos attālumus starp pašiem pēdējiem uzliesmojumiem, kurus Polija provizoriski uzskata par cilvēka darbības izraisītiem, kā arī jaunākos epidemioloģiskos datus, tagad ir nepieciešami un samērīgi aptvert plašākus reģionus, lai novērstu turpmākus uzliesmojumus. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā relatīvi lielos attālumus starp pašiem pēdējiem uzliesmojumiem, kurus Polija provizoriski uzskata par cilvēka darbības izraisītiem, kā arī jaunākos epidemioloģiskos datus, tagad ir nepieciešami un samērīgi aptvert plašākus reģionus, lai novērstu turpmākus uzliesmojumus.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem būtu jāietver pasākumi, kas paredzēti Direktīvā 2002/60/EK, jo īpaši attiecībā uz stingrajiem cūku pārvietošanas un pārvadāšanas ierobežojumiem, kas paredzēti minētās direktīvas 10. un 11. pantā, šā lēmuma pielikumā minētajos apgabalos. |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem būtu jāietver pasākumi, kas paredzēti Direktīvā 2002/60/EK, jo īpaši attiecībā uz stingrajiem cūku pārvietošanas un pārvadāšanas ierobežojumiem, kas paredzēti minētās direktīvas 10. un 11. pantā, šā lēmuma pielikumā minētajos apgabalos.

| (10) | Lai saskaņoti un samērīgi reaģētu uz šo jauno epidemioloģisko scenāriju, pasākumi, kas paredzēti šajā lēmumā un Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES, ir jāpārskata nākamajā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmē. Pārskatīšanā īpaši būs jāņem vērā rezultāti, kas konstatēti izmeklēšanās par provizorisko informāciju, ko 2016. gadā Polija iesniegusi attiecībā uz vairākiem slimības uzliesmojumiem mājas cūkām un kas liecina, ka tos izraisījusi cilvēku darbība, nevis mežacūkas, ka arī jāņem vērā citi uzraudzības rezultāti un cita būtiska epidemioloģiskā informācija. |
| --- | --- |

(10)

Lai saskaņoti un samērīgi reaģētu uz šo jauno epidemioloģisko scenāriju, pasākumi, kas paredzēti šajā lēmumā un Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES, ir jāpārskata nākamajā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmē. Pārskatīšanā īpaši būs jāņem vērā rezultāti, kas konstatēti izmeklēšanās par provizorisko informāciju, ko 2016. gadā Polija iesniegusi attiecībā uz vairākiem slimības uzliesmojumiem mājas cūkām un kas liecina, ka tos izraisījusi cilvēku darbība, nevis mežacūkas, ka arī jāņem vērā citi uzraudzības rezultāti un cita būtiska epidemioloģiskā informācija.

| (11) | Tādējādi līdz nākamajai Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmei šā lēmuma pielikumā būtu jāiekļauj Polijā noteiktās aizsardzības un uzraudzības zonas un jānosaka šo zonu pastāvēšanas ilgums. |
| --- | --- |

(11)

Tādējādi līdz nākamajai Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmei šā lēmuma pielikumā būtu jāiekļauj Polijā noteiktās aizsardzības un uzraudzības zonas un jānosaka šo zonu pastāvēšanas ilgums.

| (12) | Šis lēmums ir jāpārskata nākamajā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmē, |
| --- | --- |

(12)

Šis lēmums ir jāpārskata nākamajā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Polija nodrošina, ka aizsardzības un uzraudzības zonās, kas ir izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2002/60/EK 9. pantu, ir iekļauti vismaz tie apgabali, kuri kā aizsardzības un uzraudzības zonas ir minēti šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šo lēmumu piemēro līdz 2016. gada 15. oktobrim.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Polijas Republikai.

Briselē, 2016. gada 2. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  Padomes 2002. gada 27. jūnija Direktīva 2002/60/EK, ar ko paredz īpašus noteikumus cīņai pret Āfrikas cūku mēri un groza Direktīvu 92/119/EEK attiecībā uz Tešenas slimību un Āfrikas cūku mēri (OV L 192, 20.7.2002., 27. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2014. gada 9. oktobra Īstenošanas lēmums 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs un ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu 2014/178/ES (OV L 295, 11.10.2014., 63. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

| Polija | 1. pantā minētie apgabali | Datums, līdz kuram piemēro |
| --- | --- | --- |
| Aizsardzības zona | Šīs aizsardzības zonas robežas ir šādas:






  a) | austrumos: no Sanie-Dąb ciema ziemeļu robežas uz dienvidiem pa ceļu no Sanie-Dąb ciema uz Kołaki Kościelne ciemu, līdz krustpunktam ar Dąb upi, tad uz dienvidaustrumiem gar Dąb upi, tad gar meža malu līdz Tybory-Olszewo ciema rietumu robežai, tad gar ceļu no Tybory-Olszewo ciema uz Tybory-Kamianka ciemu, tad gar ciema Tybory-Kamianka rietumu robežu līdz ceļam no Tybory-Kamianka ciema uz Jabłonka Kościelna ciemu, tad uz dienvidiem uz ūdensteci no Kamianka dīķa uz Jabłonka upi, tad uz ūdensteces ieteku Jabłonka upē, tad taisnā līnijā uz dienvidiem līdz 66. ceļa un ceļa no Jabłonka Kościelna ciema uz Miodusy-Litwa ciemu krustcelēm; |

Polija

1. pantā minētie apgabali

Datums, līdz kuram piemēro

Aizsardzības zona

Šīs aizsardzības zonas robežas ir šādas:

a)

austrumos: no Sanie-Dąb ciema ziemeļu robežas uz dienvidiem pa ceļu no Sanie-Dąb ciema uz Kołaki Kościelne ciemu, līdz krustpunktam ar Dąb upi, tad uz dienvidaustrumiem gar Dąb upi, tad gar meža malu līdz Tybory-Olszewo ciema rietumu robežai, tad gar ceļu no Tybory-Olszewo ciema uz Tybory-Kamianka ciemu, tad gar ciema Tybory-Kamianka rietumu robežu līdz ceļam no Tybory-Kamianka ciema uz Jabłonka Kościelna ciemu, tad uz dienvidiem uz ūdensteci no Kamianka dīķa uz Jabłonka upi, tad uz ūdensteces ieteku Jabłonka upē, tad taisnā līnijā uz dienvidiem līdz 66. ceļa un ceļa no Jabłonka Kościelna ciema uz Miodusy-Litwa ciemu krustcelēm;

| b) | dienvidos: pa 66. ceļu uz rietumiem līdz Jabłonka upes krustpunktam ar 66. ceļu, tad pa Faszcze ciema dienvidu robežu līdz Jabłonka upei, tad uz rietumiem gar Jabłonka upi līdz ciemu Wdziękoń Pierwszy un Wdziękoń Drugi robežai, tad taisnā līnijā uz ziemeļiem līdz 66. ceļam, tad uz rietumiem pa 66. ceļu līdz ūdensteces krustpunktam ar 66. ceļu pie ciema Wdziękoń Pierwszy; |
| --- | --- |

b)

dienvidos: pa 66. ceļu uz rietumiem līdz Jabłonka upes krustpunktam ar 66. ceļu, tad pa Faszcze ciema dienvidu robežu līdz Jabłonka upei, tad uz rietumiem gar Jabłonka upi līdz ciemu Wdziękoń Pierwszy un Wdziękoń Drugi robežai, tad taisnā līnijā uz ziemeļiem līdz 66. ceļam, tad uz rietumiem pa 66. ceļu līdz ūdensteces krustpunktam ar 66. ceļu pie ciema Wdziękoń Pierwszy;

| c) | rietumos: uz ziemeļiem gar ūdensteci līdz meža malai, tad pa Grabówka rezervāta austrumu robežu, tad pa meža austrumu robežu līdz ceļam no Grabówka ciema uz Wróble-Arciszewo ciemu; |
| --- | --- |

c)

rietumos: uz ziemeļiem gar ūdensteci līdz meža malai, tad pa Grabówka rezervāta austrumu robežu, tad pa meža austrumu robežu līdz ceļam no Grabówka ciema uz Wróble-Arciszewo ciemu;

| d) | ziemeļos: taisnā līnijā uz austrumiem līdz Dąb upei dienvidos no Czarnowo Dąb ciema, tad pa taisnu līniju uz austrumiem gar Sanie-Dąb ciema ziemeļu robežu, līdz ceļam no Sanie-Dąb ciema uz Kołaki Koscielne ciemu. |
| --- | --- |

d)

ziemeļos: taisnā līnijā uz austrumiem līdz Dąb upei dienvidos no Czarnowo Dąb ciema, tad pa taisnu līniju uz austrumiem gar Sanie-Dąb ciema ziemeļu robežu, līdz ceļam no Sanie-Dąb ciema uz Kołaki Koscielne ciemu.

Šīs aizsardzības zonas robežas ir šādas:

| a) | ziemeļos: no Konowały ciema pa pašvaldības ceļu līdz krustojumam ar Szosa Kruszewska ceļu, tad pa Szosa Kruszewska ceļu gar meža dienvidu robežu līdz Kruszewo ciema galam; |
| --- | --- |

a)

ziemeļos: no Konowały ciema pa pašvaldības ceļu līdz krustojumam ar Szosa Kruszewska ceļu, tad pa Szosa Kruszewska ceļu gar meža dienvidu robežu līdz Kruszewo ciema galam;

| b) | rietumos: caur Kruszewo ciemu gar Narew upes ielejas austrumu robežu, Waniewo ciema virzienā līdz Visokes Mazoveckes apriņķa robežai; |
| --- | --- |

b)

rietumos: caur Kruszewo ciemu gar Narew upes ielejas austrumu robežu, Waniewo ciema virzienā līdz Visokes Mazoveckes apriņķa robežai;

| c) | dienvidos: no Visokes Mazoveckes apriņķa robežas gar Narew upes ielejas rietumu robežu; |
| --- | --- |

c)

dienvidos: no Visokes Mazoveckes apriņķa robežas gar Narew upes ielejas rietumu robežu;

| d) | austrumos: no Narew upes ielejas rietumu robežas taisnā līnijā līdz Topilec-Kolonia, un pēc tam taisnā līnijā līdz Konowały ciemam. |
| --- | --- |

d)

austrumos: no Narew upes ielejas rietumu robežas taisnā līnijā līdz Topilec-Kolonia, un pēc tam taisnā līnijā līdz Konowały ciemam.

Šīs aizsardzības zonas robežas ir šādas:

| a) | ziemeļos: no 63. ceļa un ceļa uz Bór Czerwony cietumu krustojuma, sekojot līkumam Polki-Teklin ciema virzienā, tad šā ciema ziemeļos līdz Gać upei un līdz Poryte-Jabłoń ciema tuvumā esošo zivju dīķu austrumu robežai; |
| --- | --- |

a)

ziemeļos: no 63. ceļa un ceļa uz Bór Czerwony cietumu krustojuma, sekojot līkumam Polki-Teklin ciema virzienā, tad šā ciema ziemeļos līdz Gać upei un līdz Poryte-Jabłoń ciema tuvumā esošo zivju dīķu austrumu robežai;

| b) | austrumos: gar Poryte-Jabłoń ciema tuvumā esošo zivju dīķu austrumu robežu virzienā uz ceļu, kas savieno Poryte-Jabłoń ciemu un 66. ceļu, tad pa šā ciema rietumu robežu virzienā uz 63. ceļu; |
| --- | --- |

b)

austrumos: gar Poryte-Jabłoń ciema tuvumā esošo zivju dīķu austrumu robežu virzienā uz ceļu, kas savieno Poryte-Jabłoń ciemu un 66. ceļu, tad pa šā ciema rietumu robežu virzienā uz 63. ceļu;

| c) | dienvidos: no 63. ceļa virs Stare Zakrzewo ciema pa ceļu no šā ciema uz Tabędz ciemu, tad gar šā ciema rietumu un ziemeļu robežu; |
| --- | --- |

c)

dienvidos: no 63. ceļa virs Stare Zakrzewo ciema pa ceļu no šā ciema uz Tabędz ciemu, tad gar šā ciema rietumu un ziemeļu robežu;

| d) | rietumos: taisnā līnijā uz ziemeļiem līdz Bacze Mokre ciema rietumu robežai, tad no Bacze Mokre ciema rietumu robežas taisnā līnijā uz ziemeļaustrumiem līdz ceļam uz Czerwony Bór cietumu, tad pa šo ceļu līdz 63. ceļam. |
| --- | --- |

d)

rietumos: taisnā līnijā uz ziemeļiem līdz Bacze Mokre ciema rietumu robežai, tad no Bacze Mokre ciema rietumu robežas taisnā līnijā uz ziemeļaustrumiem līdz ceļam uz Czerwony Bór cietumu, tad pa šo ceļu līdz 63. ceļam.

Šīs aizsardzības zonas robežas ir šādas:

| a) | ziemeļos: no Visokes Mazoveckes apriņķa robežas, gar Brok Mały ūdensteci līdz Miodusy-Litwa ciemam, gar tā dienvidrietumu pusi; tad no Zambrovas apriņķa robežas virzienā uz Krajewo Białe ciemu, tad gar šā ciema dienvidu robežu, tad pa ceļu virzienā uz Stary Skarżyn ciemu; |
| --- | --- |

a)

ziemeļos: no Visokes Mazoveckes apriņķa robežas, gar Brok Mały ūdensteci līdz Miodusy-Litwa ciemam, gar tā dienvidrietumu pusi; tad no Zambrovas apriņķa robežas virzienā uz Krajewo Białe ciemu, tad gar šā ciema dienvidu robežu, tad pa ceļu virzienā uz Stary Skarżyn ciemu;

| b) | rietumos: gar Stary Skarżyn ciema rietumu robežu līdz Brok Mały ūdenstecei, tad dienvidaustrumu virzienā Zaręby-Krztęki ciema dienvidos līdz Zambrovas apriņķa robežām; |
| --- | --- |

b)

rietumos: gar Stary Skarżyn ciema rietumu robežu līdz Brok Mały ūdenstecei, tad dienvidaustrumu virzienā Zaręby-Krztęki ciema dienvidos līdz Zambrovas apriņķa robežām;

| c) | dienvidos: no Zambrovas apriņķa robežām gar ūdensteci Kaczyn-Herbasy ciema virzienā; |
| --- | --- |

c)

dienvidos: no Zambrovas apriņķa robežām gar ūdensteci Kaczyn-Herbasy ciema virzienā;

| d) | austrumos: pa ceļu no Miodusy-Litwa ciema caur Święck-Nowiny ciemu. |
| --- | --- |

d)

austrumos: pa ceļu no Miodusy-Litwa ciema caur Święck-Nowiny ciemu.

Šīs aizsardzības zonas robežas ir šādas:

| a) | ziemeļos: no Kierzki ciema dienvidu puses austrumu virzienā līdz ceļam Nr. 671 virs Czajki ciema ziemeļu robežas; |
| --- | --- |

a)

ziemeļos: no Kierzki ciema dienvidu puses austrumu virzienā līdz ceļam Nr. 671 virs Czajki ciema ziemeļu robežas;

| b) | austrumos: no ceļa Nr. 671 līdz Jabłonowo-Kąty ciemam, tad dienvidu virzienā gar Awissa upes rietumu krastu; tad līdz ceļam no Idźki Średnie uz Kruszewo-Brodowo no Kruszewo-Brodowo ciema rietumu puses |
| --- | --- |

b)

austrumos: no ceļa Nr. 671 līdz Jabłonowo-Kąty ciemam, tad dienvidu virzienā gar Awissa upes rietumu krastu; tad līdz ceļam no Idźki Średnie uz Kruszewo-Brodowo no Kruszewo-Brodowo ciema rietumu puses

| c) | dienvidos: no ceļa Nr. 671 Idźki-Wykno ciema virzienā gar ceļu, kas savieno Sokoły un Jamiołki-Godzieby ciemus; |
| --- | --- |

c)

dienvidos: no ceļa Nr. 671 Idźki-Wykno ciema virzienā gar ceļu, kas savieno Sokoły un Jamiołki-Godzieby ciemus;

| d) | rietumos: no Jamiołki-Godzieby ciema gar Ślina upes austrumu krastu līdz Jamiołki-Kowale ciemam, tad uz ziemeļiem caur Stypułki-Borki ciemu līdz Kierzki – Czajki ceļam Kierzki ciema austrumu pusē. |
| --- | --- |

d)

rietumos: no Jamiołki-Godzieby ciema gar Ślina upes austrumu krastu līdz Jamiołki-Kowale ciemam, tad uz ziemeļiem caur Stypułki-Borki ciemu līdz Kierzki – Czajki ceļam Kierzki ciema austrumu pusē.

Šīs aizsardzības zonas robežas ir šādas:

| a) | austrumos: no Belskas Podlaskas pilsētas robežas, Adam Mickiewicz ielas, gar Belskas Podlaskas pilsētas austrumu nomali; |
| --- | --- |

a)

austrumos: no Belskas Podlaskas pilsētas robežas, Adam Mickiewicz ielas, gar Belskas Podlaskas pilsētas austrumu nomali;

| b) | dienvidos: gar Belskas Podlaskas pilsētas dienvidu nomali līdz Piliki ciemam, ietverot Piliki ciemu, tad taisnā līnijā līdz 66. ceļam; |
| --- | --- |

b)

dienvidos: gar Belskas Podlaskas pilsētas dienvidu nomali līdz Piliki ciemam, ietverot Piliki ciemu, tad taisnā līnijā līdz 66. ceļam;

| c) | rietumos: no 66. ceļa Augustowo ciema rietumu nomales virzienā, ietverot Augustowo ciemu, tad no Augustowo ciema taisnā līnijā līdz dzelzceļa un pašvaldības ceļa Nr. 1575B krustojumam; |
| --- | --- |

c)

rietumos: no 66. ceļa Augustowo ciema rietumu nomales virzienā, ietverot Augustowo ciemu, tad no Augustowo ciema taisnā līnijā līdz dzelzceļa un pašvaldības ceļa Nr. 1575B krustojumam;

| d) | ziemeļos: no dzelzceļa un pašvaldības ceļa Nr. 1575B krustojuma gar Belskas Podlaskas pilsētas ziemeļu nomali līdz Belskas Podlaskas pilsētas robežai, Adam Mickiewicz ielai. |
| --- | --- |

d)

ziemeļos: no dzelzceļa un pašvaldības ceļa Nr. 1575B krustojuma gar Belskas Podlaskas pilsētas ziemeļu nomali līdz Belskas Podlaskas pilsētas robežai, Adam Mickiewicz ielai.

Šīs aizsardzības zonas robežas ir šādas:

| a) | austrumos: no Bugas upes pa robežu ar Ļubļinas vojevodisti līdz apriņķa ceļam Nr. 2007W; |
| --- | --- |

a)

austrumos: no Bugas upes pa robežu ar Ļubļinas vojevodisti līdz apriņķa ceļam Nr. 2007W;

| b) | dienvidos: pa apriņķa ceļu Nr. 2007W, ietverot ciemu Borsuki un mežsaimniecības platību Bugas upes līkumā; |
| --- | --- |

b)

dienvidos: pa apriņķa ceļu Nr. 2007W, ietverot ciemu Borsuki un mežsaimniecības platību Bugas upes līkumā;

| c) | ziemeļos un rietumos: pa Bugas upi. |
| --- | --- |

c)

ziemeļos un rietumos: pa Bugas upi.

Šīs aizsardzības zonas robežas ir šādas:

| a) | austrumos: gar valsts robežu ar Baltkrieviju no Bugas upes līdz mežsaimniecības platības robežai; |
| --- | --- |

a)

austrumos: gar valsts robežu ar Baltkrieviju no Bugas upes līdz mežsaimniecības platības robežai;

| b) | ziemeļos: pa mežsaimniecības platības robežu no valsts robežas līdz ceļam, kas savieno Sutno un Niemirów ciematu, tad pa šo ceļu līdz krustojumam ar vietējās nozīmes ceļu dienvidu virzienā; |
| --- | --- |

b)

ziemeļos: pa mežsaimniecības platības robežu no valsts robežas līdz ceļam, kas savieno Sutno un Niemirów ciematu, tad pa šo ceļu līdz krustojumam ar vietējās nozīmes ceļu dienvidu virzienā;

| c) | rietumos: pa vietējās nozīmes ceļu dienvidu virzienā no krustojuma ar ceļu no Sutno uz Niemirów ciemu līdz Bugas upei; |
| --- | --- |

c)

rietumos: pa vietējās nozīmes ceļu dienvidu virzienā no krustojuma ar ceļu no Sutno uz Niemirów ciemu līdz Bugas upei;

| d) | dienvidos: pa Bugas upi no vietas, kur beidzas vietējās nozīmes ceļš, kas sākas krustojumā ar ceļu no Sutno uz Niemirów ciemu, līdz valsts robežai. |
| --- | --- |

d)

dienvidos: pa Bugas upi no vietas, kur beidzas vietējās nozīmes ceļš, kas sākas krustojumā ar ceļu no Sutno uz Niemirów ciemu, līdz valsts robežai.

Šīs aizsardzības zonas robežas ir šādas:

| a) | austrumos: no Czyżówka upes grīvas taisnā līnijā līdz Bugas upei ziemeļu virzienā; |
| --- | --- |

a)

austrumos: no Czyżówka upes grīvas taisnā līnijā līdz Bugas upei ziemeļu virzienā;

| b) | ziemeļos: pa Bugas upi līdz robežai ar Mazovijas vojevodisti; |
| --- | --- |

b)

ziemeļos: pa Bugas upi līdz robežai ar Mazovijas vojevodisti;

| c) | rietumos: no Bugas upes dienvidu virzienā pa zemes ceļu līdz Las Konstantynowski meža ziemeļu galam, pēc tam līdz ceļam no Gnojno uz Konstantynów un pa šo ceļu dienvidu virzienā līdz meža dienvidu galam, tad pa zemes ceļu austrumu virzienā līdz Witoldów ciemam, tad līdzceļam no Konstantynów uz Janów Podlaski; |
| --- | --- |

c)

rietumos: no Bugas upes dienvidu virzienā pa zemes ceļu līdz Las Konstantynowski meža ziemeļu galam, pēc tam līdz ceļam no Gnojno uz Konstantynów un pa šo ceļu dienvidu virzienā līdz meža dienvidu galam, tad pa zemes ceļu austrumu virzienā līdz Witoldów ciemam, tad līdzceļam no Konstantynów uz Janów Podlaski;

| d) | dienvidos: pa ceļu no Konstantynów uz Janów Podlaski austrumu virzienā līdz Czyżówka upei. |
| --- | --- |

d)

dienvidos: pa ceļu no Konstantynów uz Janów Podlaski austrumu virzienā līdz Czyżówka upei.

Šīs aizsardzības zonas robežas ir šādas:

| a) | austrumos: no Stara Bordziłówka ciema pa vietējās nozīmes ceļu uz ziemeļiem līdz rajona ceļu Nr. 1022 un 1025 krustojumam, un tad pa ceļu Nr. 1025 uz Nosów ciemu; |
| --- | --- |

a)

austrumos: no Stara Bordziłówka ciema pa vietējās nozīmes ceļu uz ziemeļiem līdz rajona ceļu Nr. 1022 un 1025 krustojumam, un tad pa ceļu Nr. 1025 uz Nosów ciemu;

| b) | ziemeļos: no Nosów ciema pa rajona ceļu Nr. 1024 rietumu virzienā līdz robežai ar Mazovijas vojevodisti; |
| --- | --- |

b)

ziemeļos: no Nosów ciema pa rajona ceļu Nr. 1024 rietumu virzienā līdz robežai ar Mazovijas vojevodisti;

| c) | rietumos: pa robežu ar Mazovijas vojevodisti līdz vietējās nozīmes ceļam pa līniju Wygnanki ciema virzienā; |
| --- | --- |

c)

rietumos: pa robežu ar Mazovijas vojevodisti līdz vietējās nozīmes ceļam pa līniju Wygnanki ciema virzienā;

| d) | dienvidos: no robežas ar Mazovijas vojevodisti pa līniju Wygnanki ciema virzienā līdz vietējās nozīmes ceļam virzienā uz meža rietumu galam, tad pa vietējās nozīmes ceļu pie meža ziemeļu robežas līdz vietējās nozīmes ceļam virzienā uz Stara Bordziłówka ciemu. |
| --- | --- |

d)

dienvidos: no robežas ar Mazovijas vojevodisti pa līniju Wygnanki ciema virzienā līdz vietējās nozīmes ceļam virzienā uz meža rietumu galam, tad pa vietējās nozīmes ceļu pie meža ziemeļu robežas līdz vietējās nozīmes ceļam virzienā uz Stara Bordziłówka ciemu.

Šīs aizsardzības zonas robežas ir šādas:

| a) | austrumos un dienvidos: no robežas ar Ļubļinas vojevodisti no vietējās nozīmes ceļa, kas savieno Makarówka un Cełujki ciemus, pa robežu ar Ļubļinas vojevodisti līdz rajona ceļam Nr. 2020W un tad pa šo ceļu Nr. 2020W līdz krustojumam ar reģiona nozīmes ceļu Nr. 698 Wólka Nosowska ciemā, ietverot visu Wólka Nosowska ciemu; |
| --- | --- |

a)

austrumos un dienvidos: no robežas ar Ļubļinas vojevodisti no vietējās nozīmes ceļa, kas savieno Makarówka un Cełujki ciemus, pa robežu ar Ļubļinas vojevodisti līdz rajona ceļam Nr. 2020W un tad pa šo ceļu Nr. 2020W līdz krustojumam ar reģiona nozīmes ceļu Nr. 698 Wólka Nosowska ciemā, ietverot visu Wólka Nosowska ciemu;

| b) | rietumos: no robežas ar Ļubļinas vojevodisti pa vietējās nozīmes ceļu no Cełujki uz Makarówka ciemu līdz Makarówka ciemam, ietverot visu Makarówka ciemu, tad ziemeļrietumu virzienā pa rajona ceļu Nr. 2037W līdz Huszlew ciemam, ietverot visu Huszlew ciemu, tad no Huszlew ciema pa rajona nozīmes ceļu Nr. 2034W līdz meža galam, tad austrumu virzienā gar meža ziemeļu robežu līdz Huszlew pašvaldības austrumu robežai, tad ziemeļu virzienā gar meža rietumu robežu līdz reģiona nozīmes ceļam Nr. 698; |
| --- | --- |

b)

rietumos: no robežas ar Ļubļinas vojevodisti pa vietējās nozīmes ceļu no Cełujki uz Makarówka ciemu līdz Makarówka ciemam, ietverot visu Makarówka ciemu, tad ziemeļrietumu virzienā pa rajona ceļu Nr. 2037W līdz Huszlew ciemam, ietverot visu Huszlew ciemu, tad no Huszlew ciema pa rajona nozīmes ceļu Nr. 2034W līdz meža galam, tad austrumu virzienā gar meža ziemeļu robežu līdz Huszlew pašvaldības austrumu robežai, tad ziemeļu virzienā gar meža rietumu robežu līdz reģiona nozīmes ceļam Nr. 698;

| c) | ziemeļos: pa reģiona nozīmes ceļu Nr. 698 cauri Rudka ciemam līdz Stara Kornica ciemam, ietverot ciemus Rudka, Stara Kornica un Nowa Kornica, tad pa reģiona nozīmes ceļu Nr. 698 līdz krustojumam ar rajona nozīmes ceļu Nr. 2020W, Wólka Nosowska ciemā. |
| --- | --- |

c)

ziemeļos: pa reģiona nozīmes ceļu Nr. 698 cauri Rudka ciemam līdz Stara Kornica ciemam, ietverot ciemus Rudka, Stara Kornica un Nowa Kornica, tad pa reģiona nozīmes ceļu Nr. 698 līdz krustojumam ar rajona nozīmes ceļu Nr. 2020W, Wólka Nosowska ciemā.

Šīs aizsardzības zonas robežas ir šādas:

| a) | austrumos: pa valsts robežu no ceļa Nr. 640 līdz Kolonia Klukowicze ciema līnijai; |
| --- | --- |

a)

austrumos: pa valsts robežu no ceļa Nr. 640 līdz Kolonia Klukowicze ciema līnijai;

| b) | ziemeļos: no valsts robežas pa ceļu no Kolonia Kklukowicze uz Witoszczyzna līdz ceļam no Wilanowo uz Werpol; |
| --- | --- |

b)

ziemeļos: no valsts robežas pa ceļu no Kolonia Kklukowicze uz Witoszczyzna līdz ceļam no Wilanowo uz Werpol;

| c) | rietumos: pa ceļu no Werpol uz Wilanowo līdz ceļa Nr. 640 krustojumam ar ceļu no Koterka uz Tokary; |
| --- | --- |

c)

rietumos: pa ceļu no Werpol uz Wilanowo līdz ceļa Nr. 640 krustojumam ar ceļu no Koterka uz Tokary;

| d) | dienvidos: no Koterka ciema pa ceļu Nr. 640 līdz valsts robežai. |
| --- | --- |

d)

dienvidos: no Koterka ciema pa ceļu Nr. 640 līdz valsts robežai.

Šīs aizsardzības zonas robežas ir šādas:

| a) | austrumos: no Wólka Nurzecka ciema taisnā līnijā Semjatičes apriņķa robežas virzienā, tad gar Semjatičes apriņķa robežu uz Pulwa upi; |
| --- | --- |

a)

austrumos: no Wólka Nurzecka ciema taisnā līnijā Semjatičes apriņķa robežas virzienā, tad gar Semjatičes apriņķa robežu uz Pulwa upi;

| b) | dienvidos: pa Pulwa upes ziemeļu krastu Litwinowicze ciema virzienā, tad no Litwinowicze ciema pa ceļu virzienā uz Anusin ciemu līdz Pulwa upes iztekai, |
| --- | --- |

b)

dienvidos: pa Pulwa upes ziemeļu krastu Litwinowicze ciema virzienā, tad no Litwinowicze ciema pa ceļu virzienā uz Anusin ciemu līdz Pulwa upes iztekai,

| c) | rietumos: no ceļa Litwinowicze – Anusin (pa līniju no Pulwa upes iztekas) tieši ziemeļrietumu virzienā līdz Siemichocze ciemam, tad no Anusin – Siemichocze ceļu krustojuma ziemeļu virzienā līdz ceļamTymianka – Nurzec, kas šķērso ceļu 1 km no Nurzec Kolonia ciemu; |
| --- | --- |

c)

rietumos: no ceļa Litwinowicze – Anusin (pa līniju no Pulwa upes iztekas) tieši ziemeļrietumu virzienā līdz Siemichocze ciemam, tad no Anusin – Siemichocze ceļu krustojuma ziemeļu virzienā līdz ceļamTymianka – Nurzec, kas šķērso ceļu 1 km no Nurzec Kolonia ciemu;

| d) | ziemeļos: no ceļa Tymianka – Nurzec taisnā līnijā līdz Wólka Nurzecka ciemam; |
| --- | --- |

d)

ziemeļos: no ceļa Tymianka – Nurzec taisnā līnijā līdz Wólka Nurzecka ciemam;

Šīs aizsardzības zonas robežas ir šādas:

| a) | austrumos: no Kolonia Budy ciema taisnā līnijā līdz Sokoli Gród ciemam, tad dienvidu virzienā līdz vietējās nozīmes ceļam no Kulesze uz Wilamówka ciemiem; |
| --- | --- |

a)

austrumos: no Kolonia Budy ciema taisnā līnijā līdz Sokoli Gród ciemam, tad dienvidu virzienā līdz vietējās nozīmes ceļam no Kulesze uz Wilamówka ciemiem;

| b) | dienvidos: pa vietējās nozīmes ceļu uz Wilamówka ciemu, tad taisnā līnijā rietumu virzienā līdz Olszowa Droga ciemam; |
| --- | --- |

b)

dienvidos: pa vietējās nozīmes ceļu uz Wilamówka ciemu, tad taisnā līnijā rietumu virzienā līdz Olszowa Droga ciemam;

| c) | rietumos: pa Biebrza upes austrumu krastu ziemeļu virzienā līdz kompleksa Osowiec Twierdza dienvidu robežai; |
| --- | --- |

c)

rietumos: pa Biebrza upes austrumu krastu ziemeļu virzienā līdz kompleksa Osowiec Twierdza dienvidu robežai;

| d) | ziemeļos: no kompleksa Osowiec Twierdza dienvidu robežas pa Carska Droga ceļu, tad dienvidaustrumu virzienā līdz Kolonia Budy ciemam. |
| --- | --- |

d)

ziemeļos: no kompleksa Osowiec Twierdza dienvidu robežas pa Carska Droga ceļu, tad dienvidaustrumu virzienā līdz Kolonia Budy ciemam.

2016. gada 15. oktobris

Uzraudzības zona

Turpmāk norādītais apgabals:

| | Podlases vojevodistē:






  — | Hajnuvkas apriņķis, |
| --- | --- | --- |

Podlases vojevodistē:

—

Hajnuvkas apriņķis,

| — | Bjalistokas apriņķis, |
| --- | --- |

—

Bjalistokas apriņķis,

| — | Belskas apriņķis, |
| --- | --- |

—

Belskas apriņķis,

| — | Grajevas apriņķis, |
| --- | --- |

—

Grajevas apriņķis,

| — | Lomžas apriņķis, |
| --- | --- |

—

Lomžas apriņķis,

| — | Bjalistokas pilsētas apriņķis, |
| --- | --- |

—

Bjalistokas pilsētas apriņķis,

| — | Lomžas pilsētas apriņķis, |
| --- | --- |

—

Lomžas pilsētas apriņķis,

| — | Moņku apriņķis, |
| --- | --- |

—

Moņku apriņķis,

| — | Visoke Mazoveckes apriņķis, |
| --- | --- |

—

Visoke Mazoveckes apriņķis,

| — | Zambrovas apriņķis. |
| --- | --- |

—

Zambrovas apriņķis.

| | Mazovijas vojevodistē:






  — | Ostrolenkas apriņķa Žekuņas, Trošinas, Červinas un Govorovas pašvaldība, |
| --- | --- | --- |

Mazovijas vojevodistē:

—

Ostrolenkas apriņķa Žekuņas, Trošinas, Červinas un Govorovas pašvaldība,

| — | Sedlces apriņķa Korčevas, Pžesmikas, Paprotņas, Suhožebru, Mordu, Sedlces un Zbučinas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Sedlces apriņķa Korčevas, Pžesmikas, Paprotņas, Suhožebru, Mordu, Sedlces un Zbučinas pašvaldība,

| — | Sedlces pilsētas apriņķis, |
| --- | --- |

—

Sedlces pilsētas apriņķis,

| — | Sokolovas apriņkķa Ceranovas, Jablonnas Lackas, Sterdiņas un Repku pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Sokolovas apriņkķa Ceranovas, Jablonnas Lackas, Sterdiņas un Repku pašvaldība,

| — | Losices apriņķis, |
| --- | --- |

—

Losices apriņķis,

| — | Ostrovas apriņķis, |
| --- | --- |

—

Ostrovas apriņķis,

| | Ļubļinas vojevodistē:






  — | Belskas apriņķis. |
| --- | --- | --- |

Ļubļinas vojevodistē:

—

Belskas apriņķis.

2016. gada 15. oktobris

---