# Uradni list L 310/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 310 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 5917. november 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 310

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 5917. november 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2005 z dne 16. novembra 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje | 1 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2006 z dne 16. novembra 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 22 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2016/2007 z dne 1. februarja 2016 o državni pomoči SA.36754-2014/C (prej 2014/NN in 2013/N), ki jo je Madžarska delno izvedla in jo namerava izvesti v korist družbe AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 405)

   (
  1
  ) | 24 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2008 z dne 15. novembra 2016 o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z vozličastim dermatitisom v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7023)

   (
  1
  ) | 51 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2009 z dne 15. novembra 2016 o odobritvi programov cepljenja proti vozličastemu dermatitisu, ki so jih predložile države članice
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7219)

   (
  1
  ) | 66 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2010 z dne 16. novembra 2016 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/1968 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco podtipa H5N8 na Madžarskem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7506)

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2011 z dne 16. novembra 2016 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco podtipa H5N8 v Nemčiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7508)

   (
  1
  ) | 73 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2012 z dne 16. novembra 2016 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco podtipa H5N8 v Avstriji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7512)

   (
  1
  ) | 81 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2005 z dne 16. novembra 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje

1

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2006 z dne 16. novembra 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

22

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2016/2007 z dne 1. februarja 2016 o državni pomoči SA.36754-2014/C (prej 2014/NN in 2013/N), ki jo je Madžarska delno izvedla in jo namerava izvesti v korist družbe AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 405)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 405)

1

24

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2008 z dne 15. novembra 2016 o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z vozličastim dermatitisom v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7023)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7023)

1

51

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2009 z dne 15. novembra 2016 o odobritvi programov cepljenja proti vozličastemu dermatitisu, ki so jih predložile države članice
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7219)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7219)

1

66

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2010 z dne 16. novembra 2016 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/1968 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco podtipa H5N8 na Madžarskem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7506)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7506)

1

69

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2011 z dne 16. novembra 2016 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco podtipa H5N8 v Nemčiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7508)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7508)

1

73

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2012 z dne 16. novembra 2016 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco podtipa H5N8 v Avstriji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7512)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7512)

1

81

| | | III   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 138/16/COL z dne 28. junija 2016 o odobritvi odstopanja Islandije od Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z veljavnimi določbami o izdaji spričeval o plovnosti za uvožen z oplov [2016/2013] | 84 |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 139/16/COL z dne 28. junija 2016 o odobritvi odstopanja Norveške od Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z določbami o omejitvi trajanja poleta za letalskega prevoznika Widerøes Flyveselskap AS [2016/2014] | 87 |

III   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 138/16/COL z dne 28. junija 2016 o odobritvi odstopanja Islandije od Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z veljavnimi določbami o izdaji spričeval o plovnosti za uvožen z oplov [2016/2013]

84

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 139/16/COL z dne 28. junija 2016 o odobritvi odstopanja Norveške od Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z določbami o omejitvi trajanja poleta za letalskega prevoznika Widerøes Flyveselskap AS [2016/2014]

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 17.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2005

z dne 16. novembra 2016

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Začetek

Začetek

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 18. februarja 2016 na podlagi člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (2), začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje („zadevna država“) v Unijo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (3) („obvestilo o začetku“). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 18. februarja 2016 na podlagi člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (2), začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje („zadevna država“) v Unijo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (3) („obvestilo o začetku“).

2

Uradnem listu Evropske unije

3

| (2) | Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 4. januarja 2016 vložilo Evropsko združenje za termoreaktivni papir (European Thermal Paper Association – ETPA) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 4. januarja 2016 vložilo Evropsko združenje za termoreaktivni papir (European Thermal Paper Association – ETPA) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave.

European Thermal Paper Association

1.2   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (3) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je Komisija o začetku preiskave posebej obvestila znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, korejske organe, znane uvoznike, uporabnike in trgovce ter jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je Komisija o začetku preiskave posebej obvestila znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, korejske organe, znane uvoznike, uporabnike in trgovce ter jih povabila k sodelovanju.

| (4) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih („pooblaščenec za zaslišanje“). |
| --- | --- |

(4)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih („pooblaščenec za zaslišanje“).

| (5) | Na zahtevo skupine Hansol, v katero spadata dva povezana sodelujoča proizvajalca izvoznika, sta pred pooblaščencem za zaslišanje potekali dve zaslišanji. Med prvim zaslišanjem, ki je potekalo marca 2016, se je za več povezanih predelovalcev zahtevalo izvzetje iz izpolnjevanja vprašalnika. Na podlagi zaslišanja in preveritvenega obiska pri enem od povezanih predelovalcev za potrditev trditev, s katerimi je bil utemeljen zahtevek za izvzetje, je Komisija za enega od povezanih predelovalcev določila, da mora vprašalnik izpolniti, za tri druge povezane predelovalce pa je odobrila izvzetje. Na drugem zaslišanju septembra 2016 so dva sodelujoča proizvajalca izvoznika, več nepovezanih uvoznikov in uporabnikov ter predstavniki korejske vlade izrazili številne očitke glede opredelitve zadevnega izdelka, pritožbe, škode, vzročne zveze in interesa Unije. |
| --- | --- |

(5)

Na zahtevo skupine Hansol, v katero spadata dva povezana sodelujoča proizvajalca izvoznika, sta pred pooblaščencem za zaslišanje potekali dve zaslišanji. Med prvim zaslišanjem, ki je potekalo marca 2016, se je za več povezanih predelovalcev zahtevalo izvzetje iz izpolnjevanja vprašalnika. Na podlagi zaslišanja in preveritvenega obiska pri enem od povezanih predelovalcev za potrditev trditev, s katerimi je bil utemeljen zahtevek za izvzetje, je Komisija za enega od povezanih predelovalcev določila, da mora vprašalnik izpolniti, za tri druge povezane predelovalce pa je odobrila izvzetje. Na drugem zaslišanju septembra 2016 so dva sodelujoča proizvajalca izvoznika, več nepovezanih uvoznikov in uporabnikov ter predstavniki korejske vlade izrazili številne očitke glede opredelitve zadevnega izdelka, pritožbe, škode, vzročne zveze in interesa Unije.

(a)   Vzorčenje

Vzorčenje

| (6) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla tudi, da bo morda izvedla vzorčenje zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla tudi, da bo morda izvedla vzorčenje zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (7) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je izbrala začasni vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je vzorec izbrala na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje, pri čemer je zagotovila geografsko porazdelitev. Vzorec je vključeval tri proizvajalce Unije iz dveh različnih držav članic. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali med 75 % in 95 % (4) obsega prodaje družb, ki so se odzvale na ugotavljanje reprezentativnosti, nepovezanim strankam v Uniji in ocenjenega celotnega obsega prodaje nepovezanim strankam v Uniji. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Pripomb ni predložila nobena zainteresirana stran, zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je izbrala začasni vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je vzorec izbrala na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje, pri čemer je zagotovila geografsko porazdelitev. Vzorec je vključeval tri proizvajalce Unije iz dveh različnih držav članic. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali med 75 % in 95 % (4) obsega prodaje družb, ki so se odzvale na ugotavljanje reprezentativnosti, nepovezanim strankam v Uniji in ocenjenega celotnega obsega prodaje nepovezanim strankam v Uniji. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Pripomb ni predložila nobena zainteresirana stran, zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije.

4

Vzorčenje uvoznikov

| (8) | Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

| (9) | Zahtevane informacije je predložil en nepovezani predelovalec z dejavnostmi uvoza, ki se je strinjal z vključitvijo v vzorec. Zaradi maloštevilnih odgovorov se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. Pripomb ni bilo. |
| --- | --- |

(9)

Zahtevane informacije je predložil en nepovezani predelovalec z dejavnostmi uvoza, ki se je strinjal z vključitvijo v vzorec. Zaradi maloštevilnih odgovorov se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. Pripomb ni bilo.

(b)   Odgovori na vprašalnike

Odgovori na vprašalnike

| (10) | Komisija je vprašalnike poslala dvema povezanima proizvajalcema izvoznikoma, in sicer družbama Hansol Paper Co., Ltd. („Hansol Paper“) in Hansol Artone Paper Co., Ltd („Artone“), ki spadata v skupino Hansol, ter njunemu povezanemu trgovcu Hansol Europe B.V. („Hansol Europe“) in povezanemu predelovalcu Schades Ltd. („Schades“). Vprašalniki so bili poslani tudi trem vzorčenim proizvajalcem Unije in približno 50 stranem (26 uporabnikom, 21 posrednikom, dvema združenjema in enemu nepovezanemu uvozniku), ki so izrazili zanimanje za preiskavo. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je vprašalnike poslala dvema povezanima proizvajalcema izvoznikoma, in sicer družbama Hansol Paper Co., Ltd. („Hansol Paper“) in Hansol Artone Paper Co., Ltd („Artone“), ki spadata v skupino Hansol, ter njunemu povezanemu trgovcu Hansol Europe B.V. („Hansol Europe“) in povezanemu predelovalcu Schades Ltd. („Schades“). Vprašalniki so bili poslani tudi trem vzorčenim proizvajalcem Unije in približno 50 stranem (26 uporabnikom, 21 posrednikom, dvema združenjema in enemu nepovezanemu uvozniku), ki so izrazili zanimanje za preiskavo.

| (11) | Izpolnjene vprašalnike so poslali dva proizvajalca izvoznika ter njuna povezana trgovec in predelovalec, trije vzorčeni proizvajalci Unije, devet nepovezanih predelovalcev, dva trgovca na različnih ravneh, en nepovezani predelovalec z dejavnostmi uvoza in eno združenje. Poleg tega je enajst strani poslalo stališča v prosti obliki. |
| --- | --- |

(11)

Izpolnjene vprašalnike so poslali dva proizvajalca izvoznika ter njuna povezana trgovec in predelovalec, trije vzorčeni proizvajalci Unije, devet nepovezanih predelovalcev, dva trgovca na različnih ravneh, en nepovezani predelovalec z dejavnostmi uvoza in eno združenje. Poleg tega je enajst strani poslalo stališča v prosti obliki.

(c)   Preveritveni obiski

Preveritveni obiski

| (12) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  — | proizvajalci Unije:






  — | Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Španija, |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

—

proizvajalci Unije:

—

Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Španija,

| — | Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Nemčija,

| — | Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Nemčija,

| — | uvoznik/uporabnik:






  — | Papiery Powlekane „PASACO“ sp. z o.o., Solec Kujawski, Poljska, |
| --- | --- | --- |

—

uvoznik/uporabnik:

—

Papiery Powlekane „PASACO“ sp. z o.o., Solec Kujawski, Poljska,

| — | proizvajalci izvozniki v Republiki Koreji:






  — | Hansol Group (Hansol Paper and Artone), Seoul, Republika Koreja, |
| --- | --- | --- |

—

proizvajalci izvozniki v Republiki Koreji:

—

Hansol Group (Hansol Paper and Artone), Seoul, Republika Koreja,

| — | trgovec, povezan s proizvajalci izvozniki skupine Hansol:






  — | Hansol Europe, Hoofddorp, Nizozemska, |
| --- | --- | --- |

—

trgovec, povezan s proizvajalci izvozniki skupine Hansol:

—

Hansol Europe, Hoofddorp, Nizozemska,

| — | predelovalec, povezan s proizvajalci izvozniki skupine Hansol:






  — | Schades, Ripley, Združeno kraljestvo. |
| --- | --- | --- |

—

predelovalec, povezan s proizvajalci izvozniki skupine Hansol:

—

Schades, Ripley, Združeno kraljestvo.

(d)   Predstavitev podatkov

Predstavitev podatkov

| (13) | Glede na omejeno število strani, ki so predložile podatke, so nekatere številke, predstavljene spodaj, navedene v obliki razpona. |
| --- | --- |

(13)

Glede na omejeno število strani, ki so predložile podatke, so nekatere številke, predstavljene spodaj, navedene v obliki razpona.

1.3   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (14) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 („obdobje preiskave“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(14)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 („obdobje preiskave“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (15) | Zadevni izdelek je lahek termoreaktivni papir s težo 65 g/m2 ali manj, v zvitkih širine 20 cm ali več, pri čemer je teža posameznega zvitka (vključno s papirjem) 50 kg ali več, njegov premer (vključno s papirjem) pa 40 cm ali več („veliki zvitki“), z osnovnim premazom ali brez njega na eni ali obeh straneh, na eni ali obeh straneh prevlečen s toplotno občutljivo snovjo (tj. mešanico barve in razvijalca, ki pod vplivom toplote reagirata in oblikujeta sliko) in z vrhnjim premazom ali brez njega s poreklom iz Republike Koreje, trenutno uvrščen pod oznake KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 in ex 4823 90 85 („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(15)

Zadevni izdelek je lahek termoreaktivni papir s težo 65 g/m2 ali manj, v zvitkih širine 20 cm ali več, pri čemer je teža posameznega zvitka (vključno s papirjem) 50 kg ali več, njegov premer (vključno s papirjem) pa 40 cm ali več („veliki zvitki“), z osnovnim premazom ali brez njega na eni ali obeh straneh, na eni ali obeh straneh prevlečen s toplotno občutljivo snovjo (tj. mešanico barve in razvijalca, ki pod vplivom toplote reagirata in oblikujeta sliko) in z vrhnjim premazom ali brez njega s poreklom iz Republike Koreje, trenutno uvrščen pod oznake KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 in ex 4823 90 85 („zadevni izdelek“).

2

| (16) | Lahek termoreaktivni papir se lahko proizvaja z več vrstami razvijalca: z razvijalci, ki vsebujejo bisfenol A in bisfenol S (lahek termoreaktivni papir, ki vsebuje fenol) ali z razvijalci, ki ne vsebujejo fenolov (lahek termoreaktivni papir brez fenola). Ta preiskava zajema obe vrsti lahkega termoreaktivnega papirja. |
| --- | --- |

(16)

Lahek termoreaktivni papir se lahko proizvaja z več vrstami razvijalca: z razvijalci, ki vsebujejo bisfenol A in bisfenol S (lahek termoreaktivni papir, ki vsebuje fenol) ali z razvijalci, ki ne vsebujejo fenolov (lahek termoreaktivni papir brez fenola). Ta preiskava zajema obe vrsti lahkega termoreaktivnega papirja.

| (17) | Lahek termoreaktivni papir se uporablja na prodajnih mestih, na primer za račune, ki se izdajo pri prodaji na drobno. |
| --- | --- |

(17)

Lahek termoreaktivni papir se uporablja na prodajnih mestih, na primer za račune, ki se izdajo pri prodaji na drobno.

2.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (18) | Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe:






  — | zadevni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(18)

Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe:

—

zadevni izdelek,

| — | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Republike Koreje, ter |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Republike Koreje, ter

| — | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (19) | Komisija se je v tej fazi odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Komisija se je v tej fazi odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3   Trditve glede obsega izdelka

Trditve glede obsega izdelka

| (20) | Sodelujoči proizvajalec izvoznik je zahteval, da se lahek termoreaktivni papir brez fenola izključi iz obsega izdelka, ker se v Republiki Koreji ne proizvaja niti se iz nje ne izvaža in ker se razlikuje od lahkega termoreaktivnega papirja s fenolom zaradi kemične sestave, dojemanja potrošnikov, proizvodnih procesov, končnih uporab in tržne cene. Ista stran je zahtevala tudi izključitev lahkega termoreaktivnega papirja s težo manj kot 44 g/m2. |
| --- | --- |

(20)

Sodelujoči proizvajalec izvoznik je zahteval, da se lahek termoreaktivni papir brez fenola izključi iz obsega izdelka, ker se v Republiki Koreji ne proizvaja niti se iz nje ne izvaža in ker se razlikuje od lahkega termoreaktivnega papirja s fenolom zaradi kemične sestave, dojemanja potrošnikov, proizvodnih procesov, končnih uporab in tržne cene. Ista stran je zahtevala tudi izključitev lahkega termoreaktivnega papirja s težo manj kot 44 g/m2.

2

| (21) | V zvezi s tem je preiskava pokazala, da je več vrst lahkega termoreaktivnega papirja, vključno z lahkim termoreaktivnim papirjem s fenolom ali brez njega in lahkim termoreaktivnim papirjem s težo manj kot 44 g/m2, ter da vse predstavljajo en izdelek, ker imajo podobne osnovne lastnosti, podobne proizvodne procese, enake končne uporabe ter so z vidika uporabnikov in potrošnikov medsebojno zamenljive. Preiskava je dejansko pokazala, da vse vrste izdelka vsebujejo osnovni papir s toplotno občutljivim premazom in da so v bistvu vsi izdelki rezultat podobnih proizvodnih procesov. Poleg tega imajo vse vrste lahkega termoreaktivnega papirja podobne lastnosti in se uporabljajo za tiskanje s termalnimi tiskalniki. Zato imajo z vidika uporabnika in potrošnika vse vrste podobne končne rezultate. |
| --- | --- |

(21)

V zvezi s tem je preiskava pokazala, da je več vrst lahkega termoreaktivnega papirja, vključno z lahkim termoreaktivnim papirjem s fenolom ali brez njega in lahkim termoreaktivnim papirjem s težo manj kot 44 g/m2, ter da vse predstavljajo en izdelek, ker imajo podobne osnovne lastnosti, podobne proizvodne procese, enake končne uporabe ter so z vidika uporabnikov in potrošnikov medsebojno zamenljive. Preiskava je dejansko pokazala, da vse vrste izdelka vsebujejo osnovni papir s toplotno občutljivim premazom in da so v bistvu vsi izdelki rezultat podobnih proizvodnih procesov. Poleg tega imajo vse vrste lahkega termoreaktivnega papirja podobne lastnosti in se uporabljajo za tiskanje s termalnimi tiskalniki. Zato imajo z vidika uporabnika in potrošnika vse vrste podobne končne rezultate.

2

| (22) | Opozoriti je treba tudi, da zahteva za izključitev lahkega termoreaktivnega papirja s težo manj kot 44 g/m2 nikakor ni bila utemeljena z dokazi. |
| --- | --- |

(22)

Opozoriti je treba tudi, da zahteva za izključitev lahkega termoreaktivnega papirja s težo manj kot 44 g/m2 nikakor ni bila utemeljena z dokazi.

2

| (23) | Čeprav je proizvajalec izvoznik trdil, da lahko potrošniki lahek termoreaktivni papir s fenolom ali brez njega dojemajo različno, ni predložil nobenih utemeljenih dokazov, ki bi upravičili to trditev, preiskava pa je potrdila, da velika večina potrošnikov ne pozna natančne sestave lahkega termoreaktivnega papirja, zato ne razlikuje med lahkim termoreaktivnim papirjem, ki vsebuje fenol, in tistim, ki ga ne. Poleg tega se tržne cene lahkega termoreaktivnega papirja, ki vsebuje fenol, in lahkega termoreaktivnega papirja brez fenola ne razlikujejo bistveno. Zato se začasno ugotovi, da so vse vrste lahkega termoreaktivnega papirja kljub nekaterim razlikam v ceni med sabo konkurenčne. Cenovna konkurenca med vrstami izdelka je podrobneje obravnavana v razdelku 5.2.4. |
| --- | --- |

(23)

Čeprav je proizvajalec izvoznik trdil, da lahko potrošniki lahek termoreaktivni papir s fenolom ali brez njega dojemajo različno, ni predložil nobenih utemeljenih dokazov, ki bi upravičili to trditev, preiskava pa je potrdila, da velika večina potrošnikov ne pozna natančne sestave lahkega termoreaktivnega papirja, zato ne razlikuje med lahkim termoreaktivnim papirjem, ki vsebuje fenol, in tistim, ki ga ne. Poleg tega se tržne cene lahkega termoreaktivnega papirja, ki vsebuje fenol, in lahkega termoreaktivnega papirja brez fenola ne razlikujejo bistveno. Zato se začasno ugotovi, da so vse vrste lahkega termoreaktivnega papirja kljub nekaterim razlikam v ceni med sabo konkurenčne. Cenovna konkurenca med vrstami izdelka je podrobneje obravnavana v razdelku 5.2.4.

| (24) | Zaradi navedenih razlogov izdelkov s težo manj kot 44 g/m2 in lahkega termoreaktivnega papirja brez fenola v tej fazi ni mogoče izključiti iz opredelitve podobnega izdelka. Zato sta bila oba zahtevka začasno zavrnjena. |
| --- | --- |

(24)

Zaradi navedenih razlogov izdelkov s težo manj kot 44 g/m2 in lahkega termoreaktivnega papirja brez fenola v tej fazi ni mogoče izključiti iz opredelitve podobnega izdelka. Zato sta bila oba zahtevka začasno zavrnjena.

2

3.   DAMPING

DAMPING

3.1   Uvodna opomba

Uvodna opomba

| (25) | Skupina Hansol je v obdobju preiskave prodala 15–25 % celotnega obsega prodaje zadevnega izdelka v Uniji, in sicer neposredno nepovezanim stranem ali posredno za nadaljnjo prodajo prek povezanih strani, pri čemer je bila večina prodaje v Uniji (75–85 %) prodaja povezanim stranem, namenjena predelavi v majhne zvitke. Podatki so zaradi zaupnosti navedeni v obliki razpona. Da bi bil izračun dampinga reprezentativen, sta bila v ta izračun vključena oba prodajna kanala, pri čemer se jima je pripisal ustrezen pomen. |
| --- | --- |

(25)

Skupina Hansol je v obdobju preiskave prodala 15–25 % celotnega obsega prodaje zadevnega izdelka v Uniji, in sicer neposredno nepovezanim stranem ali posredno za nadaljnjo prodajo prek povezanih strani, pri čemer je bila večina prodaje v Uniji (75–85 %) prodaja povezanim stranem, namenjena predelavi v majhne zvitke. Podatki so zaradi zaupnosti navedeni v obliki razpona. Da bi bil izračun dampinga reprezentativen, sta bila v ta izračun vključena oba prodajna kanala, pri čemer se jima je pripisal ustrezen pomen.

3.2   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (26) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je celotni obseg domače prodaje sodelujočih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Na podlagi tega je bilo za proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da je bil njun celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je celotni obseg domače prodaje sodelujočih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Na podlagi tega je bilo za proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da je bil njun celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen.

| (27) | Komisija je za proizvajalca izvoznika z reprezentativno domačo prodajo naknadno ugotovila, katere vrste izdelka, prodane na domačem trgu, so bile enake ali zelo podobne vrstam izdelka, prodanim za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je za proizvajalca izvoznika z reprezentativno domačo prodajo naknadno ugotovila, katere vrste izdelka, prodane na domačem trgu, so bile enake ali zelo podobne vrstam izdelka, prodanim za izvoz v Unijo.

| (28) | Komisija je nato je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali je domača prodaja proizvajalcev izvoznikov na njunem domačem trgu reprezentativna za posamezne vrste izdelka, ki so enake vrstam, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali podobne vrste izdelka v Unijo. Komisija je ugotovila, da so se trije izdelki prodali v obsegu, manjšem od 5 % celotnega obsega izvoza v Unijo. Za te vrste izdelka se je štelo, da so primerljive vrstam izdelka, ki se prodajajo na domačem trgu, pri čemer je edina razlika teža papirja in v enem primeru vrsta uporabljenega fenola. Za te vrste izdelka je bila normalna vrednost konstruirana. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je nato je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali je domača prodaja proizvajalcev izvoznikov na njunem domačem trgu reprezentativna za posamezne vrste izdelka, ki so enake vrstam, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali podobne vrste izdelka v Unijo. Komisija je ugotovila, da so se trije izdelki prodali v obsegu, manjšem od 5 % celotnega obsega izvoza v Unijo. Za te vrste izdelka se je štelo, da so primerljive vrstam izdelka, ki se prodajajo na domačem trgu, pri čemer je edina razlika teža papirja in v enem primeru vrsta uporabljenega fenola. Za te vrste izdelka je bila normalna vrednost konstruirana.

| (29) | Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo.

| (30) | Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila navedena prodaja dobičkonosna ali ne:






  (a) | če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, zajemal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ter |
| --- | --- | --- |

(30)

Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila navedena prodaja dobičkonosna ali ne:

(a)

če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, zajemal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ter

| (b) | če je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka proizvodnim stroškom na enoto ali višja od njih. |
| --- | --- |

(b)

če je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka proizvodnim stroškom na enoto ali višja od njih.

| (31) | V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(31)

V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave.

| (32) | Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave:






  (a) | če obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali |
| --- | --- | --- |

(32)

Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave:

(a)

če obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali

| (b) | če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od proizvodnih stroškov na enoto. |
| --- | --- |

(b)

če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od proizvodnih stroškov na enoto.

| (33) | Analiza domače prodaje je pokazala, da je bil večji delež domače prodaje dobičkonosen in da je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od proizvodnih stroškov. V skladu s tem je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(33)

Analiza domače prodaje je pokazala, da je bil večji delež domače prodaje dobičkonosen in da je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od proizvodnih stroškov. V skladu s tem je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v obdobju preiskave.

| (34) | Za vrste izdelka, katerih podobni izdelek se na domačem trgu ni prodajal oziroma ni bil prodan v reprezentativnih količinah, je Komisija konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Za vrste izdelka, katerih podobni izdelek se na domačem trgu ni prodajal oziroma ni bil prodan v reprezentativnih količinah, je Komisija konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.

| (35) | Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim proizvodnim stroškom podobnega izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave dodalo naslednje:






  (a) | tehtano povprečje prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („PSA-stroški“) sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki so v obdobju preiskave nastali pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine, ter |
| --- | --- | --- |

(35)

Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim proizvodnim stroškom podobnega izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave dodalo naslednje:

(a)

tehtano povprečje prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („PSA-stroški“) sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki so v obdobju preiskave nastali pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine, ter

| (b) | tehtani povprečni dobiček, ki so ga v obdobju preiskave sodelujoči proizvajalci izvozniki dosegli pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(b)

tehtani povprečni dobiček, ki so ga v obdobju preiskave sodelujoči proizvajalci izvozniki dosegli pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine.

| (36) | Za vrste izdelkov, ki na domačem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, so bili dodani povprečni PSA-stroški in dobiček od transakcij, opravljenih na domačem trgu v okviru običajnega poteka trgovine. Za vrste izdelkov, ki se na domačem trgu sploh niso prodajali, so bili dodani tehtani povprečni PSA-stroški in dobiček od transakcij, opravljenih na domačem trgu v okviru običajnega poteka trgovine. |
| --- | --- |

(36)

Za vrste izdelkov, ki na domačem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, so bili dodani povprečni PSA-stroški in dobiček od transakcij, opravljenih na domačem trgu v okviru običajnega poteka trgovine. Za vrste izdelkov, ki se na domačem trgu sploh niso prodajali, so bili dodani tehtani povprečni PSA-stroški in dobiček od transakcij, opravljenih na domačem trgu v okviru običajnega poteka trgovine.

3.3   Izvozna cena

Izvozna cena

| (37) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 25, je prodaja skupine Hansol v Uniji v obdobju preiskave obsegala velike zvitke, ki so se prodajali nepovezanim stranem, in velike zvitke, ki so se prodajali povezanim stranem za nadaljnjo prodajo, vendar je velika večina prodaje v Uniji obsegala prodajo zadevnega izdelka povezanim družbam za predelavo v majhne zvitke, ki so se nato prodajali nepovezanim strankam. |
| --- | --- |

(37)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 25, je prodaja skupine Hansol v Uniji v obdobju preiskave obsegala velike zvitke, ki so se prodajali nepovezanim stranem, in velike zvitke, ki so se prodajali povezanim stranem za nadaljnjo prodajo, vendar je velika večina prodaje v Uniji obsegala prodajo zadevnega izdelka povezanim družbam za predelavo v majhne zvitke, ki so se nato prodajali nepovezanim strankam.

| (38) | Za zadevni izdelek, ki se prodaja neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi cene, ki se je dejansko plačala ali se plačuje za zadevni izdelek, ko se ta izvozi v Unijo. |
| --- | --- |

(38)

Za zadevni izdelek, ki se prodaja neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi cene, ki se je dejansko plačala ali se plačuje za zadevni izdelek, ko se ta izvozi v Unijo.

| (39) | Za zadevni izdelek, ki se v Uniji prodaja prek povezanih družb, ki delujejo kot uvoznik/trgovec in/ali predelovalec, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek ali uvoženi in predelani izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji. Prodajna cena povezane strani za nepovezane stranke je bila prilagojena nazaj na ceno franko tovarna, tako da so se odšteli PSA-stroški povezane strani, razumni delež dobička in drugi popravki, kjer je primerno. V primeru prodaje majhnega zvitka so se odšteli tudi sporočeni in preverjeni stroški predelave. |
| --- | --- |

(39)

Za zadevni izdelek, ki se v Uniji prodaja prek povezanih družb, ki delujejo kot uvoznik/trgovec in/ali predelovalec, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek ali uvoženi in predelani izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji. Prodajna cena povezane strani za nepovezane stranke je bila prilagojena nazaj na ceno franko tovarna, tako da so se odšteli PSA-stroški povezane strani, razumni delež dobička in drugi popravki, kjer je primerno. V primeru prodaje majhnega zvitka so se odšteli tudi sporočeni in preverjeni stroški predelave.

| (40) | Kar zadeva uporabljene stopnje dobička, Komisija v skladu z ustaljeno sodno prakso sodišč Unije ni uporabila stopenj dobička povezanih družb, ker se štejejo za nezanesljive. Sodeloval je en nepovezani uvoznik, vendar je bila njegova dobičkonosnost zaupna in je ni mogoče razkriti. Ker torej ni bilo drugih informacij, se je uporabila razumna stopnja dobička, uporabljena v prejšnjem postopku v zvezi z drugim papirnim izdelkom (fini papir s premazom), ki ga proizvaja podobna industrija (5). Ker so oba izdelka in industriji zelo podobni (obe industriji sta kapitalsko intenzivni, poleg tega pa nekateri proizvajalci lahkega termoreaktivnega papirja proizvajajo tudi fini papir s premazom), je bilo ugotovljeno, da je ta metoda določanja razumne stopnje dobička smiselna. Ker ni bilo drugih informacij, je uporabljena stopnja dobička 4,5 %. |
| --- | --- |

(40)

Kar zadeva uporabljene stopnje dobička, Komisija v skladu z ustaljeno sodno prakso sodišč Unije ni uporabila stopenj dobička povezanih družb, ker se štejejo za nezanesljive. Sodeloval je en nepovezani uvoznik, vendar je bila njegova dobičkonosnost zaupna in je ni mogoče razkriti. Ker torej ni bilo drugih informacij, se je uporabila razumna stopnja dobička, uporabljena v prejšnjem postopku v zvezi z drugim papirnim izdelkom (fini papir s premazom), ki ga proizvaja podobna industrija (5). Ker so oba izdelka in industriji zelo podobni (obe industriji sta kapitalsko intenzivni, poleg tega pa nekateri proizvajalci lahkega termoreaktivnega papirja proizvajajo tudi fini papir s premazom), je bilo ugotovljeno, da je ta metoda določanja razumne stopnje dobička smiselna. Ker ni bilo drugih informacij, je uporabljena stopnja dobička 4,5 %.

5

3.4   Primerjava

Primerjava

| (41) | Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna.

| (42) | Če je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. |
| --- | --- |

(42)

Če je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost.

| (43) | Ker porekla velikih zvitkov, uporabljenih za proizvodnjo in prodajo majhnih zvitkov, ni bilo mogoče izslediti, se je izvozna cena velikih zvitkov, ki se prodajajo povezanim stranem za predelavo v majhne zvitke, primerjala z normalno vrednostjo, določeno na skupni ravni, tj. za vsako vrsto izdelka na podlagi povprečne domače prodajne cene ter proizvodnih stroškov družb Hansol in Artone. |
| --- | --- |

(43)

Ker porekla velikih zvitkov, uporabljenih za proizvodnjo in prodajo majhnih zvitkov, ni bilo mogoče izslediti, se je izvozna cena velikih zvitkov, ki se prodajajo povezanim stranem za predelavo v majhne zvitke, primerjala z normalno vrednostjo, določeno na skupni ravni, tj. za vsako vrsto izdelka na podlagi povprečne domače prodajne cene ter proizvodnih stroškov družb Hansol in Artone.

| (44) | Stopnja dampinga izvoznih cen za neposredno prodajo velikih zvitkov nepovezanim stranem in prodajo velikih zvitkov prek povezanih strani je bila določena s primerjavo izvozne cene družbe Hansol Paper za vrsto izdelka z normalno vrednostjo družbe Hansol Paper za vrsto izdelka in izvozne cene družbe Artone za vrsto izdelka z normalno vrednostjo družbe Artone za vrsto izdelka. |
| --- | --- |

(44)

Stopnja dampinga izvoznih cen za neposredno prodajo velikih zvitkov nepovezanim stranem in prodajo velikih zvitkov prek povezanih strani je bila določena s primerjavo izvozne cene družbe Hansol Paper za vrsto izdelka z normalno vrednostjo družbe Hansol Paper za vrsto izdelka in izvozne cene družbe Artone za vrsto izdelka z normalno vrednostjo družbe Artone za vrsto izdelka.

3.5   Stopnja dampinga

Stopnja dampinga

| (45) | Tako izračunana stopnja dampinga je 10–15 % za prodajo velikih zvitkov, ki se naknadno predelajo v majhne zvitke za prodajo nepovezanim stranem, ter 0,5–5 % za prodajo velikih zvitkov nepovezanim in povezanim stranem. |
| --- | --- |

(45)

Tako izračunana stopnja dampinga je 10–15 % za prodajo velikih zvitkov, ki se naknadno predelajo v majhne zvitke za prodajo nepovezanim stranem, ter 0,5–5 % za prodajo velikih zvitkov nepovezanim in povezanim stranem.

| (46) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 25, je 15–25 % izvoza skupine Hansol v Unijo predstavljala (neposredna ali posredna) prodaja velikih zvitkov v obdobju preiskave, preostalo pa je bila prodaja velikih zvitkov, ki so bili predelani in so se prodajali kot majhni zvitki, povezanim stranem. Zgoraj navedene stopnje dampinga so bile ustrezno tehtane. Tehtanje se je izvedlo tako, da se je delež prodaje velikih zvitkov za neposredno ali posredno prodajo nepovezanim stranem (tj. 15–25 %) uporabil za stopnjo dampinga, izračunano za velike zvitke (0,5–5 %), delež prodaje velikih zvitkov povezanim stranem za predelavo v majhne zvitke in njihovo naknadno nadaljnjo prodajo nepovezanim stranem (tj. 75–85 %) pa se je uporabil za stopnjo dampinga, izračunano za velike zvitke, predelane v majhne zvitke (10–15 %). |
| --- | --- |

(46)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 25, je 15–25 % izvoza skupine Hansol v Unijo predstavljala (neposredna ali posredna) prodaja velikih zvitkov v obdobju preiskave, preostalo pa je bila prodaja velikih zvitkov, ki so bili predelani in so se prodajali kot majhni zvitki, povezanim stranem. Zgoraj navedene stopnje dampinga so bile ustrezno tehtane. Tehtanje se je izvedlo tako, da se je delež prodaje velikih zvitkov za neposredno ali posredno prodajo nepovezanim stranem (tj. 15–25 %) uporabil za stopnjo dampinga, izračunano za velike zvitke (0,5–5 %), delež prodaje velikih zvitkov povezanim stranem za predelavo v majhne zvitke in njihovo naknadno nadaljnjo prodajo nepovezanim stranem (tj. 75–85 %) pa se je uporabil za stopnjo dampinga, izračunano za velike zvitke, predelane v majhne zvitke (10–15 %).

| (47) | Komisija je za sodelujoča proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je za sodelujoča proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (48) | Na podlagi tega sta začasni tehtani povprečni stopnji dampinga, izraženi kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednji:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Skupina Hansol (Hansol Paper Co., Ltd. in Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%) | 12,1 |
| Vse druge družbe (%) | 12,1 |

(48)

Na podlagi tega sta začasni tehtani povprečni stopnji dampinga, izraženi kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednji:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Skupina Hansol (Hansol Paper Co., Ltd. in Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

12,1

Vse druge družbe (%)

12,1

| (49) | Za vse druge proizvajalce izvoznike v Republiki Koreji je Komisija stopnjo dampinga določila na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. V ta namen je določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Raven sodelovanja je obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo, ki je izražen kot delež celotnega obsega izvoza iz zadevne države v Unijo, kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu. |
| --- | --- |

(49)

Za vse druge proizvajalce izvoznike v Republiki Koreji je Komisija stopnjo dampinga določila na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. V ta namen je določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Raven sodelovanja je obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo, ki je izražen kot delež celotnega obsega izvoza iz zadevne države v Unijo, kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu.

| (50) | Raven sodelovanja je v tem primeru visoka, ker uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavlja celotni izvoz v Unijo v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni sodelujoče družbe. |
| --- | --- |

(50)

Raven sodelovanja je v tem primeru visoka, ker uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavlja celotni izvoz v Unijo v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni sodelujoče družbe.

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (51) | Podobni izdelek je v obdobju preiskave v Uniji izdelovalo pet proizvajalcev. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(51)

Podobni izdelek je v obdobju preiskave v Uniji izdelovalo pet proizvajalcev. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (52) | Celotna proizvodnja Unije je bila v obdobju preiskave določena na približno 372 645 ton. Komisija je izračun pridobila na podlagi izpolnjenega vprašalnika, ki ga je predložil pritožnik in ki ga je navzkrižno preverila glede na posamezne izpolnjene vprašalnike vzorčenih proizvajalcev Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 7, so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, ki zastopajo 75–95 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(52)

Celotna proizvodnja Unije je bila v obdobju preiskave določena na približno 372 645 ton. Komisija je izračun pridobila na podlagi izpolnjenega vprašalnika, ki ga je predložil pritožnik in ki ga je navzkrižno preverila glede na posamezne izpolnjene vprašalnike vzorčenih proizvajalcev Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 7, so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, ki zastopajo 75–95 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

4.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (53) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi prodaje industrije Unije nepovezanim strankam v Uniji (vir: izpolnjen vprašalnik, ki ga je predložil pritožnik, in preverjeni posamezni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije), ocen pritožnika glede uvoza lahkega termoreaktivnega papirja iz Združenih držav Amerike (ZDA) in Ljudske republike Kitajske (LRK) ter prodaje proizvajalca izvoznika v Uniji (vir: vprašalnik o dampingu). |
| --- | --- |

(53)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi prodaje industrije Unije nepovezanim strankam v Uniji (vir: izpolnjen vprašalnik, ki ga je predložil pritožnik, in preverjeni posamezni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije), ocen pritožnika glede uvoza lahkega termoreaktivnega papirja iz Združenih držav Amerike (ZDA) in Ljudske republike Kitajske (LRK) ter prodaje proizvajalca izvoznika v Uniji (vir: vprašalnik o dampingu).

| (54) | Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 1


  Potrošnja Unije (v tonah) | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja Unije | 163 000 –168 000 | 178 000 –183 000 | 178 000 –183 000 | 189 000 –194 000 |
| Indeks | 100 | 109 | 108 | 115 |
| Vir: Vprašalniki o škodi in dampingu. |

(54)

Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

Preglednica 1

Preglednica 1

Potrošnja Unije (v tonah)

Potrošnja Unije (v tonah)

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Celotna potrošnja Unije

163 000 –168 000

178 000 –183 000

178 000 –183 000

189 000 –194 000

Indeks

Indeks

100

100

109

109

108

108

115

115

Vir: Vprašalniki o škodi in dampingu.

Vir:

| (55) | V obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije povečala za 15 %, in sicer zlasti v obdobju 2012–2013 ter nato v obdobju 2014–2015. |
| --- | --- |

(55)

V obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije povečala za 15 %, in sicer zlasti v obdobju 2012–2013 ter nato v obdobju 2014–2015.

4.3   Uvoz iz zadevne države

Uvoz iz zadevne države

4.3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

| (56) | Komisija je obseg uvoza določila na podlagi izpolnjenega vprašalnika, ki ga je predložil proizvajalec izvoznik. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi potrošnje Unije (glej uvodno izjavo 53). |
| --- | --- |

(56)

Komisija je obseg uvoza določila na podlagi izpolnjenega vprašalnika, ki ga je predložil proizvajalec izvoznik. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi potrošnje Unije (glej uvodno izjavo 53).

| (57) | Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 2


  Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah) | 1 000 –2 000 | 12 000 –17 000 | 19 000 –25 000 | 23 000 –28 000 |
| Indeks | 100 | 1 268 | 1 949 | 2 279 |
| Tržni delež (%) | 0,7 | 8,0 | 12,4 | 13,6 |
| Indeks | 100 | 1 169 | 1 801 | 1 975 |
| Vir: Vprašalniki o dampingu in škodi. |

(57)

Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:

Preglednica 2

Preglednica 2

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah)

1 000 –2 000

12 000 –17 000

19 000 –25 000

23 000 –28 000

Indeks

Indeks

100

100

1 268

1 268

1 949

1 949

2 279

2 279

Tržni delež (%)

0,7

8,0

12,4

13,6

Indeks

Indeks

100

100

1 169

1 169

1 801

1 801

1 975

1 975

Vir: Vprašalniki o dampingu in škodi.

Vir

| (58) | Leta 2015 je bil uvoz iz Republike Koreje 22,8-krat večji kot leta 2012. Njegov tržni delež se je povečal z 0,7 % v letu 2012 na 13,6 % v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(58)

Leta 2015 je bil uvoz iz Republike Koreje 22,8-krat večji kot leta 2012. Njegov tržni delež se je povečal z 0,7 % v letu 2012 na 13,6 % v obdobju preiskave.

4.3.2   Uvozne cene iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

Uvozne cene iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (59) | Komisija je uvozne cene določila na podlagi izpolnjenega vprašalnika, ki ga je predložil proizvajalec izvoznik. |
| --- | --- |

(59)

Komisija je uvozne cene določila na podlagi izpolnjenega vprašalnika, ki ga je predložil proizvajalec izvoznik.

| (60) | Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 3


  Uvozne cene (v EUR/tono) | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna cena korejskega uvoza | 1 400 –1 500 | 1 450 –1 550 | 1 300 –1 400 | 1 200 –1 300 |
| Indeks | 100 | 103 | 92 | 85 |
| Vir: Vprašalnik o dampingu. |

(60)

Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način:

Preglednica 3

Preglednica 3

Uvozne cene (v EUR/tono)

Uvozne cene (v EUR/tono)

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Povprečna cena korejskega uvoza

1 400 –1 500

1 450 –1 550

1 300 –1 400

1 200 –1 300

Indeks

Indeks

100

100

103

103

92

92

85

85

Vir: Vprašalnik o dampingu.

Vir

| (61) | Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je skupaj znižala za 15 %. Opozoriti je treba, da cena iz leta 2012 temelji na zelo nizki ravni uvoza. Povečanje tržnega deleža časovno jasno sovpada z znižanjem cen. |
| --- | --- |

(61)

Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je skupaj znižala za 15 %. Opozoriti je treba, da cena iz leta 2012 temelji na zelo nizki ravni uvoza. Povečanje tržnega deleža časovno jasno sovpada z znižanjem cen.

| (62) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave ugotovila tako, da je primerjala:






  (a) | tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, ter |
| --- | --- | --- |

(62)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave ugotovila tako, da je primerjala:

(a)

tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, ter

| (b) | ustrezne tehtane povprečne cene za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočega proizvajalca prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določene na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu. |
| --- | --- |

(b)

ustrezne tehtane povprečne cene za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočega proizvajalca prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določene na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu.

| (63) | Komisija je v skladu z metodologijo, pojasnjeno v uvodni izjavi 25, upoštevala obseg prodaje zadevnega izdelka neposredno nepovezanim stranem in prodaje povezanim stranem v Uniji, namenjene predelavi v majhne zvitke. |
| --- | --- |

(63)

Komisija je v skladu z metodologijo, pojasnjeno v uvodni izjavi 25, upoštevala obseg prodaje zadevnega izdelka neposredno nepovezanim stranem in prodaje povezanim stranem v Uniji, namenjene predelavi v majhne zvitke.

| (64) | Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej. Transakcije so bile po potrebi ustrezno prilagojene. Rabati in popusti so bili odšteti. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za uvoz iz zadevne države na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v višini 8,1 %. Za približno 84 % obsega uvoza je bilo ugotovljeno nelojalno nižanje prodajnih cen. |
| --- | --- |

(64)

Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej. Transakcije so bile po potrebi ustrezno prilagojene. Rabati in popusti so bili odšteti. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za uvoz iz zadevne države na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v višini 8,1 %. Za približno 84 % obsega uvoza je bilo ugotovljeno nelojalno nižanje prodajnih cen.

4.4   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.4.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (65) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala proučitev vseh gospodarskih kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(65)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala proučitev vseh gospodarskih kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (66) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenega vprašalnika in naknadnih stališč pritožnika. Mikroekonomske kazalnike je Komisija ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenega vprašalnika in naknadnih stališč pritožnika. Mikroekonomske kazalnike je Komisija ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (67) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in višina stopnje dampinga ter okrevanje od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(67)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in višina stopnje dampinga ter okrevanje od preteklega dampinga.

| (68) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(68)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.4.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (69) | Skupna proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti Unije v obravnavanem obdobju so, kot sledi.

  Preglednica 4


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 376 150 | 344 525 | 349 601 | 372 645 |
| Indeks | 100 | 92 | 93 | 99 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 393 333 | 404 080 | 401 142 | 402 997 |
| Indeks | 100 | 103 | 102 | 102 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (%) | 96 | 85 | 87 | 92 |
| Indeks | 100 | 89 | 91 | 97 |
| Vir: Vprašalnik o škodi in informacije, ki jih je predložil pritožnik. |

(69)

Skupna proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti Unije v obravnavanem obdobju so, kot sledi.

Preglednica 4

Preglednica 4

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Obseg proizvodnje (v tonah)

376 150

344 525

349 601

372 645

Indeks

Indeks

100

100

92

92

93

93

99

99

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

393 333

404 080

401 142

402 997

Indeks

Indeks

100

100

103

103

102

102

102

102

Izkoriščenost zmogljivosti (%)

96

85

87

92

Indeks

Indeks

100

100

89

89

91

91

97

97

Vir: Vprašalnik o škodi in informacije, ki jih je predložil pritožnik.

Vir:

| (70) | Proizvodnja izdelka v preiskavi je dejavnost z visokimi fiksnimi stroški. V obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal za en odstotek. Manjša proizvodnja je bila ugotovljena v letih 2013 in 2014, ko je imel en vzorčeni proizvajalec Unije nekatere težave. |
| --- | --- |

(70)

Proizvodnja izdelka v preiskavi je dejavnost z visokimi fiksnimi stroški. V obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal za en odstotek. Manjša proizvodnja je bila ugotovljena v letih 2013 in 2014, ko je imel en vzorčeni proizvajalec Unije nekatere težave.

| (71) | Skupna proizvodna zmogljivost je bila razmeroma stabilna. V letu 2012 je bila številka neobičajno nizka in kaže, da je en proizvajalec Unije začasno ustavil proizvodnjo tega izdelka zaradi izjemnih okoliščin. Ta proizvajalec je v letu 2013 posloval običajno. Opozoriti je treba tudi, da je drugi proizvajalec Unije, in sicer najmanjši, v obravnavanem obdobju postopno opuščal proizvodnjo zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(71)

Skupna proizvodna zmogljivost je bila razmeroma stabilna. V letu 2012 je bila številka neobičajno nizka in kaže, da je en proizvajalec Unije začasno ustavil proizvodnjo tega izdelka zaradi izjemnih okoliščin. Ta proizvajalec je v letu 2013 posloval običajno. Opozoriti je treba tudi, da je drugi proizvajalec Unije, in sicer najmanjši, v obravnavanem obdobju postopno opuščal proizvodnjo zadevnega izdelka.

| (72) | Splošno zmanjšanje stopnje izkoriščenosti zmogljivosti je povezano z zmanjšanjem obsega proizvodnje. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 125 spodaj, visoka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti iz preglednice 4 ne pomeni, da industrija ne more proizvesti več. |
| --- | --- |

(72)

Splošno zmanjšanje stopnje izkoriščenosti zmogljivosti je povezano z zmanjšanjem obsega proizvodnje. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 125 spodaj, visoka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti iz preglednice 4 ne pomeni, da industrija ne more proizvesti več.

4.4.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

| (73) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 5


  Obseg prodaje in tržni delež | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah) | 159 000 –164 000 | 160 000 –165 000 | 153 000 –158 000 | 160 000 –165 000 |
| Indeks | 100 | 101 | 97 | 101 |
| Tržni delež (%) | 96,9 | 90,3 | 86,7 | 85,1 |
| Indeks | 100 | 94 | 90 | 88 |
| Vir: Vprašalnik o škodi in informacije, ki jih je predložil pritožnik. |

(73)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 5

Preglednica 5

Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah)

159 000 –164 000

160 000 –165 000

153 000 –158 000

160 000 –165 000

Indeks

Indeks

100

100

101

101

97

97

101

101

Tržni delež (%)

96,9

90,3

86,7

85,1

Indeks

Indeks

100

100

94

94

90

90

88

88

Vir: Vprašalnik o škodi in informacije, ki jih je predložil pritožnik.

Vir:

| (74) | Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 1 %. |
| --- | --- |

(74)

Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 1 %.

| (75) | V obravnavanem obdobju se je tržni delež industrije Unije zmanjšal s 96,9 % na 85,1 %, ker ni mogla izkoristiti povečane potrošnje. Industrija Unije je morala znižati prodajne cene zaradi neprekinjenega cenovnega pritiska, ki ga je povzročal zadevni uvoz, da bi ohranila svojo raven prodaje in preprečila dodatno zmanjšanje svojega tržnega deleža. |
| --- | --- |

(75)

V obravnavanem obdobju se je tržni delež industrije Unije zmanjšal s 96,9 % na 85,1 %, ker ni mogla izkoristiti povečane potrošnje. Industrija Unije je morala znižati prodajne cene zaradi neprekinjenega cenovnega pritiska, ki ga je povzročal zadevni uvoz, da bi ohranila svojo raven prodaje in preprečila dodatno zmanjšanje svojega tržnega deleža.

4.4.2.3   Rast

Rast

| (76) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za približno 15 %, medtem ko je obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije stagniral. Industrija Unije je zato izgubila tržni delež v nasprotju z uvozom iz zadevne države, katere tržni delež se je v obravnavanem obdobju povečal in je zajemal skoraj celotno povečanje potrošnje. |
| --- | --- |

(76)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za približno 15 %, medtem ko je obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije stagniral. Industrija Unije je zato izgubila tržni delež v nasprotju z uvozom iz zadevne države, katere tržni delež se je v obravnavanem obdobju povečal in je zajemal skoraj celotno povečanje potrošnje.

4.4.2.4   Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

| (77) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju spreminjali na naslednji način:

  Preglednica 6


  Zaposlenost in produktivnost | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 851 | 784 | 797 | 842 |
| Indeks | 100 | 92 | 94 | 99 |
| Produktivnost (enota/zaposlenega) | 442 | 439 | 439 | 443 |
| Indeks | 100 | 99 | 99 | 100 |
| Vir: Vprašalnik o škodi in informacije, ki jih je predložil pritožnik. |

(77)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju spreminjali na naslednji način:

Preglednica 6

Preglednica 6

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Število zaposlenih

851

784

797

842

Indeks

Indeks

100

100

92

92

94

94

99

99

Produktivnost (enota/zaposlenega)

442

439

439

443

Indeks

Indeks

100

100

99

99

99

99

100

100

Vir: Vprašalnik o škodi in informacije, ki jih je predložil pritožnik.

Vir:

| (78) | Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se v obravnavanem obdobju ni bistveno spremenila. Stopnja zaposlenosti je tesno povezana s proizvodnjo. Industrija Unije si je prizadevala za ohranitev delovnih mest kljub zmanjševanju dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(78)

Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se v obravnavanem obdobju ni bistveno spremenila. Stopnja zaposlenosti je tesno povezana s proizvodnjo. Industrija Unije si je prizadevala za ohranitev delovnih mest kljub zmanjševanju dobičkonosnosti.

| (79) | Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se ni veliko spremenila. Proizvodni proces se je že zelo optimiziral. |
| --- | --- |

(79)

Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se ni veliko spremenila. Proizvodni proces se je že zelo optimiziral.

4.4.2.5   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (80) | Stopnja dampinga je bila znatno nad stopnjo de minimis. Učinek višine dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije glede na povečan obseg in nižanje cen uvoza iz zadevne države ni bil zanemarljiv. |
| --- | --- |

(80)

Stopnja dampinga je bila znatno nad stopnjo de minimis. Učinek višine dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije glede na povečan obseg in nižanje cen uvoza iz zadevne države ni bil zanemarljiv.

de minimis

| (81) | To je prva protidampinška preiskava zadevnega izdelka. Zato ni bilo na voljo nobenih podatkov za oceno učinkov morebitnega preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(81)

To je prva protidampinška preiskava zadevnega izdelka. Zato ni bilo na voljo nobenih podatkov za oceno učinkov morebitnega preteklega dampinga.

4.4.3   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

4.4.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (82) | Povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

  Preglednica 7


  Prodajne cene v Uniji | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na trgu (v EUR/tono) | 1 316 | 1 297 | 1 181 | 1 176 |
| Indeks | 100 | 98 | 90 | 89 |
| Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono) | 1 177 | 1 176 | 1 155 | 1 215 |
| Indeks | 100 | 100 | 98 | 103 |
| Vir: Vprašalniki o škodi. |

(82)

Povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

Preglednica 7

Preglednica 7

Prodajne cene v Uniji

Prodajne cene v Uniji

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na trgu (v EUR/tono)

1 316

1 297

1 181

1 176

Indeks

Indeks

100

100

98

98

90

90

89

89

Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono)

1 177

1 176

1 155

1 215

Indeks

Indeks

100

100

100

100

98

98

103

103

Vir: Vprašalniki o škodi.

Vir

| (83) | V obravnavanem obdobju so se prodajne cene v povprečju znižale (–11 %) za razliko od njihovih ustreznih stroškov (+ 3 %). Prodajne cene so bile v obdobju preiskave v povprečju nižje od proizvodnih stroškov na enoto. |
| --- | --- |

(83)

V obravnavanem obdobju so se prodajne cene v povprečju znižale (–11 %) za razliko od njihovih ustreznih stroškov (+ 3 %). Prodajne cene so bile v obdobju preiskave v povprečju nižje od proizvodnih stroškov na enoto.

| (84) | Da bi omejili izgubo tržnega deleža, so proizvajalci Unije sledili gibanju padanja cen uvoza in bistveno znižali svoje prodajne cene. Povečanje proizvodnih stroškov se lahko delno pojasni z dejstvom, da je proizvodnja lahkega termoreaktivnega papirja dejavnost z visokimi fiksnimi stroški, povezana z zmanjšanjem proizvodnje (– 3 % pri vzorčenih proizvajalcih Unije). Proizvajalci Unije povečanje stroškov surovin zaradi neugodnega menjalnega tečaja USD/EUR (s papirno maso se trguje v ameriških dolarjih) delno izravnavajo s skrbnim nadzorom drugih stroškov in racionalizacijo. |
| --- | --- |

(84)

Da bi omejili izgubo tržnega deleža, so proizvajalci Unije sledili gibanju padanja cen uvoza in bistveno znižali svoje prodajne cene. Povečanje proizvodnih stroškov se lahko delno pojasni z dejstvom, da je proizvodnja lahkega termoreaktivnega papirja dejavnost z visokimi fiksnimi stroški, povezana z zmanjšanjem proizvodnje (– 3 % pri vzorčenih proizvajalcih Unije). Proizvajalci Unije povečanje stroškov surovin zaradi neugodnega menjalnega tečaja USD/EUR (s papirno maso se trguje v ameriških dolarjih) delno izravnavajo s skrbnim nadzorom drugih stroškov in racionalizacijo.

4.4.3.2   Stroški dela

Stroški dela

| (85) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 8


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 64 244 | 63 424 | 65 919 | 67 047 |
| Indeks | 100 | 99 | 103 | 104 |
| Vir: Vprašalniki o škodi. |

(85)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 8

Preglednica 8

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

64 244

63 424

65 919

67 047

Indeks

Indeks

100

100

99

99

103

103

104

104

Vir: Vprašalniki o škodi.

Vir

| (86) | V obravnavanem obdobju se je povprečna plača na zaposlenega na splošno zvišala za 4 %. To je v skladu s splošnim povečanjem cen v Uniji zaradi inflacije. |
| --- | --- |

(86)

V obravnavanem obdobju se je povprečna plača na zaposlenega na splošno zvišala za 4 %. To je v skladu s splošnim povečanjem cen v Uniji zaradi inflacije.

4.4.3.3   Zaloge

Zaloge

| (87) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 9


  Zaloge | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 24 000 –29 000 | 15 000 –20 000 | 23 000 –28 000 | 23 000 –28 000 |
| Indeks | 100 | 65 | 94 | 93 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje (%) | 7,9 | 5,9 | 8,3 | 7,6 |
| Indeks | 100 | 74 | 105 | 96 |
| Vir: Vprašalniki o škodi. |

(87)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 9

Preglednica 9

Zaloge

Zaloge

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Končne zaloge (v tonah)

24 000 –29 000

15 000 –20 000

23 000 –28 000

23 000 –28 000

Indeks

Indeks

100

100

65

65

94

94

93

93

Končne zaloge kot delež proizvodnje (%)

7,9

5,9

8,3

7,6

Indeks

Indeks

100

100

74

74

105

105

96

96

Vir: Vprašalniki o škodi.

Vir:

| (88) | V obravnavanem obdobju se je raven končnih zalog zmanjšala za 7 %. Na splošno se podobni izdelek proizvaja na podlagi posebnih naročil uporabnikov. Zaloge se ne štejejo za pomemben kazalnik škode za to vrsto industrije, ker na splošno sledijo proizvodnji in ne presegajo proizvodnje enega meseca. Končne zaloge kot odstotek proizvodnje kažejo podoben odstotek na začetku in koncu obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(88)

V obravnavanem obdobju se je raven končnih zalog zmanjšala za 7 %. Na splošno se podobni izdelek proizvaja na podlagi posebnih naročil uporabnikov. Zaloge se ne štejejo za pomemben kazalnik škode za to vrsto industrije, ker na splošno sledijo proizvodnji in ne presegajo proizvodnje enega meseca. Končne zaloge kot odstotek proizvodnje kažejo podoben odstotek na začetku in koncu obravnavanega obdobja.

4.4.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (89) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 10


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 13,0 | 11,5 | 5,3 | – 0,5 |
| Indeks | 100 | 89 | 41 | – 4 |
| Denarni tok (v EUR) | 80 000 000 –100 000 000 | 45 000 000 –65 000 000 | 10 000 000 –30 000 000 | 10 000 000 –30 000 000 |
| Indeks | 100 | 64 | 19 | 21 |
| Naložbe (v EUR) | 1 500 000 –6 500 000 | 2 000 000 –7 000 000 | 6 000 000 –11 000 000 | 4 500 000 –9 000 000 |
| Indeks | 100 | 116 | 280 | 203 |
| Donosnost naložb (%) | 203,93 | 132,56 | 58,28 | 57,17 |
| Indeks | 100 | 65 | 29 | 28 |
| Vir: Vprašalnik o škodi. |

(89)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 10

Preglednica 10

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

13,0

11,5

5,3

– 0,5

Indeks

Indeks

100

100

89

89

41

41

– 4

– 4

Denarni tok (v EUR)

80 000 000 –100 000 000

45 000 000 –65 000 000

10 000 000 –30 000 000

10 000 000 –30 000 000

Indeks

Indeks

100

100

64

64

19

19

21

21

Naložbe (v EUR)

1 500 000 –6 500 000

2 000 000 –7 000 000

6 000 000 –11 000 000

4 500 000 –9 000 000

Indeks

Indeks

100

100

116

116

280

280

203

203

Donosnost naložb (%)

203,93

132,56

58,28

57,17

Indeks

Indeks

100

100

65

65

29

29

28

28

Vir: Vprašalnik o škodi.

Vir:

| (90) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. |
| --- | --- |

(90)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje.

| (91) | Dobičkonosnost se je v obravnavanem obdobju gibala negativno, saj je bil leta 2012 ustvarjen dobiček, v obdobju preiskave pa se je ustvarjala izguba (–0,5 %). Čeprav je gibanje delno povezano z racionalizacijo pri nekaterih proizvajalcih Unije, industrija Unije zaradi velikega pritiska na njene cene in obseg, ki ga je povzročil povečan uvoz iz zadevne države v obdobju 2013–2015, ni mogla izkoristiti večje potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(91)

Dobičkonosnost se je v obravnavanem obdobju gibala negativno, saj je bil leta 2012 ustvarjen dobiček, v obdobju preiskave pa se je ustvarjala izguba (–0,5 %). Čeprav je gibanje delno povezano z racionalizacijo pri nekaterih proizvajalcih Unije, industrija Unije zaradi velikega pritiska na njene cene in obseg, ki ga je povzročil povečan uvoz iz zadevne države v obdobju 2013–2015, ni mogla izkoristiti večje potrošnje Unije.

| (92) | Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Neto denarni tok se je zlasti zaradi zmanjševanja dobičkonosnosti zelo zmanjšal. |
| --- | --- |

(92)

Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Neto denarni tok se je zlasti zaradi zmanjševanja dobičkonosnosti zelo zmanjšal.

| (93) | Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Skladno z dobičkonosnostjo se je zmanjšala (–72 %). Vzorčeni proizvajalci so svoje naložbe ohranjali na ravni, ki je nujno potrebna za poslovanje, razen določene naložbe enega proizvajalca Unije v obdobju 2014–2015 za izboljšanje učinkovitosti. |
| --- | --- |

(93)

Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Skladno z dobičkonosnostjo se je zmanjšala (–72 %). Vzorčeni proizvajalci so svoje naložbe ohranjali na ravni, ki je nujno potrebna za poslovanje, razen določene naložbe enega proizvajalca Unije v obdobju 2014–2015 za izboljšanje učinkovitosti.

| (94) | Na zmožnost zbiranja kapitala je vplivalo zmanjševanje dobičkonosnosti, kar kaže nizka stopnja naložb za to vrsto industrije. |
| --- | --- |

(94)

Na zmožnost zbiranja kapitala je vplivalo zmanjševanje dobičkonosnosti, kar kaže nizka stopnja naložb za to vrsto industrije.

4.4.4   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (95) | V obravnavanem obdobju je škoda industrije Unije znatna in očitna v smislu kazalnikov škode, povezanih s ceno, kot so nižanje prodajne cene (– 11 %), zmanjševanje dobičkonosnosti (s + 13 % na – 0,5 %), denarni tok in donosnost neto sredstev. Zaradi znižanja prodajnih cen proizvajalci Unije v obdobju preiskave niso mogli preprečiti ustvarjanja izgub z oprijemljivimi ukrepi za izboljšanje učinkovitosti in strogim nadzorom stroškov. Kar se tiče kazalnikov škode, povezanih z obsegom, industrija Unije ni mogla izkoristiti prednosti večje potrošnje Unije. Tržni delež proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(95)

V obravnavanem obdobju je škoda industrije Unije znatna in očitna v smislu kazalnikov škode, povezanih s ceno, kot so nižanje prodajne cene (– 11 %), zmanjševanje dobičkonosnosti (s + 13 % na – 0,5 %), denarni tok in donosnost neto sredstev. Zaradi znižanja prodajnih cen proizvajalci Unije v obdobju preiskave niso mogli preprečiti ustvarjanja izgub z oprijemljivimi ukrepi za izboljšanje učinkovitosti in strogim nadzorom stroškov. Kar se tiče kazalnikov škode, povezanih z obsegom, industrija Unije ni mogla izkoristiti prednosti večje potrošnje Unije. Tržni delež proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 odstotnih točk.

| (96) | Zaradi posebnosti te vrste industrije (kapitalsko intenzivna industrija, ki deluje neprekinjeno) so kazalniki škode, povezani z obsegom, kot je obseg proizvodnje ali obseg prodaje, v absolutnem smislu pokazali razmeroma stabilno gibanje. Vendar je to treba obravnavati v okviru vedno večjega povpraševanja, kar pomeni, da se je položaj v relativnem smislu poslabšal. |
| --- | --- |

(96)

Zaradi posebnosti te vrste industrije (kapitalsko intenzivna industrija, ki deluje neprekinjeno) so kazalniki škode, povezani z obsegom, kot je obseg proizvodnje ali obseg prodaje, v absolutnem smislu pokazali razmeroma stabilno gibanje. Vendar je to treba obravnavati v okviru vedno večjega povpraševanja, kar pomeni, da se je položaj v relativnem smislu poslabšal.

| (97) | Kljub oprijemljivim ukrepom (na primer za nadaljnjo optimizacijo notranjega procesa) industrije Unije za izboljšanje splošne učinkovitosti v obravnavanem obdobju se je položaj znatno poslabšal, in sicer glede dobičkonosnosti in izgube tržnega deleža. Zaradi težav pri zbiranju kapitala so bile nekatere naložbe zadržane. |
| --- | --- |

(97)

Kljub oprijemljivim ukrepom (na primer za nadaljnjo optimizacijo notranjega procesa) industrije Unije za izboljšanje splošne učinkovitosti v obravnavanem obdobju se je položaj znatno poslabšal, in sicer glede dobičkonosnosti in izgube tržnega deleža. Zaradi težav pri zbiranju kapitala so bile nekatere naložbe zadržane.

| (98) | Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(98)

Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

| (99) | Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevne države, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: drugi uvoz, učinki cen lahkega termoreaktivnega papirja brez fenola, protidampinške dajatve v ZDA, izvoz proizvajalcev Unije, vedno večja konkurenca med njimi, različna stroškovna vprašanja, globalni internet in večja digitalizacija (tj. več brezpapirnih plačil), cenovni pritisk večjih maloprodajnih verig in racionalizacija v industriji Unije. |
| --- | --- |

(99)

Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevne države, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: drugi uvoz, učinki cen lahkega termoreaktivnega papirja brez fenola, protidampinške dajatve v ZDA, izvoz proizvajalcev Unije, vedno večja konkurenca med njimi, različna stroškovna vprašanja, globalni internet in večja digitalizacija (tj. več brezpapirnih plačil), cenovni pritisk večjih maloprodajnih verig in racionalizacija v industriji Unije.

5.1   Učinki dampinškega uvoza

Učinki dampinškega uvoza

| (100) | Prodajne cene proizvajalcev izvoznikov so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za povprečno 15 %. Proizvajalci iz zadevnih držav so s pomočjo stalnega zniževanja prodajnih cen na enoto na dampinško raven v obravnavanem obdobju bistveno povečali svoj tržni delež z 0,7 % leta 2012 na 13,6 % v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(100)

Prodajne cene proizvajalcev izvoznikov so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za povprečno 15 %. Proizvajalci iz zadevnih držav so s pomočjo stalnega zniževanja prodajnih cen na enoto na dampinško raven v obravnavanem obdobju bistveno povečali svoj tržni delež z 0,7 % leta 2012 na 13,6 % v obdobju preiskave.

| (101) | Nenehno povečevanje uvoza iz Republike Koreje po širitvi zmogljivosti proizvajalca izvoznika po nelojalno nizkih prodajnih cenah je jasno negativno vplivalo na uspešnost industrije Unije. Dampinški uvoz je industrijo Unije prisilil, da je znižala svoje prodajne cene v Uniji, da bi omejila izgubo tržnega deleža, kar je pomenilo izgube v obdobju preiskave. Poleg tega je obseg prodaje industrije Unije ostal stabilen, zato ni mogla izkoristiti večje potrošnje Unije, pri čemer se je njen tržni delež zmanjšal za skoraj 12 %. |
| --- | --- |

(101)

Nenehno povečevanje uvoza iz Republike Koreje po širitvi zmogljivosti proizvajalca izvoznika po nelojalno nizkih prodajnih cenah je jasno negativno vplivalo na uspešnost industrije Unije. Dampinški uvoz je industrijo Unije prisilil, da je znižala svoje prodajne cene v Uniji, da bi omejila izgubo tržnega deleža, kar je pomenilo izgube v obdobju preiskave. Poleg tega je obseg prodaje industrije Unije ostal stabilen, zato ni mogla izkoristiti večje potrošnje Unije, pri čemer se je njen tržni delež zmanjšal za skoraj 12 %.

| (102) | Ob upoštevanju jasnega časovnega sovpadanja vedno večje stopnje dampinškega uvoza po stalno nižajočih se cenah, za katere je bilo ugotovljeno, da nelojalno nižajo prodajne cene Unije, na eni strani ter stagniranja obsega prodaje industrije Unije, izgube njenega tržnega deleža in nižanja njenih cen, ki je privedlo do izgub pri vzorčenih proizvajalcih, na drugi strani se sklene, da je bil dampinški uvoz razlog za slab položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(102)

Ob upoštevanju jasnega časovnega sovpadanja vedno večje stopnje dampinškega uvoza po stalno nižajočih se cenah, za katere je bilo ugotovljeno, da nelojalno nižajo prodajne cene Unije, na eni strani ter stagniranja obsega prodaje industrije Unije, izgube njenega tržnega deleža in nižanja njenih cen, ki je privedlo do izgub pri vzorčenih proizvajalcih, na drugi strani se sklene, da je bil dampinški uvoz razlog za slab položaj industrije Unije.

5.2   Učinki drugih dejavnikov

Učinki drugih dejavnikov

5.2.1   Uvoz iz tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

| (103) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Preglednica 11


  Uvoz iz tretjih držav | | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupno vse tretje države, razen zadevne države | Količina (v tonah) | 3 500 –5 000 | 2 000 –3 500 | 1 500 –3 000 | 2 000 –3 500 |
| Indeks | 100 | 75 | 44 | 63 |
| Tržni delež (%) | 2,4 | 1,7 | 1,0 | 1,3 |
| Povprečna cena (EUR) | 799 | 631 | 677 | 1 147 |
| Indeks | 100 | 79 | 85 | 143 |
| Vir: Vprašalnik o dampingu in ocene Evropskega združenja za termoreaktivni papir. |

(103)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Preglednica 11

Preglednica 11

Uvoz iz tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Skupno vse tretje države, razen zadevne države

Količina (v tonah)

3 500 –5 000

2 000 –3 500

1 500 –3 000

2 000 –3 500

Indeks

Indeks

100

100

75

75

44

44

63

63

Tržni delež (%)

2,4

1,7

1,0

1,3

Povprečna cena (EUR)

799

631

677

1 147

Indeks

Indeks

100

100

79

79

85

85

143

143

Vir: Vprašalnik o dampingu in ocene Evropskega združenja za termoreaktivni papir.

Vir:

| (104) | Uvoz iz zadevne države je skoraj celoten uvoz v Unijo. Drugi uvoz (iz ZDA in LRK) se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 37 %. Tržni delež takega uvoza je bil v obdobju preiskave 1,3 %, kar je pod stopnjo de minimis, ter najverjetneje ni povzročil škode proizvajalcem Unije in prekinil vzročne zveze. |
| --- | --- |

(104)

Uvoz iz zadevne države je skoraj celoten uvoz v Unijo. Drugi uvoz (iz ZDA in LRK) se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 37 %. Tržni delež takega uvoza je bil v obdobju preiskave 1,3 %, kar je pod stopnjo de minimis, ter najverjetneje ni povzročil škode proizvajalcem Unije in prekinil vzročne zveze.

de minimis

5.2.2   Izvoz industrije Unije

Izvoz industrije Unije

| (105) | Obseg izvoza (nepovezana prodaja) vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Preglednica 12


  Izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije | 2012 | 2013 | 2014 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza (v tonah) | 70 000 –90 000 | 90 000 –110 000 | 100 000 –120 000 | 95 000 –115 000 |
| Indeks | 100 | 125 | 135 | 127 |
| Povprečna cena (EUR/tona) | 1 234 | 1 177 | 1 127 | 1 211 |
| Indeks | 100 | 95 | 91 | 98 |
| Vir: Vprašalniki o škodi. |

(105)

Obseg izvoza (nepovezana prodaja) vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Preglednica 12

Preglednica 12

Izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije

Izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije

2012

2013

2014

Obdobje preiskave

Obseg izvoza (v tonah)

70 000 –90 000

90 000 –110 000

100 000 –120 000

95 000 –115 000

Indeks

Indeks

100

100

125

125

135

135

127

127

Povprečna cena (EUR/tona)

1 234

1 177

1 127

1 211

Indeks

Indeks

100

100

95

95

91

91

98

98

Vir: Vprašalniki o škodi.

Vir:

| (106) | Obseg izvoza nepovezanim strankam se je v obravnavanem obdobju povečal za 27 %. Cene so se v obravnavanem obdobju znižale (– 2 %), vendar manj kot cena na trgu Unije (– 11 %). Ker je bila dobičkonosnost na izvoznih trgih boljša kot v Uniji, čeprav se je manjšala, so proizvajalci Unije izkoristili nekatere izvozne možnosti, da so čim bolj povečali izkoriščenost zmogljivosti in zmanjšali fiksne stroške. |
| --- | --- |

(106)

Obseg izvoza nepovezanim strankam se je v obravnavanem obdobju povečal za 27 %. Cene so se v obravnavanem obdobju znižale (– 2 %), vendar manj kot cena na trgu Unije (– 11 %). Ker je bila dobičkonosnost na izvoznih trgih boljša kot v Uniji, čeprav se je manjšala, so proizvajalci Unije izkoristili nekatere izvozne možnosti, da so čim bolj povečali izkoriščenost zmogljivosti in zmanjšali fiksne stroške.

| (107) | Na podlagi navedenega izvoz industrije Unije najverjetneje ni povzročil škode proizvajalcem Unije in prekinil vzročne zveze. |
| --- | --- |

(107)

Na podlagi navedenega izvoz industrije Unije najverjetneje ni povzročil škode proizvajalcem Unije in prekinil vzročne zveze.

5.2.3   Protidampinške dajatve v ZDA

Protidampinške dajatve v ZDA

| (108) | Proizvajalec izvoznik je trdil, da je industrija Unije utrpela škodo, ker en vzorčeni proizvajalec ni mogel prodati lahkega termoreaktivnega papirja v ZDA zaradi visokih protidampinških dajatev za njegov izdelek. |
| --- | --- |

(108)

Proizvajalec izvoznik je trdil, da je industrija Unije utrpela škodo, ker en vzorčeni proizvajalec ni mogel prodati lahkega termoreaktivnega papirja v ZDA zaradi visokih protidampinških dajatev za njegov izdelek.

| (109) | V zvezi z obsegom proizvodnje so te okoliščine nekoliko vplivale na enega proizvajalca Unije (glej uvodno izjavo 70 zgoraj). Vendar te okoliščine niso vplivale na večino podatkov, povezanih s tem proizvajalcem Unije, kot sta dobičkonosnost prodaje v Uniji in denarni tok. |
| --- | --- |

(109)

V zvezi z obsegom proizvodnje so te okoliščine nekoliko vplivale na enega proizvajalca Unije (glej uvodno izjavo 70 zgoraj). Vendar te okoliščine niso vplivale na večino podatkov, povezanih s tem proizvajalcem Unije, kot sta dobičkonosnost prodaje v Uniji in denarni tok.

| (110) | Kar se tiče industrije Unije kot celote, je vpliv v vsakem primeru omejen. Razlogi so številni. Prvič, vprašanje se nanaša le na enega od proizvajalcev Unije, pri čemer je treba opozoriti, da sta druga dva vzorčena proizvajalca, za katere ukrepi niso veljali, povečala prodajo v ZDA. Drugič, zadevni proizvajalec je to delno nadomestil z večjim izvozom na druge države. Nazadnje, ZDA so februarja 2015 odpravile zadevne protidampinške dajatve. Splošnega vpliva v obdobju preiskave zato praktično ni bilo. |
| --- | --- |

(110)

Kar se tiče industrije Unije kot celote, je vpliv v vsakem primeru omejen. Razlogi so številni. Prvič, vprašanje se nanaša le na enega od proizvajalcev Unije, pri čemer je treba opozoriti, da sta druga dva vzorčena proizvajalca, za katere ukrepi niso veljali, povečala prodajo v ZDA. Drugič, zadevni proizvajalec je to delno nadomestil z večjim izvozom na druge države. Nazadnje, ZDA so februarja 2015 odpravile zadevne protidampinške dajatve. Splošnega vpliva v obdobju preiskave zato praktično ni bilo.

| (111) | Na podlagi navedenega se vpliv protidampinških dajatev v ZDA na celotno industrijo Unije ne šteje za znatnega in ne prekinja vzročne zveze. |
| --- | --- |

(111)

Na podlagi navedenega se vpliv protidampinških dajatev v ZDA na celotno industrijo Unije ne šteje za znatnega in ne prekinja vzročne zveze.

5.2.4   Nižanje cen lahkega termoreaktivnega papirja brez fenola

Nižanje cen lahkega termoreaktivnega papirja brez fenola

| (112) | Proizvajalec izvoznik je trdil, da nižanja cen Unije ni povzročil korejski uvoz, ampak nižanje cen lahkega termoreaktivnega papirja brez fenola, tj. izdelka, ki ga proizvaja in prodaja industrija Unije ter se ne izvaža iz Republike Koreje. Ta trditev temelji na nakupni ceni nekaterih družb, povezanih s proizvajalcem izvoznikom (nakupi od dveh proizvajalcev Unije). |
| --- | --- |

(112)

Proizvajalec izvoznik je trdil, da nižanja cen Unije ni povzročil korejski uvoz, ampak nižanje cen lahkega termoreaktivnega papirja brez fenola, tj. izdelka, ki ga proizvaja in prodaja industrija Unije ter se ne izvaža iz Republike Koreje. Ta trditev temelji na nakupni ceni nekaterih družb, povezanih s proizvajalcem izvoznikom (nakupi od dveh proizvajalcev Unije).

| (113) | V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da je lahek termoreaktivni papir brez fenola, kot je pojasnjeno zgoraj (glej uvodno izjavo 20 in naslednje), medsebojno zamenljiv z lahkim termoreaktivnim papirjem s fenolom, pri čemer sta konkurenčna, zato lahko tudi na njegove cene vplivata korejski uvoz in celotni trg, na katerem prevladuje lahek termoreaktivni papir s fenolom (84 % potrošnje Unije). Poleg tega so podatki industrije Unije pokazali, da so se v obravnavanem obdobju prodajne cene na enoto lahkega termoreaktivnega papirja brez fenola znižale manj kot prodajne cene na enoto lahkega termoreaktivnega papirja s fenolom. Nižanje cen je zato dejansko še pomembnejše, če se ne upošteva vpliv prodaje lahkega termoreaktivnega papirja brez fenola industrije Unije. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen na podlagi primerjave podobnih vrst izdelka, tj. brez vrst brez fenola, ki se niso uvažale, znaten. |
| --- | --- |

(113)

V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da je lahek termoreaktivni papir brez fenola, kot je pojasnjeno zgoraj (glej uvodno izjavo 20 in naslednje), medsebojno zamenljiv z lahkim termoreaktivnim papirjem s fenolom, pri čemer sta konkurenčna, zato lahko tudi na njegove cene vplivata korejski uvoz in celotni trg, na katerem prevladuje lahek termoreaktivni papir s fenolom (84 % potrošnje Unije). Poleg tega so podatki industrije Unije pokazali, da so se v obravnavanem obdobju prodajne cene na enoto lahkega termoreaktivnega papirja brez fenola znižale manj kot prodajne cene na enoto lahkega termoreaktivnega papirja s fenolom. Nižanje cen je zato dejansko še pomembnejše, če se ne upošteva vpliv prodaje lahkega termoreaktivnega papirja brez fenola industrije Unije. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen na podlagi primerjave podobnih vrst izdelka, tj. brez vrst brez fenola, ki se niso uvažale, znaten.

5.2.5   Drugi razlogi

Drugi razlogi

| (114) | Kot so navedle nekatere strani, so proizvajalci Unije utrpeli škodo zaradi vedno večje medsebojne konkurence (glede izkoriščenosti zmogljivosti), visokih stroškov (zaradi zvišanja cen surovin na svetovni ravni, povezanega z menjalnim tečajem USD/EUR, ter vedno večjih stroškov dela in energije), globalnega interneta in večje digitalizacije (tj. več brezpapirnih plačil) ter cenovnega pritiska večjih maloprodajnih verig (kot so bencinske črpalke in supermarketi). Vendar se za nobenega od teh dejavnikov ni ugotovilo, da prekinja vzročno zvezo med znatno škodo in dampinškim uvozom iz Republike Koreje. |
| --- | --- |

(114)

Kot so navedle nekatere strani, so proizvajalci Unije utrpeli škodo zaradi vedno večje medsebojne konkurence (glede izkoriščenosti zmogljivosti), visokih stroškov (zaradi zvišanja cen surovin na svetovni ravni, povezanega z menjalnim tečajem USD/EUR, ter vedno večjih stroškov dela in energije), globalnega interneta in večje digitalizacije (tj. več brezpapirnih plačil) ter cenovnega pritiska večjih maloprodajnih verig (kot so bencinske črpalke in supermarketi). Vendar se za nobenega od teh dejavnikov ni ugotovilo, da prekinja vzročno zvezo med znatno škodo in dampinškim uvozom iz Republike Koreje.

| (115) | Dokazov o protikonkurenčnih praksah ni. Nič v spisu ni pokazalo, da je bila konkurenca med proizvajalci Unije (glede izkoriščenosti zmogljivosti) nepoštena. |
| --- | --- |

(115)

Dokazov o protikonkurenčnih praksah ni. Nič v spisu ni pokazalo, da je bila konkurenca med proizvajalci Unije (glede izkoriščenosti zmogljivosti) nepoštena.

| (116) | Glede trditve o visokih stroških je treba opozoriti, da so proizvajalci Unije v obravnavanem obdobju strogo nadzorovali stroške, ki so se le nekoliko povečali (+ 3 %). Takšno povečanje vključuje vse spremembe cen papirne mase (ki predstavlja približno eno tretjino vseh stroškov lahkega termoreaktivnega papirja), cen energije in stroškov dela, pri čemer so stroški dela natančneje analizirani v uvodnih izjavah 85–86. |
| --- | --- |

(116)

Glede trditve o visokih stroških je treba opozoriti, da so proizvajalci Unije v obravnavanem obdobju strogo nadzorovali stroške, ki so se le nekoliko povečali (+ 3 %). Takšno povečanje vključuje vse spremembe cen papirne mase (ki predstavlja približno eno tretjino vseh stroškov lahkega termoreaktivnega papirja), cen energije in stroškov dela, pri čemer so stroški dela natančneje analizirani v uvodnih izjavah 85–86.

| (117) | Preiskava ni mogla potrditi, da bi lahko bila globalni internet in večja digitalizacija (tj. več brezpapirnih plačil) vir škode, povzročene industriji Unije. Ugotovljeno je bilo nasprotno, in sicer da se potrošnja lahkega termoreaktivnega papirja v Uniji stalno povečuje. |
| --- | --- |

(117)

Preiskava ni mogla potrditi, da bi lahko bila globalni internet in večja digitalizacija (tj. več brezpapirnih plačil) vir škode, povzročene industriji Unije. Ugotovljeno je bilo nasprotno, in sicer da se potrošnja lahkega termoreaktivnega papirja v Uniji stalno povečuje.

| (118) | V zvezi s trditvijo, da obstaja cenovni pritisk, ki ga izvajajo velike maloprodajne verige (kot so bencinske črpalke in supermarketi), zainteresirane strani niso predložile utemeljenih dokazov, preiskava pa je ni mogla potrditi. |
| --- | --- |

(118)

V zvezi s trditvijo, da obstaja cenovni pritisk, ki ga izvajajo velike maloprodajne verige (kot so bencinske črpalke in supermarketi), zainteresirane strani niso predložile utemeljenih dokazov, preiskava pa je ni mogla potrditi.

| (119) | Opozoriti je treba tudi, da je preiskava pokazala, da so nekateri proizvajalci Unije nedavno izvedli procese prestrukturiranja in reorganizacije, da bi izboljšali svojo konkurenčnost. Nekateri procesi še vedno potekajo, nekatere od predvidenih oprijemljivih ukrepov, kot so posebne naložbe, pa ovira učinek dampinškega uvoza na dobičkonosnost navedenih proizvajalcev, ki torej vpliva na njihovo zmožnost zbiranja kapitala. Za ta dejavnik se torej ni ugotovilo, da prekinja vzročno zvezo med znatno škodo in dampinškim uvozom iz Republike Koreje. |
| --- | --- |

(119)

Opozoriti je treba tudi, da je preiskava pokazala, da so nekateri proizvajalci Unije nedavno izvedli procese prestrukturiranja in reorganizacije, da bi izboljšali svojo konkurenčnost. Nekateri procesi še vedno potekajo, nekatere od predvidenih oprijemljivih ukrepov, kot so posebne naložbe, pa ovira učinek dampinškega uvoza na dobičkonosnost navedenih proizvajalcev, ki torej vpliva na njihovo zmožnost zbiranja kapitala. Za ta dejavnik se torej ni ugotovilo, da prekinja vzročno zvezo med znatno škodo in dampinškim uvozom iz Republike Koreje.

5.3   Sklep o vzročni zvezi

Sklep o vzročni zvezi

| (120) | Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dampinškega uvoza iz zadevne države in da drugi posamično ali skupaj upoštevani dejavniki niso prekinili vzročne zveze. |
| --- | --- |

(120)

Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dampinškega uvoza iz zadevne države in da drugi posamično ali skupaj upoštevani dejavniki niso prekinili vzročne zveze.

| (121) | Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Za druge opredeljene dejavnike, kot so izvoz proizvajalcev Unije, protidampinške dajatve v ZDA, večji stroški in vrsta racionalizacijskih procesov, se je začasno ugotovilo, da ne prekinjajo vzročne zveze, čeprav bi lahko imeli skupen učinek. |
| --- | --- |

(121)

Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Za druge opredeljene dejavnike, kot so izvoz proizvajalcev Unije, protidampinške dajatve v ZDA, večji stroški in vrsta racionalizacijskih procesov, se je začasno ugotovilo, da ne prekinjajo vzročne zveze, čeprav bi lahko imeli skupen učinek.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (122) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, trgovcev na različnih ravneh in uporabnikov. |
| --- | --- |

(122)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, trgovcev na različnih ravneh in uporabnikov.

6.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (123) | Industrija Unije obsega pet proizvajalcev iz treh držav članic (Nemčije, Španije in Finske). Nihče ni nasprotoval začetku preiskave. |
| --- | --- |

(123)

Industrija Unije obsega pet proizvajalcev iz treh držav članic (Nemčije, Španije in Finske). Nihče ni nasprotoval začetku preiskave.

| (124) | Vsi proizvajalci Unije so v preiskavi dejavno sodelovali in trdili, da lahko uvedba ukrepov zaščiti delovna mesta, spodbuja več naložb in prispeva k obračanju gibanja zmanjševanja dobičkonosnosti, ki se ugotavlja, odkar je korejski izvoznik vstopil na trg EU. |
| --- | --- |

(124)

Vsi proizvajalci Unije so v preiskavi dejavno sodelovali in trdili, da lahko uvedba ukrepov zaščiti delovna mesta, spodbuja več naložb in prispeva k obračanju gibanja zmanjševanja dobičkonosnosti, ki se ugotavlja, odkar je korejski izvoznik vstopil na trg EU.

| (125) | Industrija Unije se je v preteklosti že močno prestrukturirala in nenehno posveča pozornost izboljšanju svoje učinkovitosti v proizvodnem procesu. Primerjava obsega proizvodnje iz preglednice 4 zgoraj in potrošnje Unije, opisane v uvodnih izjavah 53–55, kaže, da lahko industrija Unije v nasprotju s trditvami ene strani izpolni povpraševanje v Uniji. Visoka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti iz preglednice 4 zgoraj ne pomeni, da industrija Unije ne more proizvesti več. Na eni strani imajo proizvajalci Unije večnamensko opremo z „zmogljivostjo sprememb“, ki torej omogoča proizvodnjo drugega izdelka. Na drugi strani pa bi lahko manjši proizvajalec Unije, ki postopno opušča proizvodnjo zadevnega izdelka, ponovno razmislil o tej odločitvi, če bi obstajala poštena konkurenca. |
| --- | --- |

(125)

Industrija Unije se je v preteklosti že močno prestrukturirala in nenehno posveča pozornost izboljšanju svoje učinkovitosti v proizvodnem procesu. Primerjava obsega proizvodnje iz preglednice 4 zgoraj in potrošnje Unije, opisane v uvodnih izjavah 53–55, kaže, da lahko industrija Unije v nasprotju s trditvami ene strani izpolni povpraševanje v Uniji. Visoka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti iz preglednice 4 zgoraj ne pomeni, da industrija Unije ne more proizvesti več. Na eni strani imajo proizvajalci Unije večnamensko opremo z „zmogljivostjo sprememb“, ki torej omogoča proizvodnjo drugega izdelka. Na drugi strani pa bi lahko manjši proizvajalec Unije, ki postopno opušča proizvodnjo zadevnega izdelka, ponovno razmislil o tej odločitvi, če bi obstajala poštena konkurenca.

| (126) | Pričakuje se, da bo uvedba ukrepov ponovno vzpostavila enake konkurenčne pogoje in pošteno raven cen na trgu Unije ter izboljšala dobičkonosnost industrije Unije do ravni, ki se šteje za običajno za to kapitalsko intenzivno industrijo. Če ne bi bilo dajatev, bi morda morali nekateri proizvajalci Unije zmanjšati svoje dejavnosti v zvezi z lahkim termoreaktivnim papirjem ali jih celo opustiti in ukiniti delovna mesta. Na trgu bi zato lahko bila manjša konkurenca in veliko uporabnikov s še bolj omejenimi viri dobave. |
| --- | --- |

(126)

Pričakuje se, da bo uvedba ukrepov ponovno vzpostavila enake konkurenčne pogoje in pošteno raven cen na trgu Unije ter izboljšala dobičkonosnost industrije Unije do ravni, ki se šteje za običajno za to kapitalsko intenzivno industrijo. Če ne bi bilo dajatev, bi morda morali nekateri proizvajalci Unije zmanjšati svoje dejavnosti v zvezi z lahkim termoreaktivnim papirjem ali jih celo opustiti in ukiniti delovna mesta. Na trgu bi zato lahko bila manjša konkurenca in veliko uporabnikov s še bolj omejenimi viri dobave.

| (127) | Brez ukrepov bi se položaj industrije Unije zelo verjetno še bolj poslabšal. Ker ni podlage, na kateri bi lahko utemeljili, da se bo nižanje cen ustavilo brez ukrepov, bo verjetno prišlo do nadaljnjih izgub dobička in tržnega deleža. |
| --- | --- |

(127)

Brez ukrepov bi se položaj industrije Unije zelo verjetno še bolj poslabšal. Ker ni podlage, na kateri bi lahko utemeljili, da se bo nižanje cen ustavilo brez ukrepov, bo verjetno prišlo do nadaljnjih izgub dobička in tržnega deleža.

| (128) | Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da je uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(128)

Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da je uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije.

6.2   Interes drugih zainteresiranih strani

Interes drugih zainteresiranih strani

| (129) | Službe Komisije so poslale vprašalnike 50 zainteresiranim stranem. Vendar vprašalnikov niso izpolnile vse: 25 predelovalcev, trgovcev na različnih ravneh in eno združenje (Konfederacija evropske papirne industrije („CEPI“)) je pripravilo pripombe, le 14 strani pa je dejansko izpolnilo vprašalnik. Ti odgovori pa niso bili vedno izčrpni, pri čemer so bili nekateri zgolj trditve, ki niso bile potrjene s preverljivimi dokazi. |
| --- | --- |

(129)

Službe Komisije so poslale vprašalnike 50 zainteresiranim stranem. Vendar vprašalnikov niso izpolnile vse: 25 predelovalcev, trgovcev na različnih ravneh in eno združenje (Konfederacija evropske papirne industrije („CEPI“)) je pripravilo pripombe, le 14 strani pa je dejansko izpolnilo vprašalnik. Ti odgovori pa niso bili vedno izčrpni, pri čemer so bili nekateri zgolj trditve, ki niso bile potrjene s preverljivimi dokazi.

| (130) | Trije od predelovalcev, ki so izpolnili vprašalnik, so izrazili podporo ukrepom, zlasti ker bi ukrepi ponovno vzpostavili poštene konkurenčne pogoje na trgu EU. Ti predelovalci so kupili več lahkega termoreaktivnega papirja kot predelovalci, ki niso izrazili stališč ali so nasprotovali ukrepom. Tudi Konfederacija evropske papirne industrije je podprla ukrepe ter trdila, da bi korejski dampinški uvoz negativno vplival na industrije, ki so višje v prodajni verigi, nepovezane predelovalce in končne potrošnike. |
| --- | --- |

(130)

Trije od predelovalcev, ki so izpolnili vprašalnik, so izrazili podporo ukrepom, zlasti ker bi ukrepi ponovno vzpostavili poštene konkurenčne pogoje na trgu EU. Ti predelovalci so kupili več lahkega termoreaktivnega papirja kot predelovalci, ki niso izrazili stališč ali so nasprotovali ukrepom. Tudi Konfederacija evropske papirne industrije je podprla ukrepe ter trdila, da bi korejski dampinški uvoz negativno vplival na industrije, ki so višje v prodajni verigi, nepovezane predelovalce in končne potrošnike.

| (131) | Strani, ki nasprotujejo uvedbi ukrepov, se bojijo pomanjkanja papirja in dviga cen, pomanjkanja nadomestnih virov dobave, protikonkurenčnih praks proizvajalcev Unije ter nenazadnje konca nekaterih predelovalnih dejavnosti in/ali predelovalcev. Vendar je preiskava pokazala, da je v Evropski uniji na voljo več virov dobave, da ni znakov protikonkurenčnih praks proizvajalcev Unije in da uvedba ukrepov ne bi pomenila znatno višjih cen ob upoštevanju ravni stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(131)

Strani, ki nasprotujejo uvedbi ukrepov, se bojijo pomanjkanja papirja in dviga cen, pomanjkanja nadomestnih virov dobave, protikonkurenčnih praks proizvajalcev Unije ter nenazadnje konca nekaterih predelovalnih dejavnosti in/ali predelovalcev. Vendar je preiskava pokazala, da je v Evropski uniji na voljo več virov dobave, da ni znakov protikonkurenčnih praks proizvajalcev Unije in da uvedba ukrepov ne bi pomenila znatno višjih cen ob upoštevanju ravni stopnje dampinga.

| (132) | Proizvajalec izvoznik in vlada Republike Koreje sta trdila, da bi morala analiza interesa Unije upoštevati tudi naložbe skupine Hansol v Uniji v obdobju 2013–2016 ter število delovnih mest, ki se nanašajo na povezane predelovalce. Vendar nista predložila dokazov, ki bi se nanašali na proizvodnjo lahkega termoreaktivnega papirja. |
| --- | --- |

(132)

Proizvajalec izvoznik in vlada Republike Koreje sta trdila, da bi morala analiza interesa Unije upoštevati tudi naložbe skupine Hansol v Uniji v obdobju 2013–2016 ter število delovnih mest, ki se nanašajo na povezane predelovalce. Vendar nista predložila dokazov, ki bi se nanašali na proizvodnjo lahkega termoreaktivnega papirja.

| (133) | Ker bi ukrep le ponovno vzpostavil pošteno konkurenco na trgu Unije, se šteje, da protidampinški ukrepi pomenijo, da bo zadevni izdelek uvožen v Unijo po neškodljivih cenah. Od tega bi morali imeti neodvisni predelovalci koristi. |
| --- | --- |

(133)

Ker bi ukrep le ponovno vzpostavil pošteno konkurenco na trgu Unije, se šteje, da protidampinški ukrepi pomenijo, da bo zadevni izdelek uvožen v Unijo po neškodljivih cenah. Od tega bi morali imeti neodvisni predelovalci koristi.

| (134) | Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da učinek protidampinških dajatev na strani, ki nasprotujejo ukrepom, ni večji od pozitivnega učinka ukrepov za industrijo Unije. Preiskava ni mogla pokazati, da bi imela uvedba ukrepov na strani, ki so predložile neutemeljene pripombe, znaten vpliv, če sploh. |
| --- | --- |

(134)

Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da učinek protidampinških dajatev na strani, ki nasprotujejo ukrepom, ni večji od pozitivnega učinka ukrepov za industrijo Unije. Preiskava ni mogla pokazati, da bi imela uvedba ukrepov na strani, ki so predložile neutemeljene pripombe, znaten vpliv, če sploh.

6.3   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (135) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(135)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje ne bi bila v interesu Unije.

7.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (136) | Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(136)

Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

7.1   Stopnja odprave škode (stopnja škode)

Stopnja odprave škode (stopnja škode)

| (137) | Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(137)

Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (138) | Škoda bi bila odpravljena, če bi lahko industrija Unije krila svoje stroške proizvodnje in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko industrija v tej vrsti sektorja razumno ustvarila pri prodaji podobnega izdelka na trgu Unije v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(138)

Škoda bi bila odpravljena, če bi lahko industrija Unije krila svoje stroške proizvodnje in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko industrija v tej vrsti sektorja razumno ustvarila pri prodaji podobnega izdelka na trgu Unije v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza.

| (139) | Pritožnik je v pritožbi zahteval, da Komisija kot razumno neškodljivo stopnjo dobička uporabi „približno 10 %“ prihodkov od prodaje. Preiskava je pokazala, da je bila dejanska dobičkonosnost industrije Unije pred velikim vplivom znatnega povečanja korejskega uvoza 13 % v letu 2012 in 11,5 % v letu 2013. Zato Komisija meni, da je stopnja dobička, ki jo je industrija dosegla v zadnjem reprezentativnem letu, tj. letu 2013, ustrezna podlaga za ciljni dobiček. |
| --- | --- |

(139)

Pritožnik je v pritožbi zahteval, da Komisija kot razumno neškodljivo stopnjo dobička uporabi „približno 10 %“ prihodkov od prodaje. Preiskava je pokazala, da je bila dejanska dobičkonosnost industrije Unije pred velikim vplivom znatnega povečanja korejskega uvoza 13 % v letu 2012 in 11,5 % v letu 2013. Zato Komisija meni, da je stopnja dobička, ki jo je industrija dosegla v zadnjem reprezentativnem letu, tj. letu 2013, ustrezna podlaga za ciljni dobiček.

| (140) | Na podlagi tega je Komisija izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka za industrijo Unije, tako da je navedeno 11,5-odstotno stopnjo dobička prištela proizvodnim stroškom vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(140)

Na podlagi tega je Komisija izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka za industrijo Unije, tako da je navedeno 11,5-odstotno stopnjo dobička prištela proizvodnim stroškom vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave.

| (141) | Nato je na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočega proizvajalca izvoznika iz zadevne države, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije v obdobju preiskave prodajali na trgu Unije, določila stopnjo odprave škode. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF. Stopnja škode je bila začasno določena na 35,8 %. |
| --- | --- |

(141)

Nato je na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočega proizvajalca izvoznika iz zadevne države, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije v obdobju preiskave prodajali na trgu Unije, določila stopnjo odprave škode. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF. Stopnja škode je bila začasno določena na 35,8 %.

7.2   Začasni ukrepi

Začasni ukrepi

| (142) | Za uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatve bi bilo treba določiti na nižji od obeh stopenj (dampinga in škode), tj. na ravni stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(142)

Za uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatve bi bilo treba določiti na nižji od obeh stopenj (dampinga in škode), tj. na ravni stopnje dampinga.

| (143) | Na podlagi zgoraj navedenega bi morale biti začasne stopnje protidampinške dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:









  Država | Družba | Stopnja dampinga | Stopnja škode | Začasna protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Republika Koreja | Skupina Hansol (Hansol Paper Co., Ltd. in Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%) | 12,1 | 35,8 | 12,1 |
| Vse druge družbe (%) | 12,1 | 35,8 | 12,1 |

(143)

Na podlagi zgoraj navedenega bi morale biti začasne stopnje protidampinške dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:

Država

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja škode

Začasna protidampinška dajatev

Republika Koreja

Skupina Hansol (Hansol Paper Co., Ltd. in Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

12,1

35,8

12,1

Vse druge družbe (%)

12,1

35,8

12,1

| (144) | Kot je pojasnjeno tudi v uvodni izjavi 50, je raven sodelovanja v tem primeru visoka, ker uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavlja celotni izvoz v Unijo v obdobju preiskave. Zato preostala protidampinška dajatev temelji na ravni sodelujoče družbe. |
| --- | --- |

(144)

Kot je pojasnjeno tudi v uvodni izjavi 50, je raven sodelovanja v tem primeru visoka, ker uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavlja celotni izvoz v Unijo v obdobju preiskave. Zato preostala protidampinška dajatev temelji na ravni sodelujoče družbe.

| (145) | Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime svojega subjekta. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (6). Zahtevek mora vsebovati vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno pravico do uživanja koristi stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena. |
| --- | --- |

(145)

Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime svojega subjekta. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (6). Zahtevek mora vsebovati vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno pravico do uživanja koristi stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena.

6

Uradnem listu Evropske unije

| (146) | Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, temveč tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(146)

Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, temveč tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.

8.   KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

| (147) | Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(147)

Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (148) | Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo morda treba v zaključni fazi preiskave spremeniti – |
| --- | --- |

(148)

Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo morda treba v zaključni fazi preiskave spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Začasna protidampinška dajatev se uvede na uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s težo 65 g/m2 ali manj, v zvitkih širine 20 cm ali več, pri čemer je teža posameznega zvitka (vključno s papirjem) 50 kg ali več, njegov premer (vključno s papirjem) pa 40 cm ali več („veliki zvitki“), z osnovnim premazom ali brez njega na eni ali obeh straneh, na eni ali obeh straneh prevlečen s toplotno občutljivo snovjo in z vrhnjim premazom ali brez njega s poreklom iz Republike Koreje, trenutno uvrščen pod oznake KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 in ex 4823 90 85 (oznake TARIC: 4809900010, 4811900010, 4816900010 in 4823908520).

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije, pred plačilom dajatve, za izdelek iz odstavka 1 je 12,1 %.

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

1.   V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko zainteresirane strani:

| (a) | zahtevajo razkritje poglavitnih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba; |
| --- | --- |

(a)

zahtevajo razkritje poglavitnih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba;

| (b) | Komisiji predložijo svoje pisne pripombe ter |
| --- | --- |

(b)

Komisiji predložijo svoje pisne pripombe ter

| (c) | zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(c)

zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

2.   V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko strani iz člena 21(4) Uredbe (EU) 2016/1036 predložijo pripombe o uporabi začasnih ukrepov.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. novembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 (UL L 343, 22.12.2009, str. 51) je bila razveljavljena z Uredbo (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta („osnovna uredba“).

2

(3)  
  UL C 62, 18.2.2016, str. 7.

3

(4)  Ta podatek je naveden v obliki razpona zaradi tveganja, da bi vzorčena družba obratno obdelala podatke konkurentov.

4

(5)  Uvodna izjava 73 Izvedbene Uredbe Sveta (EU) št. 451/2011 (UL L 128, 14.5.2011, str. 1).

5

(6)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

6

---

| 17.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/22

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2006

z dne 16. novembra 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. novembra 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 84,6 |
| ZZ | 84,6 |
| 0707 00 05 | TR | 142,1 |
| ZZ | 142,1 |
| 0709 93 10 | MA | 98,6 |
| TR | 136,9 |
| ZZ | 117,8 |
| 0805 20 10 | MA | 74,2 |
| ZZ | 74,2 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | TR | 66,5 |
| ZZ | 66,5 |
| 0805 50 10 | TR | 87,5 |
| ZZ | 87,5 |
| 0806 10 10 | BR | 301,7 |
| IN | 166,9 |
| LB | 214,0 |
| PE | 324,2 |
| TR | 139,3 |
| US | 365,3 |
| ZA | 345,1 |
| ZZ | 265,2 |
| 0808 10 80 | CL | 174,1 |
| NZ | 139,2 |
| ZA | 129,4 |
| ZZ | 147,6 |
| 0808 30 90 | CN | 104,3 |
| TR | 168,6 |
| ZZ | 136,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

84,6

ZZ

84,6

0707 00 05

TR

142,1

ZZ

142,1

0709 93 10

MA

98,6

TR

136,9

ZZ

117,8

0805 20 10

MA

74,2

ZZ

74,2

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

TR

66,5

ZZ

66,5

0805 50 10

TR

87,5

ZZ

87,5

0806 10 10

BR

301,7

IN

166,9

LB

214,0

PE

324,2

TR

139,3

US

365,3

ZA

345,1

ZZ

265,2

0808 10 80

CL

174,1

NZ

139,2

ZA

129,4

ZZ

147,6

0808 30 90

CN

104,3

TR

168,6

ZZ

136,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 17.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/24

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2007

z dne 1. februarja 2016

o državni pomoči SA.36754-2014/C (prej 2014/NN in 2013/N), ki jo je Madžarska delno izvedla in jo namerava izvesti v korist družbe AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 405)

(Besedilo v madžarskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z zgoraj navedenima določbama (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Z elektronskim obvestilom, ki je bilo evidentirano 16. septembra 2013 (SANI št. 8899) in popravljeno s sporočilom z dne 25. septembra 2013, so madžarski organi v skladu z odstavkom 65 Smernic o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (2) (v nadaljnjem besedilu: Smernice 2007–2013) sporočili, da nameravajo odobriti državno pomoč za velik investicijski projekt, ki ga bo v mestu Győr izvedla družba AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd. (v nadaljnjem besedilu: AHM). |
| --- | --- |

(1)

Z elektronskim obvestilom, ki je bilo evidentirano 16. septembra 2013 (SANI št. 8899) in popravljeno s sporočilom z dne 25. septembra 2013, so madžarski organi v skladu z odstavkom 65 Smernic o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (2) (v nadaljnjem besedilu: Smernice 2007–2013) sporočili, da nameravajo odobriti državno pomoč za velik investicijski projekt, ki ga bo v mestu Győr izvedla družba AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd. (v nadaljnjem besedilu: AHM).

2

| (2) | V dopisu z dne 9. julija 2014 je Komisija Madžarsko obvestila o svoji odločitvi, da sproži postopek iz člena 108(2) PDEU (v nadaljnjem besedilu: odločitev o sprožitvi postopka) v zvezi z regionalno pomočjo, ki naj bi se izvedla v korist naložbenega projekta družbe AHM, za izvedbo podrobne ocene na osnovi Sporočila Komisije o merilih za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte (3) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o podrobni oceni pomoči ali IDAC). |
| --- | --- |

(2)

V dopisu z dne 9. julija 2014 je Komisija Madžarsko obvestila o svoji odločitvi, da sproži postopek iz člena 108(2) PDEU (v nadaljnjem besedilu: odločitev o sprožitvi postopka) v zvezi z regionalno pomočjo, ki naj bi se izvedla v korist naložbenega projekta družbe AHM, za izvedbo podrobne ocene na osnovi Sporočila Komisije o merilih za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte (3) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o podrobni oceni pomoči ali IDAC).

3

| (3) | Madžarska je pripombe in potrebne informacije za podrobno oceno predložila z dopisom z dne 9. oktobra 2014 (2014/101245). |
| --- | --- |

(3)

Madžarska je pripombe in potrebne informacije za podrobno oceno predložila z dopisom z dne 9. oktobra 2014 (2014/101245).

| (4) | Sklep Komisije o začetku uradnega postopka preiskave je bil v Uradnem listu Evropske unije objavljen 21. novembra 2014 (4). Tretje osebe so bile pozvane, naj predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(4)

Sklep Komisije o začetku uradnega postopka preiskave je bil v Uradnem listu Evropske unije objavljen 21. novembra 2014 (4). Tretje osebe so bile pozvane, naj predložijo pripombe.

Uradnem listu Evropske unije

4

| (5) | V dopisih z datumi 25. november 2014 (2014/119782), 28. julij 2015 (2015/074087) in 24. avgust 2015 (2015/083208) je Komisija zahtevala več informacij, ki jih je Madžarska predložila v dopisih z datumi 13. februar 2015 (2015/014716), 30. september 2015 (2015/096577) in 9. oktober 2015 (2015/100135). |
| --- | --- |

(5)

V dopisih z datumi 25. november 2014 (2014/119782), 28. julij 2015 (2015/074087) in 24. avgust 2015 (2015/083208) je Komisija zahtevala več informacij, ki jih je Madžarska predložila v dopisih z datumi 13. februar 2015 (2015/014716), 30. september 2015 (2015/096577) in 9. oktober 2015 (2015/100135).

| (6) | Komisija od zainteresiranih strani ni prejela pripomb. |
| --- | --- |

(6)

Komisija od zainteresiranih strani ni prejela pripomb.

2.   PODROBEN OPIS UKREPA/POMOČI

PODROBEN OPIS UKREPA/POMOČI

2.1   CILJ UKREPA

CILJ UKREPA

| (7) | Madžarski organi nameravajo spodbuditi regionalni razvoj z zagotovitvijo regionalne pomoči v obliki neposrednih nepovratnih sredstev in oprostitve od davka na pravne osebe za družbo AHM za naložbe na lokaciji družbe AHM v mestu Győr v Zahodnem Podonavju (Nyugat-Dunántúl). Zahodno Podonavje je območje, ki je upravičeno do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU, s standardno zgornjo mejo regionalne pomoči za velika podjetja v višini 30 odstotkov bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev v skladu s karto regionalnih pomoči za 2007–2013 za Madžarsko (5). |
| --- | --- |

(7)

Madžarski organi nameravajo spodbuditi regionalni razvoj z zagotovitvijo regionalne pomoči v obliki neposrednih nepovratnih sredstev in oprostitve od davka na pravne osebe za družbo AHM za naložbe na lokaciji družbe AHM v mestu Győr v Zahodnem Podonavju (Nyugat-Dunántúl). Zahodno Podonavje je območje, ki je upravičeno do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU, s standardno zgornjo mejo regionalne pomoči za velika podjetja v višini 30 odstotkov bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev v skladu s karto regionalnih pomoči za 2007–2013 za Madžarsko (5).

5

2.2   UPRAVIČENKA

UPRAVIČENKA

| (8) | Upravičenka do pomoči je družba AHM, ki je odvisna družba v polni lasti podjetja Audi Hungaria Services Zrt. Podjetje Audi Hungaria Services Zrt. je odvisna družba podjetja AUDI AG, ki je član skupine Volkswagen (v nadaljnjem besedilu: skupina VW). Sedež skupine VW je v mestu Wolfsburg v Nemčiji, njeno poslovanje pa se deli na dva oddelka, in sicer na avtomobilski oddelek in oddelek za finančne storitve. Avtomobilski oddelek obsega dve področji poslovanja: „osebni avtomobili“ in „gospodarska vozila, energetska tehnika“. |
| --- | --- |

(8)

Upravičenka do pomoči je družba AHM, ki je odvisna družba v polni lasti podjetja Audi Hungaria Services Zrt. Podjetje Audi Hungaria Services Zrt. je odvisna družba podjetja AUDI AG, ki je član skupine Volkswagen (v nadaljnjem besedilu: skupina VW). Sedež skupine VW je v mestu Wolfsburg v Nemčiji, njeno poslovanje pa se deli na dva oddelka, in sicer na avtomobilski oddelek in oddelek za finančne storitve. Avtomobilski oddelek obsega dve področji poslovanja: „osebni avtomobili“ in „gospodarska vozila, energetska tehnika“.

| (9) | Avtomobilski oddelek skupine VW vključuje dvanajst blagovnih znamk: Volkswagen, AUDI, ŠKODA, SEAT, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, gospodarska vozila Volkswagen, Scania in MAN. Vsaka blagovna znamka ima svojevrsten značaj in deluje kot neodvisen subjekt na trgu. Skupina Volkswagen proizvaja različne vrste vozil, od majhnih avtomobilov do prestižnih in gospodarskih vozil. |
| --- | --- |

(9)

Avtomobilski oddelek skupine VW vključuje dvanajst blagovnih znamk: Volkswagen, AUDI, ŠKODA, SEAT, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, gospodarska vozila Volkswagen, Scania in MAN. Vsaka blagovna znamka ima svojevrsten značaj in deluje kot neodvisen subjekt na trgu. Skupina Volkswagen proizvaja različne vrste vozil, od majhnih avtomobilov do prestižnih in gospodarskih vozil.

| (10) | Leta 2014 je skupina Volkswagen upravljala skupno 118 tovarniških obratov po celem svetu (6) in svojim strankam zagotovila 10,1 milijona avtomobilov, kar ustreza 12-odstotnemu deležu svetovnega trga osebnih vozil. Skupina je ustvarila 202 milijardi EUR prihodka ter zaposlovala 592 586 delavcev (7). |
| --- | --- |

(10)

Leta 2014 je skupina Volkswagen upravljala skupno 118 tovarniških obratov po celem svetu (6) in svojim strankam zagotovila 10,1 milijona avtomobilov, kar ustreza 12-odstotnemu deležu svetovnega trga osebnih vozil. Skupina je ustvarila 202 milijardi EUR prihodka ter zaposlovala 592 586 delavcev (7).

6

7

| (11) | Leta 2014 je podjetje AUDI AG zaposlovalo 79 483 ljudi, strankam iz celega sveta dostavilo 1,7 milijona novih vozil in doseglo 53 milijard EUR prihodka. |
| --- | --- |

(11)

Leta 2014 je podjetje AUDI AG zaposlovalo 79 483 ljudi, strankam iz celega sveta dostavilo 1,7 milijona novih vozil in doseglo 53 milijard EUR prihodka.

| (12) | Leta 2014 je družba AHM proizvedla 135 232 avtomobilov, zaposlovala 11 274 delavcev in dosegla 7,2 milijarde EUR prihodka. |
| --- | --- |

(12)

Leta 2014 je družba AHM proizvedla 135 232 avtomobilov, zaposlovala 11 274 delavcev in dosegla 7,2 milijarde EUR prihodka.

2.3   NALOŽBENI PROJEKT

NALOŽBENI PROJEKT

| (13) | Družba AHM proizvaja motorje in motorne komponente v mestu Győr. Poleg tega je družba AHM avtomobile po pristopu platforme sestavljala, še preden je bil ob koncu leta 2014 zaključen priglašeni naložbeni projekt. |
| --- | --- |

(13)

Družba AHM proizvaja motorje in motorne komponente v mestu Győr. Poleg tega je družba AHM avtomobile po pristopu platforme sestavljala, še preden je bil ob koncu leta 2014 zaključen priglašeni naložbeni projekt.

| (14) | Naložbeni projekt je imel tri cilje: povečano prilagodljivost in diverzifikacijo v dejavnosti sestavljanja, večje število sestavljenih avtomobilov in poglobljeno vertikalno integracijo postopka proizvodnje avtomobilov. |
| --- | --- |

(14)

Naložbeni projekt je imel tri cilje: povečano prilagodljivost in diverzifikacijo v dejavnosti sestavljanja, večje število sestavljenih avtomobilov in poglobljeno vertikalno integracijo postopka proizvodnje avtomobilov.

| (15) | Prvi cilj je bil povečati prilagodljivost v dejavnosti sestavljanja tako, da se prejšnja tehnologija platforme nadomesti s tehnologijo tako imenovanega modularnega postopka proizvodnje (Modularer Querbaukasten; v nadaljnjem besedilu: MQB). Medtem ko je tehnologija platforme, ki se je uporabljala v mestu Győr, omogočala samo sestavljanje avtomobilov z isto platformo (večinoma z enako ali podobno dolžino, pogosto samo iz enega segmenta), nova tehnologija MQB omogoča, da se na isti proizvodni liniji sestavljajo avtomobili različnih dolžin iz različnih segmentov (v tem primeru segmenta A in B ter teoretično tudi segment A0 [...] (*1)). Nova tehnologija je bila nameščena v nov obrat, medtem ko je bila stara platforma za sestavljanje leta 2014 povsem opuščena, stara montažna linija pa razstavljena in odstranjena. Zdaj celoten postopek proizvodnje avtomobilov v mestu Győr temelji na tehnologiji MQB. Tehnologija MQB je osnovana na načelu modularnosti (standardizacija komponent različnih modelov iz različnih tržnih segmentov), kar omogoča znaten prihranek pri stroških. Zaradi zahtevane standardizacije in fizične razdalje (približno 1,5 km) med starim in novim mestom sestavljanja stare montažne linije ni bilo mogoče vključiti v nov proizvodni postopek. Nov obrat omogoča proizvodnjo več modelov osebnih avtomobilov znamke Audi: novo generacijo modelov, ki so se že v preteklosti sestavljali v mestu Győr (Audi TT coupé, TT roadster in A3 cabriolet), in povsem novega člana družine modelov A3 s štirimi vrati (A3 sedan). Novi modeli vsebujejo več oblikovnih sprememb in tehnične izboljšave. Kljub temu sta doslednost na področju kakovosti, visokih standardov oblike v vseh generacijah in tehničnega napredka ter ohranitev osnovnih geometričnih dimenzij in opreme zagotovili nespremenjeno klasifikacijo POLK (8). Modela Audi TT coupé in TT roadster ostajata v segmentu B, A3 cabriolet ostaja v segmentu A, novi A3 sedan pa se ravno tako uvršča v segment A. |
| --- | --- |

(15)

Prvi cilj je bil povečati prilagodljivost v dejavnosti sestavljanja tako, da se prejšnja tehnologija platforme nadomesti s tehnologijo tako imenovanega modularnega postopka proizvodnje (Modularer Querbaukasten; v nadaljnjem besedilu: MQB). Medtem ko je tehnologija platforme, ki se je uporabljala v mestu Győr, omogočala samo sestavljanje avtomobilov z isto platformo (večinoma z enako ali podobno dolžino, pogosto samo iz enega segmenta), nova tehnologija MQB omogoča, da se na isti proizvodni liniji sestavljajo avtomobili različnih dolžin iz različnih segmentov (v tem primeru segmenta A in B ter teoretično tudi segment A0 [...] (*1)). Nova tehnologija je bila nameščena v nov obrat, medtem ko je bila stara platforma za sestavljanje leta 2014 povsem opuščena, stara montažna linija pa razstavljena in odstranjena. Zdaj celoten postopek proizvodnje avtomobilov v mestu Győr temelji na tehnologiji MQB. Tehnologija MQB je osnovana na načelu modularnosti (standardizacija komponent različnih modelov iz različnih tržnih segmentov), kar omogoča znaten prihranek pri stroških. Zaradi zahtevane standardizacije in fizične razdalje (približno 1,5 km) med starim in novim mestom sestavljanja stare montažne linije ni bilo mogoče vključiti v nov proizvodni postopek. Nov obrat omogoča proizvodnjo več modelov osebnih avtomobilov znamke Audi: novo generacijo modelov, ki so se že v preteklosti sestavljali v mestu Győr (Audi TT coupé, TT roadster in A3 cabriolet), in povsem novega člana družine modelov A3 s štirimi vrati (A3 sedan). Novi modeli vsebujejo več oblikovnih sprememb in tehnične izboljšave. Kljub temu sta doslednost na področju kakovosti, visokih standardov oblike v vseh generacijah in tehničnega napredka ter ohranitev osnovnih geometričnih dimenzij in opreme zagotovili nespremenjeno klasifikacijo POLK (8). Modela Audi TT coupé in TT roadster ostajata v segmentu B, A3 cabriolet ostaja v segmentu A, novi A3 sedan pa se ravno tako uvršča v segment A.

*1

8

| (16) | Drugi cilj projekta je bil povečati splošno tehnično učinkovitost sestavljanja v mestu Győr s [60 000–110 000] na [130 000–180 000] osebnih avtomobilov letno. Načrtovana je uporaba povprečno [...] % nove zmogljivosti za proizvodnjo avtomobilov iz segmenta A in [...] % za proizvodnjo avtomobilov iz segmenta B. Povečana zmogljivost omogoča tako sestavljanje dodatnih proizvodov (A3) kot tudi večje število naslednikov modelov. |
| --- | --- |

(16)

Drugi cilj projekta je bil povečati splošno tehnično učinkovitost sestavljanja v mestu Győr s [60 000–110 000] na [130 000–180 000] osebnih avtomobilov letno. Načrtovana je uporaba povprečno [...] % nove zmogljivosti za proizvodnjo avtomobilov iz segmenta A in [...] % za proizvodnjo avtomobilov iz segmenta B. Povečana zmogljivost omogoča tako sestavljanje dodatnih proizvodov (A3) kot tudi večje število naslednikov modelov.

| (17) | Tretji cilj projekta je bil poglobiti vertikalno integracijo proizvodnih dejavnosti v mestu Győr. Prejšnja dejavnost sestavljanja se je preoblikovala v povsem integriran proizvodni obrat za osebne avtomobile: naložbo v nov obrat za sestavljanje spremlja izgradnja karoserijskega obrata, lakirnice in obrata za preoblikovanje pločevine, ki bodo prednostno služili proizvodnji zgoraj navedenih modelov. Le manjši delež (do [...] %) proizvodnje iz novega obrata za sestavo in varjenje karoserij in lakirnice se v obliki karoserij dobavlja drugim obratom za proizvodnjo avtomobilov skupine VW zunaj EGP. Približno [...] % delov karoserije, proizvedenih v novem obratu za preoblikovanje pločevine, se uporablja v proizvodnji avtomobilov v mestu Győr. Ostalih [...] % delov karoserije, proizvedenih v mestu Győr, se dostavlja v druge proizvodne obrate skupine VW. Prvotno je bilo načrtovano, da se bodo ti deli karoserije uporabili za proizvodnjo vozil iz segmenta B po klasifikaciji POLK. Vendar je Madžarska po odločitvi o sprožitvi postopka Komisijo obvestila, da se zaradi sprememb povpraševanja [...]-odstotni delež proizvodnje iz obrata za preoblikovanje pločevine lahko v drugih proizvodnih obratih skupine VW uporabi za proizvodnjo avtomobilov iz segmentov od A0 do C. |
| --- | --- |

(17)

Tretji cilj projekta je bil poglobiti vertikalno integracijo proizvodnih dejavnosti v mestu Győr. Prejšnja dejavnost sestavljanja se je preoblikovala v povsem integriran proizvodni obrat za osebne avtomobile: naložbo v nov obrat za sestavljanje spremlja izgradnja karoserijskega obrata, lakirnice in obrata za preoblikovanje pločevine, ki bodo prednostno služili proizvodnji zgoraj navedenih modelov. Le manjši delež (do [...] %) proizvodnje iz novega obrata za sestavo in varjenje karoserij in lakirnice se v obliki karoserij dobavlja drugim obratom za proizvodnjo avtomobilov skupine VW zunaj EGP. Približno [...] % delov karoserije, proizvedenih v novem obratu za preoblikovanje pločevine, se uporablja v proizvodnji avtomobilov v mestu Győr. Ostalih [...] % delov karoserije, proizvedenih v mestu Győr, se dostavlja v druge proizvodne obrate skupine VW. Prvotno je bilo načrtovano, da se bodo ti deli karoserije uporabili za proizvodnjo vozil iz segmenta B po klasifikaciji POLK. Vendar je Madžarska po odločitvi o sprožitvi postopka Komisijo obvestila, da se zaradi sprememb povpraševanja [...]-odstotni delež proizvodnje iz obrata za preoblikovanje pločevine lahko v drugih proizvodnih obratih skupine VW uporabi za proizvodnjo avtomobilov iz segmentov od A0 do C.

| (18) | Dela v sklopu naložbenega projekta so se začela februarja 2011, zaključena pa so bila 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

(18)

Dela v sklopu naložbenega projekta so se začela februarja 2011, zaključena pa so bila 31. decembra 2014.

2.4   STROŠKI NALOŽBENEGA PROJEKTA

STROŠKI NALOŽBENEGA PROJEKTA

| (19) | V zadevnem primeru upravičeni stroški obsegajo naložbe v stavbe, stroje in opremo, ne pa tudi v neopredmetena sredstva. Uporabljena sredstva so izključena. |
| --- | --- |

(19)

V zadevnem primeru upravičeni stroški obsegajo naložbe v stavbe, stroje in opremo, ne pa tudi v neopredmetena sredstva. Uporabljena sredstva so izključena.

| (20) | Skupni upravičeni stroški naložbe za naložbeni projekt v nominalni vrednosti znašajo 342 936 milijonov HUF (1 144 milijonov EUR (9)). V sedanji vrednosti (10) ta znesek znaša 355 550 milijonov HUF (1 186 milijonov EUR). Preglednica I prikazuje razčlenitev skupnih upravičenih stroškov.

  Preglednica I


  Upravičeni stroški naložbe v nominalni vrednosti (v milijonih HUF)











  Leta | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stavba | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stroji/oprema | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neopredmetena sredstva | — | — | — | — | 0 |
| SKUPAJ | [...] | [...] | [...] | [...] | 342 936 |

(20)

Skupni upravičeni stroški naložbe za naložbeni projekt v nominalni vrednosti znašajo 342 936 milijonov HUF (1 144 milijonov EUR (9)). V sedanji vrednosti (10) ta znesek znaša 355 550 milijonov HUF (1 186 milijonov EUR). Preglednica I prikazuje razčlenitev skupnih upravičenih stroškov.

9

10

Preglednica I

Preglednica I

Upravičeni stroški naložbe v nominalni vrednosti (v milijonih HUF)

Upravičeni stroški naložbe v nominalni vrednosti (v milijonih HUF)

Leta

2011

2012

2013

2014

Skupaj

Stavba

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stroji/oprema

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neopredmetena sredstva

—

—

—

—

0

SKUPAJ

SKUPAJ

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

342 936

342 936

2.5   FINANCIRANJE NALOŽBE

FINANCIRANJE NALOŽBE

| (21) | Madžarski organi potrjujejo, da lasten prispevek upravičenke, brez kakršne koli javne podpore, presega 25 odstotkov upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

(21)

Madžarski organi potrjujejo, da lasten prispevek upravičenke, brez kakršne koli javne podpore, presega 25 odstotkov upravičenih stroškov.

2.6   PRAVNA PODLAGA

PRAVNA PODLAGA

| (22) | Nacionalna pravna podlaga za finančno podporo je:






  a. | neposredna nepovratna sredstva se zagotovijo ob uporabi določb iz sheme pomoči XR 47/2007 (11), ki je izvzeta iz obvestila v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1628/2006 (12) (v nadaljnjem besedilu: Uredba o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe) pod pragom za individualno priglasitev in ki temelji na „Uredbi vlade 8/2007 (I.24.) ministra za gospodarstvo in promet o subvencijah za naložbe, odobrenih na osnovi individualne vladne odločbe“ (Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM rendelet). |
| --- | --- | --- |

(22)

Nacionalna pravna podlaga za finančno podporo je:

a.

neposredna nepovratna sredstva se zagotovijo ob uporabi določb iz sheme pomoči XR 47/2007 (11), ki je izvzeta iz obvestila v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1628/2006 (12) (v nadaljnjem besedilu: Uredba o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe) pod pragom za individualno priglasitev in ki temelji na „Uredbi vlade 8/2007 (I.24.) ministra za gospodarstvo in promet o subvencijah za naložbe, odobrenih na osnovi individualne vladne odločbe“ (Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM rendelet).

11

12

| b. | Davčna olajšava bo odobrena ob uporabi določb sheme „Davčne ugodnosti za razvoj“ N 651/2006 (13), ki je bila vzpostavljena z „Zakonom LXXXI iz leta 1996 o davku na pravne osebe in davku od dividend“ ter z „Uredbo vlade 206/2006 (X.16.) o davčnih olajšavah za razvoj“ (a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) Kormányrendelet). |
| --- | --- |

b.

Davčna olajšava bo odobrena ob uporabi določb sheme „Davčne ugodnosti za razvoj“ N 651/2006 (13), ki je bila vzpostavljena z „Zakonom LXXXI iz leta 1996 o davku na pravne osebe in davku od dividend“ ter z „Uredbo vlade 206/2006 (X.16.) o davčnih olajšavah za razvoj“ (a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) Kormányrendelet).

13

2.7   UKREP POMOČI

UKREP POMOČI

| (23) | Družba AHM je zaprosila za neposredna nepovratna sredstva 5. marca 2010, tj. pred začetkom del v naložbenem projektu. Madžarski organi so 26. marca 2010 potrdili, da je naložbeni projekt načeloma upravičen do zaprošene pomoči. Madžarski organi so 8. septembra 2010 pripravili predlog pomoči v zvezi z neposrednimi nepovratnimi sredstvi za naložbeni projekt (z izjemo obrata za preoblikovanje pločevine), ki ga je družba AHM sprejela 1. oktobra 2010. V zvezi z obratom za preoblikovanje pločevine je bila ponudba za neposredna nepovratna sredstva pripravljena 27. aprila 2011 in sprejeta 4. maja 2011. |
| --- | --- |

(23)

Družba AHM je zaprosila za neposredna nepovratna sredstva 5. marca 2010, tj. pred začetkom del v naložbenem projektu. Madžarski organi so 26. marca 2010 potrdili, da je naložbeni projekt načeloma upravičen do zaprošene pomoči. Madžarski organi so 8. septembra 2010 pripravili predlog pomoči v zvezi z neposrednimi nepovratnimi sredstvi za naložbeni projekt (z izjemo obrata za preoblikovanje pločevine), ki ga je družba AHM sprejela 1. oktobra 2010. V zvezi z obratom za preoblikovanje pločevine je bila ponudba za neposredna nepovratna sredstva pripravljena 27. aprila 2011 in sprejeta 4. maja 2011.

| (24) | Upravičenka je za davčno olajšavo (za katero na podlagi Komisijine odobritve obstaja zakonska pravica) zaprosila dne 29. oktobra 2010 (in za olajšavo za obrat za preoblikovanje pločevine dne 27. januarja 2011), tj. pred začetkom del v zvezi z investicijo. |
| --- | --- |

(24)

Upravičenka je za davčno olajšavo (za katero na podlagi Komisijine odobritve obstaja zakonska pravica) zaprosila dne 29. oktobra 2010 (in za olajšavo za obrat za preoblikovanje pločevine dne 27. januarja 2011), tj. pred začetkom del v zvezi z investicijo.

| (25) | Pomoč je bila na osnovi Komisijine odobritve dodeljena s sporazumom o dodelitvi nepovratnih sredstev, podpisanim 6. julija 2011 (in 28. septembra 2011 za obrat za preoblikovanje pločevine). |
| --- | --- |

(25)

Pomoč je bila na osnovi Komisijine odobritve dodeljena s sporazumom o dodelitvi nepovratnih sredstev, podpisanim 6. julija 2011 (in 28. septembra 2011 za obrat za preoblikovanje pločevine).

| (26) | Madžarska namerava odobriti pomoč v višini 133,3 milijona EUR (39 952 milijonov HUF) sedanje vrednosti. Ker predvideni skupni upravičeni izdatki v sedanji vrednosti za projekt znašajo 355 550 milijonov HUF (1 186 milijonov EUR), je predlagana intenzivnost pomoči 11,24 odstotkov bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

(26)

Madžarska namerava odobriti pomoč v višini 133,3 milijona EUR (39 952 milijonov HUF) sedanje vrednosti. Ker predvideni skupni upravičeni izdatki v sedanji vrednosti za projekt znašajo 355 550 milijonov HUF (1 186 milijonov EUR), je predlagana intenzivnost pomoči 11,24 odstotkov bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev.

| (27) | Madžarski organi potrjujejo, da se pomoči za projekt ne sme združevati s pomočjo, prejeto za iste upravičene stroške iz drugih lokalnih, regionalnih in državnih virov ali virov Unije; in da odobreni maksimalni znesek pomoči v sedanji vrednosti in odobrena intenzivnost pomoči ne bi bila presežena, če bi znesek upravičenih izdatkov odstopal od ocenjenega zneska. |
| --- | --- |

(27)

Madžarski organi potrjujejo, da se pomoči za projekt ne sme združevati s pomočjo, prejeto za iste upravičene stroške iz drugih lokalnih, regionalnih in državnih virov ali virov Unije; in da odobreni maksimalni znesek pomoči v sedanji vrednosti in odobrena intenzivnost pomoči ne bi bila presežena, če bi znesek upravičenih izdatkov odstopal od ocenjenega zneska.

| (28) | Družba AHM je prejela pomoč za naložbo za zgodnje investicijske dejavnosti v mestu Győr, ki so se začele pred letom 2003 in leta 2006. |
| --- | --- |

(28)

Družba AHM je prejela pomoč za naložbo za zgodnje investicijske dejavnosti v mestu Győr, ki so se začele pred letom 2003 in leta 2006.

| (29) | Priglašena pomoč se odobri po pogojem, da upravičenka naložbo vsaj še pet let po zaključku del ohrani v regiji, upravičeni do pomoči. |
| --- | --- |

(29)

Priglašena pomoč se odobri po pogojem, da upravičenka naložbo vsaj še pet let po zaključku del ohrani v regiji, upravičeni do pomoči.

2.8   SPLOŠNE DOLOČBE

SPLOŠNE DOLOČBE

| (30) | Madžarski organi so se zavezali, da bodo Komisiji predložili:






  — | v dveh mesecih po dodelitvi pomoči izvod zadevnih aktov, ki se nanašajo na ta ukrep pomoči, |
| --- | --- | --- |

(30)

Madžarski organi so se zavezali, da bodo Komisiji predložili:

—

v dveh mesecih po dodelitvi pomoči izvod zadevnih aktov, ki se nanašajo na ta ukrep pomoči,

| — | vsakih pet let, začenši ob odobritvi pomoči s strani Komisije, vmesno poročilo (vključno z informacijami o zneskih pomoči, ki se izplačujejo, o izvrševanju pogodbe o pomoči in o kakršnih koli drugih naložbenih projektih, ki so bili zagnani v isti ustanovi/obratu), |
| --- | --- |

—

vsakih pet let, začenši ob odobritvi pomoči s strani Komisije, vmesno poročilo (vključno z informacijami o zneskih pomoči, ki se izplačujejo, o izvrševanju pogodbe o pomoči in o kakršnih koli drugih naložbenih projektih, ki so bili zagnani v isti ustanovi/obratu),

| — | v šestih mesecih po izplačilu zadnjega obroka pomoči, na podlagi priglašenega razporeda izplačil, podrobno dokončno poročilo. |
| --- | --- |

—

v šestih mesecih po izplačilu zadnjega obroka pomoči, na podlagi priglašenega razporeda izplačil, podrobno dokončno poročilo.

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (31) | V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija navedla, da projekt pomoči upošteva standardna merila združljivosti iz Smernic 2007–2013 in da predlagana znesek in intenzivnost pomoči ne presegata najvišjega dovoljenega zneska pomoči. Kljub temu pri uporabi določb iz odstavka 68 Smernic 2007–2013 Komisija v okviru predhodnega pregleda ni mogla potrditi združljivosti pomoči z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(31)

V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija navedla, da projekt pomoči upošteva standardna merila združljivosti iz Smernic 2007–2013 in da predlagana znesek in intenzivnost pomoči ne presegata najvišjega dovoljenega zneska pomoči. Kljub temu pri uporabi določb iz odstavka 68 Smernic 2007–2013 Komisija v okviru predhodnega pregleda ni mogla potrditi združljivosti pomoči z notranjim trgom.

| (32) | Odstavek 68 Smernic 2007–2013 zahteva, da Komisija sproži uradno preiskavo in nadaljuje s poglobljeno presojo spodbujevalnega učinka, sorazmernosti ter pozitivnih in negativnih učinkov pomoči, če tržni delež upravičenca na zadevnem proizvodnem in geografskem trgu pred ali po naložbi presega 25 odstotkov (v nadaljevanju besedila tudi „preizkus iz odstavka 68(a)“) ali kjer zmogljivost, ki jo ustvari naložba presega 5 odstotkov trga v relativnem ali absolutnem upadu (v nadaljnjem besedilu tudi: preizkus iz odstavka 68(b)). |
| --- | --- |

(32)

Odstavek 68 Smernic 2007–2013 zahteva, da Komisija sproži uradno preiskavo in nadaljuje s poglobljeno presojo spodbujevalnega učinka, sorazmernosti ter pozitivnih in negativnih učinkov pomoči, če tržni delež upravičenca na zadevnem proizvodnem in geografskem trgu pred ali po naložbi presega 25 odstotkov (v nadaljevanju besedila tudi „preizkus iz odstavka 68(a)“) ali kjer zmogljivost, ki jo ustvari naložba presega 5 odstotkov trga v relativnem ali absolutnem upadu (v nadaljnjem besedilu tudi: preizkus iz odstavka 68(b)).

| (33) | Komisija v predhodnem pregledu ni mogla izvzeti dejstva, da prag tržnega deleža in prag glede na povečanje zmogljivosti z naložbo na slabo delujočem trgu nista bila presežena na zadevnih trgih. |
| --- | --- |

(33)

Komisija v predhodnem pregledu ni mogla izvzeti dejstva, da prag tržnega deleža in prag glede na povečanje zmogljivosti z naložbo na slabo delujočem trgu nista bila presežena na zadevnih trgih.

| (34) | Natančneje, Komisija je izrazila dvome o predlogu Madžarske, da se za upoštevne proizvodne trge določijo združeni segmenti A0, A in B po klasifikaciji POLK, in je natančno odločitev o upoštevnih trgih pustila odprto ter je preučila vse verjetne alternativne opredelitve trgov, vključno s predvsem najožjo segmentacijo, za katero so na voljo podatki (14). Ker bo družba AHM proizvajala avtomobile in tudi dele karoserije za segmenta A in B in teoretično tudi za segment A0, je Komisija mnenja, da je treba v tem primeru kot upoštevne verjetne proizvodne trge obravnavati tako posamezne segmente kot tudi združene segmente. |
| --- | --- |

(34)

Natančneje, Komisija je izrazila dvome o predlogu Madžarske, da se za upoštevne proizvodne trge določijo združeni segmenti A0, A in B po klasifikaciji POLK, in je natančno odločitev o upoštevnih trgih pustila odprto ter je preučila vse verjetne alternativne opredelitve trgov, vključno s predvsem najožjo segmentacijo, za katero so na voljo podatki (14). Ker bo družba AHM proizvajala avtomobile in tudi dele karoserije za segmenta A in B in teoretično tudi za segment A0, je Komisija mnenja, da je treba v tem primeru kot upoštevne verjetne proizvodne trge obravnavati tako posamezne segmente kot tudi združene segmente.

14

| (35) | V zvezi z možno dodatno delitvijo med osebnimi vozili („PCV“) in lahkimi gospodarskimi vozili („LCV“) je Komisija mnenja, da slednja ne bodo obravnavana ločeno. |
| --- | --- |

(35)

V zvezi z možno dodatno delitvijo med osebnimi vozili („PCV“) in lahkimi gospodarskimi vozili („LCV“) je Komisija mnenja, da slednja ne bodo obravnavana ločeno.

| (36) | Komisija ni mogla zavzeti dokončnega stališča o opredelitvi geografskega trga. Ni mogla ugotoviti, ali je geografski trg Evropski gospodarski prostor (v nadaljnjem besedilu: EGP) ali pa ta, kot je predlagala Madžarska, obsega najmanj združene trge celotne Evrope, Severne in Južne Amerike in Kitajske. |
| --- | --- |

(36)

Komisija ni mogla zavzeti dokončnega stališča o opredelitvi geografskega trga. Ni mogla ugotoviti, ali je geografski trg Evropski gospodarski prostor (v nadaljnjem besedilu: EGP) ali pa ta, kot je predlagala Madžarska, obsega najmanj združene trge celotne Evrope, Severne in Južne Amerike in Kitajske.

| (37) | Analiza iz odstavka 68(a) Smernic 2007–2013 ugotavlja, da je veljavni 25-odstotni prag tržnega deleža v posameznih in združenih segmentih A in B v EGP presežen za vsa zadevna leta, v združenem segmentu A0 do B pa od leta 2011. |
| --- | --- |

(37)

Analiza iz odstavka 68(a) Smernic 2007–2013 ugotavlja, da je veljavni 25-odstotni prag tržnega deleža v posameznih in združenih segmentih A in B v EGP presežen za vsa zadevna leta, v združenem segmentu A0 do B pa od leta 2011.

| (38) | V analizi iz odstavka 68(b) je Komisija ugotovila, da so bili upoštevni proizvodni trgi v EGP slabo delujoči; zato je morala preveriti, ali zmogljivosti, ki jih projekt ustvarja, presegajo 5 odstotkov velikosti upoštevnih trgov. |
| --- | --- |

(38)

V analizi iz odstavka 68(b) je Komisija ugotovila, da so bili upoštevni proizvodni trgi v EGP slabo delujoči; zato je morala preveriti, ali zmogljivosti, ki jih projekt ustvarja, presegajo 5 odstotkov velikosti upoštevnih trgov.

| (39) | Komisija je mnenja, da je za uporabo preizkusa iz odstavka 68(b) primeren pristop bruto povečanja zmogljivosti. Pristop neto povečanja zmogljivosti (tj. odbitek obstoječe zmogljivosti od celotne načrtovane zmogljivosti) bi Komisiji preprečil oceno učinka državne pomoči na trge, ki so v upadu in trpijo zaradi strukturnih presežkov, povsod, kjer naložba v obliki pomoči obstoječe zmogljivosti ne bi povečala za več kot 5 odstotkov velikosti trga. Vendar je bil preizkus iz odstavka 68(b) uveden ravno z namenom, da se prepoznajo okoliščine, ko je trg v upadu in ima velikost naložbe pomoči velik vpliv na konkurenco. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je mnenja, da je za uporabo preizkusa iz odstavka 68(b) primeren pristop bruto povečanja zmogljivosti. Pristop neto povečanja zmogljivosti (tj. odbitek obstoječe zmogljivosti od celotne načrtovane zmogljivosti) bi Komisiji preprečil oceno učinka državne pomoči na trge, ki so v upadu in trpijo zaradi strukturnih presežkov, povsod, kjer naložba v obliki pomoči obstoječe zmogljivosti ne bi povečala za več kot 5 odstotkov velikosti trga. Vendar je bil preizkus iz odstavka 68(b) uveden ravno z namenom, da se prepoznajo okoliščine, ko je trg v upadu in ima velikost naložbe pomoči velik vpliv na konkurenco.

| (40) | Analiza naložbenega projekta (razen obrata za preoblikovanje pločevine) iz odstavka 68(b) je pokazala, da bi bil 5-odstotni prag presežen samo, če bi se skupna proizvodna zmogljivost uporabila za proizvodnjo avtomobilov iz segmenta B. Glede na ocene proizvodnje, ki jih navaja Madžarska, je malo verjetno, da bo 5-odstotni prag presežen v kateri koli od verjetnih segmentacij avtomobilskega trga. |
| --- | --- |

(40)

Analiza naložbenega projekta (razen obrata za preoblikovanje pločevine) iz odstavka 68(b) je pokazala, da bi bil 5-odstotni prag presežen samo, če bi se skupna proizvodna zmogljivost uporabila za proizvodnjo avtomobilov iz segmenta B. Glede na ocene proizvodnje, ki jih navaja Madžarska, je malo verjetno, da bo 5-odstotni prag presežen v kateri koli od verjetnih segmentacij avtomobilskega trga.

| (41) | Glede na zmogljivost, ustvarjeno za proizvodnjo delov karoserije v obratu za preoblikovanje pločevine, analiza iz odstavka 68(b) kaže, da se lahko prag 5 odstotkov preseže le, če se delež proizvodnje avtomobilov za segment B v mestu Győr znatno poveča. Zato je Komisija pustila odprto vprašanje o tem, ali zmogljivost obrata za preoblikovanje pločevine presega 5 odstotkov velikosti trga, izmerjene s pomočjo podatkov o očitni porabi zadevnega proizvoda pred naložbo. |
| --- | --- |

(41)

Glede na zmogljivost, ustvarjeno za proizvodnjo delov karoserije v obratu za preoblikovanje pločevine, analiza iz odstavka 68(b) kaže, da se lahko prag 5 odstotkov preseže le, če se delež proizvodnje avtomobilov za segment B v mestu Győr znatno poveča. Zato je Komisija pustila odprto vprašanje o tem, ali zmogljivost obrata za preoblikovanje pločevine presega 5 odstotkov velikosti trga, izmerjene s pomočjo podatkov o očitni porabi zadevnega proizvoda pred naložbo.

| (42) | Ker Komisija ni mogla zaključiti, da pragova iz odstavkov 68 (a) in (b) Smernic 2007–2013 nista bila presežena, se je odločila sprožiti uraden postopek preiskave. Še posebej je navedla, da bo izvedla poglobljeno presojo naložbenega projekta na osnovi IDAC, če pripombe v odgovor na sprožitev uradne preiskave Komisiji ne bi omogočile, da brez kakršnega koli dvoma ugotovi, da zadevna pragova nista presežena. Madžarska in zainteresirane tretje strani so bile pozvane k predložitvi pripomb. |
| --- | --- |

(42)

Ker Komisija ni mogla zaključiti, da pragova iz odstavkov 68 (a) in (b) Smernic 2007–2013 nista bila presežena, se je odločila sprožiti uraden postopek preiskave. Še posebej je navedla, da bo izvedla poglobljeno presojo naložbenega projekta na osnovi IDAC, če pripombe v odgovor na sprožitev uradne preiskave Komisiji ne bi omogočile, da brez kakršnega koli dvoma ugotovi, da zadevna pragova nista presežena. Madžarska in zainteresirane tretje strani so bile pozvane k predložitvi pripomb.

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (43) | Zainteresirane tretje strani niso podale pripomb. |
| --- | --- |

(43)

Zainteresirane tretje strani niso podale pripomb.

5.   PRIPOMBE MADŽARSKE

PRIPOMBE MADŽARSKE

5.1   UPOŠTEVNI PROIZVODNI TRG

UPOŠTEVNI PROIZVODNI TRG

| (44) | Madžarska ohranja stališče, da je treba proizvodni trg opredeliti kot združena segmenta A0 do B (klasifikacija POLK). |
| --- | --- |

(44)

Madžarska ohranja stališče, da je treba proizvodni trg opredeliti kot združena segmenta A0 do B (klasifikacija POLK).

| (45) | Madžarski organi so še vedno mnenja, da na strani povpraševanja na mejah vsakega posameznega upoštevnega segmenta osebnih vozil obstaja trajnost, kot je Komisija ugotovila v svoji prejšnji odločbi (15). Glede na to, da na strani povpraševanja obstaja možnost verižne zamenljivosti segmentov A0 in B v segmentu A, madžarski organi zadevne segmente obravnavajo kot združeno segmentno skupino. |
| --- | --- |

(45)

Madžarski organi so še vedno mnenja, da na strani povpraševanja na mejah vsakega posameznega upoštevnega segmenta osebnih vozil obstaja trajnost, kot je Komisija ugotovila v svoji prejšnji odločbi (15). Glede na to, da na strani povpraševanja obstaja možnost verižne zamenljivosti segmentov A0 in B v segmentu A, madžarski organi zadevne segmente obravnavajo kot združeno segmentno skupino.

15

| (46) | Zagovarjajo tudi, da je namen uvedbe tehnologije MQB ravno povečati prilagodljivost na strani dobave, kar upravičeni družbi omogoča proizvodnjo osebnih avtomobilov za segmente A0, A in B na isti proizvodni liniji s tehnologijo MQB ter premik proizvodnje iz enega trga v drugega; učinki pomoči so opazni na vseh teh trgih. |
| --- | --- |

(46)

Zagovarjajo tudi, da je namen uvedbe tehnologije MQB ravno povečati prilagodljivost na strani dobave, kar upravičeni družbi omogoča proizvodnjo osebnih avtomobilov za segmente A0, A in B na isti proizvodni liniji s tehnologijo MQB ter premik proizvodnje iz enega trga v drugega; učinki pomoči so opazni na vseh teh trgih.

5.2   UPOŠTEVNI GEOGRAFSKI TRG

UPOŠTEVNI GEOGRAFSKI TRG

| (47) | Madžarska ohranja stališče, da je upoštevni geografski trg za avtomobilsko industrijo globalni trg, in znova navaja argumente, navedene v fazi priglasitve:






  — | Trgovinski tokovi in uvozne in izvozne kvote (16) EGP so dosegle raven, ki kaže na to, da se trgovanje z vozili dogaja na globalnem trgu. |
| --- | --- | --- |

(47)

Madžarska ohranja stališče, da je upoštevni geografski trg za avtomobilsko industrijo globalni trg, in znova navaja argumente, navedene v fazi priglasitve:

—

Trgovinski tokovi in uvozne in izvozne kvote (16) EGP so dosegle raven, ki kaže na to, da se trgovanje z vozili dogaja na globalnem trgu.

16

| — | Kar zadeva trgovinske ovire je v zadnjih letih prisoten trend, da je regulativnih ovir vedno manj; obstajajo majhne trgovinske ovire med mnogimi državami in EGP, ravno tako pa je prisotna splošna usmerjenost k višji stopnji usklajenosti in integracije. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva trgovinske ovire je v zadnjih letih prisoten trend, da je regulativnih ovir vedno manj; obstajajo majhne trgovinske ovire med mnogimi državami in EGP, ravno tako pa je prisotna splošna usmerjenost k višji stopnji usklajenosti in integracije.

| — | Cene, ki se po regijah spreminjajo na podoben način, so pomemben kazalnik obstoja integriranih trgov. Rezultati analize indeksov cen (17) na osnovi podatkov o cenah za EGP in ZDA kažejo, da se indeksi cen za segmenta A in B premikajo skupaj in da je med njimi visoka stopnja korelacije. To vodi do zaključka, da sta vsaj ZDA in EGP del istega geografskega trga. |
| --- | --- |

—

Cene, ki se po regijah spreminjajo na podoben način, so pomemben kazalnik obstoja integriranih trgov. Rezultati analize indeksov cen (17) na osnovi podatkov o cenah za EGP in ZDA kažejo, da se indeksi cen za segmenta A in B premikajo skupaj in da je med njimi visoka stopnja korelacije. To vodi do zaključka, da sta vsaj ZDA in EGP del istega geografskega trga.

17

| — | Stroški vzpostavitve globalnega distribucijskega omrežja so tako neznatni, da ne predstavljajo ovire za dobičkonosno globalno prodajo vozil. |
| --- | --- |

—

Stroški vzpostavitve globalnega distribucijskega omrežja so tako neznatni, da ne predstavljajo ovire za dobičkonosno globalno prodajo vozil.

| — | Ker se prevozni stroški nižajo, se konstantno veča stopnja izvoza in uvoza vozil. Vsak tretji avtomobil, proizveden v EU, se izvozi in vsak peti avtomobil, prodan v EU, je uvožen. |
| --- | --- |

—

Ker se prevozni stroški nižajo, se konstantno veča stopnja izvoza in uvoza vozil. Vsak tretji avtomobil, proizveden v EU, se izvozi in vsak peti avtomobil, prodan v EU, je uvožen.

| — | Skupina Volkswagen je globalni proizvajalec avtomobilov, ki svojo globalno konkurenco najde v drugih proizvajalcih originalne opreme (v nadaljnjem besedilu: proizvajalci originalne opreme ali POO). |
| --- | --- |

—

Skupina Volkswagen je globalni proizvajalec avtomobilov, ki svojo globalno konkurenco najde v drugih proizvajalcih originalne opreme (v nadaljnjem besedilu: proizvajalci originalne opreme ali POO).

| — | Deset največjih proizvajalcev originalne opreme si lasti precejšnje število proizvodnih obratov po vsem svetu. Skupina Volkswagen upravlja 100 proizvodnih obratov, ki se nahajajo v Evropi, Severni Ameriki, Južni Ameriki, Afriki in Aziji. Na mnogih proizvodnih lokacijah se proizvajajo avtomobili iz segmentov A in B. Odvisne družbe večjih proizvajalcev originalne opreme so ravno tako notranji tekmeci v zvezi z odločitvijo o lokaciji. |
| --- | --- |

—

Deset največjih proizvajalcev originalne opreme si lasti precejšnje število proizvodnih obratov po vsem svetu. Skupina Volkswagen upravlja 100 proizvodnih obratov, ki se nahajajo v Evropi, Severni Ameriki, Južni Ameriki, Afriki in Aziji. Na mnogih proizvodnih lokacijah se proizvajajo avtomobili iz segmentov A in B. Odvisne družbe večjih proizvajalcev originalne opreme so ravno tako notranji tekmeci v zvezi z odločitvijo o lokaciji.

| (48) | Zato Madžarska meni, da je upoštevni geografski trg širši od EGP in vključuje vsaj celotno Evropo, Severno in Južno Ameriko ter Kitajsko. |
| --- | --- |

(48)

Zato Madžarska meni, da je upoštevni geografski trg širši od EGP in vključuje vsaj celotno Evropo, Severno in Južno Ameriko ter Kitajsko.

| (49) | Poleg tega Madžarska poudarja, da je mesto Győr edina proizvodna lokacija na svetu za modele AUDI TT coupé, AUDI TT roadster in AUDI A3 cabriolet in zato naslavlja globalno povpraševanje. Tudi proizvodnja modela A3 sedan se iz mesta Győr distribuira po vsem svetu (razen za tiste modele, ki so proizvedeni izključno za kitajski trg v mestu Foshan na Kitajskem). |
| --- | --- |

(49)

Poleg tega Madžarska poudarja, da je mesto Győr edina proizvodna lokacija na svetu za modele AUDI TT coupé, AUDI TT roadster in AUDI A3 cabriolet in zato naslavlja globalno povpraševanje. Tudi proizvodnja modela A3 sedan se iz mesta Győr distribuira po vsem svetu (razen za tiste modele, ki so proizvedeni izključno za kitajski trg v mestu Foshan na Kitajskem).

5.3   ZMOGLJIVOST

ZMOGLJIVOST

| (50) | Madžarski organi so prepričani, da se mora pri preizkusu iz odstavka 68(b) uporabiti pristop neto povečanja zmogljivosti. Cilj naložbenega projekta je med drugim tudi širitev obstoječega obrata v mestu Győr. Vertikalna integracija proizvodnega procesa pomeni, da bo prejšnja zmogljivost proizvodnje ([60 000–110 000] vozil segmentov A in B letno) zdaj premestila v novi obrat za sestavljanje in nove proizvodne objekte. |
| --- | --- |

(50)

Madžarski organi so prepričani, da se mora pri preizkusu iz odstavka 68(b) uporabiti pristop neto povečanja zmogljivosti. Cilj naložbenega projekta je med drugim tudi širitev obstoječega obrata v mestu Győr. Vertikalna integracija proizvodnega procesa pomeni, da bo prejšnja zmogljivost proizvodnje ([60 000–110 000] vozil segmentov A in B letno) zdaj premestila v novi obrat za sestavljanje in nove proizvodne objekte.

| (51) | Madžarska poudarja, da ne glede na to (i) ali je vozilo samo sestavljeno v zadevnem obratu ali proizvedeno v sklopu vertikalno integriranega proizvodnega procesa oziroma (ii) ali ima nova generacija modelov drugačne lastnosti, končni izdelek ostane v istem segmentu. Zato bo zmogljivost proizvodnje [60 000–110 000] vozil letno, ki je bila dosežena pred naložbenih projektom, kot rezultat naložbenega projekta zagotovljena tudi nadalje. Poleg obstoječe zmogljivosti se bo obseg proizvodnje povečal za dodatnih [60 000–80 000] vozil. |
| --- | --- |

(51)

Madžarska poudarja, da ne glede na to (i) ali je vozilo samo sestavljeno v zadevnem obratu ali proizvedeno v sklopu vertikalno integriranega proizvodnega procesa oziroma (ii) ali ima nova generacija modelov drugačne lastnosti, končni izdelek ostane v istem segmentu. Zato bo zmogljivost proizvodnje [60 000–110 000] vozil letno, ki je bila dosežena pred naložbenih projektom, kot rezultat naložbenega projekta zagotovljena tudi nadalje. Poleg obstoječe zmogljivosti se bo obseg proizvodnje povečal za dodatnih [60 000–80 000] vozil.

| (52) | Tako bo neto povečanje zmogljivosti prineslo največ [60 000–80 000] vozil letno v enaki segmentni skupini (A do B) kot prej. To neto povečanje zmogljivosti ne presega 5-odstotnega pragu iz odstavka 68(b) Smernic 2007–2013. |
| --- | --- |

(52)

Tako bo neto povečanje zmogljivosti prineslo največ [60 000–80 000] vozil letno v enaki segmentni skupini (A do B) kot prej. To neto povečanje zmogljivosti ne presega 5-odstotnega pragu iz odstavka 68(b) Smernic 2007–2013.

| (53) | Madžarski organi menijo, da [...]-odstotni delež proizvodnje v obratu za preoblikovanje pločevine, ki bo uporabljen v segmentu vozil B, proizvedenih v drugih proizvodnih lokacijah skupine VW, ne bo pomenil splošnega povečanja proizvodnje avtomobilov za segment B v skupin VW, saj se bodo zunaj nabavljeni deli karoserije zgolj nadomestili z lastnimi. Po navedbah Madžarske bi metoda izračunavanja, ki jo je Komisija uporabila v odločitvi o sprožitvi postopka, privedla zgolj do dvojnega štetja proizvodnih zmogljivosti, ustvarjenih v skupini VW. Poleg tega bodo, kot že omenjeno v uvodni izjavi 17 tega sklepa, zaradi sprememb načrtov upravičenke ti deli karoserije uporabljeni za proizvodnjo avtomobilov segmentov A0 do C. |
| --- | --- |

(53)

Madžarski organi menijo, da [...]-odstotni delež proizvodnje v obratu za preoblikovanje pločevine, ki bo uporabljen v segmentu vozil B, proizvedenih v drugih proizvodnih lokacijah skupine VW, ne bo pomenil splošnega povečanja proizvodnje avtomobilov za segment B v skupin VW, saj se bodo zunaj nabavljeni deli karoserije zgolj nadomestili z lastnimi. Po navedbah Madžarske bi metoda izračunavanja, ki jo je Komisija uporabila v odločitvi o sprožitvi postopka, privedla zgolj do dvojnega štetja proizvodnih zmogljivosti, ustvarjenih v skupini VW. Poleg tega bodo, kot že omenjeno v uvodni izjavi 17 tega sklepa, zaradi sprememb načrtov upravičenke ti deli karoserije uporabljeni za proizvodnjo avtomobilov segmentov A0 do C.

5.4   UPORABA SPOROČILA O PODROBNI OCENI POMOČI

UPORABA SPOROČILA O PODROBNI OCENI POMOČI

| (54) | Madžarski organi so mnenja, da glede na zgoraj predstavljene argumente v zvezi s pravilno opredelitvijo upoštevnih izdelkov in geografskega trga ter uporabo pristopa neto povečanja zmogljivosti, pragovi iz odstavka 68 Smernic 2007–2013 niso prekoračeni in se lahko pomoč odobri brez nadaljnjega postopka podrobne ocene pomoči. |
| --- | --- |

(54)

Madžarski organi so mnenja, da glede na zgoraj predstavljene argumente v zvezi s pravilno opredelitvijo upoštevnih izdelkov in geografskega trga ter uporabo pristopa neto povečanja zmogljivosti, pragovi iz odstavka 68 Smernic 2007–2013 niso prekoračeni in se lahko pomoč odobri brez nadaljnjega postopka podrobne ocene pomoči.

5.5   PODROBNA OCENA UKREPA POMOČI

PODROBNA OCENA UKREPA POMOČI

| (55) | Kljub temu je Madžarska podala vse potrebne informacije za izvedbo podrobne ocene. |
| --- | --- |

(55)

Kljub temu je Madžarska podala vse potrebne informacije za izvedbo podrobne ocene.

5.5.1   Pozitivni učinki pomoči

Pozitivni učinki pomoči

| (56) | Madžarska meni, da naložba doprinaša k regionalnemu razvoju mesta Győr in Zahodnega Podonavja iz naslednjih razlogov:






  — | naložbeni projekt ustvarja 2 100 neposrednih novih delovnih mest in v regiji Zahodnega Podonavja ohranja visoko izobražene zaposlene ter bo v prihodnje ustvaril še dodatno povpraševanje po tovrstni delovni sili. Znaten delež novo zaposlenih delavcev bo imel visokošolsko ali univerzitetno izobrazbo. |
| --- | --- | --- |

(56)

Madžarska meni, da naložba doprinaša k regionalnemu razvoju mesta Győr in Zahodnega Podonavja iz naslednjih razlogov:

—

naložbeni projekt ustvarja 2 100 neposrednih novih delovnih mest in v regiji Zahodnega Podonavja ohranja visoko izobražene zaposlene ter bo v prihodnje ustvaril še dodatno povpraševanje po tovrstni delovni sili. Znaten delež novo zaposlenih delavcev bo imel visokošolsko ali univerzitetno izobrazbo.

| — | Poleg tega bo v regiji ustvarjenih veliko posrednih delovnih mest prek dobaviteljev in ponudnikov storitev. Multiplikacijski faktor zaposlovanja je 2,5 posrednih delovnih mest na ravni dobaviteljev (18) na eno neposredno ustvarjeno delovno mesto, medtem kot multiplikacijski faktor za delovna mesta, ustvarjena s potrošnjo dobaviteljevih zaposlenih, znaša 2,2 na neposredno delovno mesto. Kot rezultat tega bo posredno ustvarjenih 9 870 delovnih mest. |
| --- | --- |

—

Poleg tega bo v regiji ustvarjenih veliko posrednih delovnih mest prek dobaviteljev in ponudnikov storitev. Multiplikacijski faktor zaposlovanja je 2,5 posrednih delovnih mest na ravni dobaviteljev (18) na eno neposredno ustvarjeno delovno mesto, medtem kot multiplikacijski faktor za delovna mesta, ustvarjena s potrošnjo dobaviteljevih zaposlenih, znaša 2,2 na neposredno delovno mesto. Kot rezultat tega bo posredno ustvarjenih 9 870 delovnih mest.

18

| — | Regija bo imela koristi od pomembnih učinkov prelivanja znanja: že pred naložbo je upravičena družba aktivno sodelovala z univerzitetnimi partnerji in z njimi izvedla 15 raziskovalnih in razvojnih (R&R) projektov letno. Po zaključku naložbe se predvideva, da se bo letno število projektov R&R podvojilo, saj družba AHM namerava sodelovanje na področju raziskav in razvoja razširiti še na Univerzo Miskolc in Univerzo Óbuda ter okrepiti že obstoječe sodelovanje z Univerzo Széchenyi István v mestu Győr ter Tehnično univerzo v Budimpešti (19). |
| --- | --- |

—

Regija bo imela koristi od pomembnih učinkov prelivanja znanja: že pred naložbo je upravičena družba aktivno sodelovala z univerzitetnimi partnerji in z njimi izvedla 15 raziskovalnih in razvojnih (R&R) projektov letno. Po zaključku naložbe se predvideva, da se bo letno število projektov R&R podvojilo, saj družba AHM namerava sodelovanje na področju raziskav in razvoja razširiti še na Univerzo Miskolc in Univerzo Óbuda ter okrepiti že obstoječe sodelovanje z Univerzo Széchenyi István v mestu Győr ter Tehnično univerzo v Budimpešti (19).

19

| — | Upravičenka je bila ustanovna članica organizacije Pannon Automotive Cluster (PANAC), ki deluje v tej regiji in dobavitelje iz avtomobilske industrije povezuje z drugimi podjetji (svetovalnimi, finančnimi, logističnimi itd.). Naložba bo sprožila nadaljnje pozitivne učinke za razvoj grozdov, saj bo privabila večje število industrijskih dobaviteljev in dodatne naložbe. Grozdenje bo pospešilo razvoj Zahodnega Podonavja, saj bo zaradi bližine prineslo zunanjo ekonomijo obsega in ustvarilo polje za inovacije in infrastrukturni napredek. |
| --- | --- |

—

Upravičenka je bila ustanovna članica organizacije Pannon Automotive Cluster (PANAC), ki deluje v tej regiji in dobavitelje iz avtomobilske industrije povezuje z drugimi podjetji (svetovalnimi, finančnimi, logističnimi itd.). Naložba bo sprožila nadaljnje pozitivne učinke za razvoj grozdov, saj bo privabila večje število industrijskih dobaviteljev in dodatne naložbe. Grozdenje bo pospešilo razvoj Zahodnega Podonavja, saj bo zaradi bližine prineslo zunanjo ekonomijo obsega in ustvarilo polje za inovacije in infrastrukturni napredek.

| — | Upravičenka organizira redna (notranja in zunanja) usposabljanja za zaposlene in s tem prispeva k prenosu znanja v regiji. |
| --- | --- |

—

Upravičenka organizira redna (notranja in zunanja) usposabljanja za zaposlene in s tem prispeva k prenosu znanja v regiji.

5.5.2   Ustreznost pomoči

Ustreznost pomoči

| (57) | Madžarski organi so pojasnili, da so pred odločitvijo o odobritvi pomoči z namenom pospešitve regionalnega razvoja Zahodnega Podonavja obravnavali druge ukrepe, na primer za nadaljnji razvoj javne infrastrukture ali izboljšanje izobraževalnega sistema. Vendar so bili v prejšnjih letih že sprejeti naslednji splošni ukrepi:






  — | izgradnja avtoceste M1, ki povezuje Budimpešto in avstrijsko-madžarsko mejo in poteka čez regijo Zahodnega Podonavja, |
| --- | --- | --- |

(57)

Madžarski organi so pojasnili, da so pred odločitvijo o odobritvi pomoči z namenom pospešitve regionalnega razvoja Zahodnega Podonavja obravnavali druge ukrepe, na primer za nadaljnji razvoj javne infrastrukture ali izboljšanje izobraževalnega sistema. Vendar so bili v prejšnjih letih že sprejeti naslednji splošni ukrepi:

—

izgradnja avtoceste M1, ki povezuje Budimpešto in avstrijsko-madžarsko mejo in poteka čez regijo Zahodnega Podonavja,

| — | vzpostavitev poslovnega parka v mestu Győr, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev poslovnega parka v mestu Győr,

| — | obnovitvena dela na železniški liniji Budimpešta–Győr–Hegyeshalom, |
| --- | --- |

—

obnovitvena dela na železniški liniji Budimpešta–Győr–Hegyeshalom,

| — | nekateri ukrepi na področju izobraževanja, na primer odobritev univerzitetne stopnje na eni od lokalnih visokošolskih ustanov (univerza Széchenyi István). |
| --- | --- |

—

nekateri ukrepi na področju izobraževanja, na primer odobritev univerzitetne stopnje na eni od lokalnih visokošolskih ustanov (univerza Széchenyi István).

| (58) | Klub zgoraj omenjenim ukrepom je regija še vedno premalo razvita v primerjavi z nekaterimi sosedskimi regijami (Gradiščanska in Bratislava) in povprečjem v Evropski uniji v smislu BDP na prebivalca, stopnje zaposlovanja, infrastrukture in izobraževanja. |
| --- | --- |

(58)

Klub zgoraj omenjenim ukrepom je regija še vedno premalo razvita v primerjavi z nekaterimi sosedskimi regijami (Gradiščanska in Bratislava) in povprečjem v Evropski uniji v smislu BDP na prebivalca, stopnje zaposlovanja, infrastrukture in izobraževanja.

| (59) | Sklenjeno je bilo, da je državna pomoč za ta velik naložbeni projekt najbolj učinkovit instrument za doseganje in spodbujanje razvoja v regiji. Poleg tega so madžarski organi poudarili, da tudi, če se pomoč obravnava kot selektiven ukrep, je bila zagotovljena na osnovi shem pomoči, ki so upravičene tudi do vseh drugih investitorjev na Madžarskem, če ti izpolnjujejo posebna merila, določena z zakonodajo. |
| --- | --- |

(59)

Sklenjeno je bilo, da je državna pomoč za ta velik naložbeni projekt najbolj učinkovit instrument za doseganje in spodbujanje razvoja v regiji. Poleg tega so madžarski organi poudarili, da tudi, če se pomoč obravnava kot selektiven ukrep, je bila zagotovljena na osnovi shem pomoči, ki so upravičene tudi do vseh drugih investitorjev na Madžarskem, če ti izpolnjujejo posebna merila, določena z zakonodajo.

5.5.3   Spodbujevalni učinek/hipotetični scenarij

Spodbujevalni učinek/hipotetični scenarij

| (60) | Madžarska je predložila informacije v dokaz tega, da pomoč spada v okvir Scenarija 2 sporočila o podrobni oceni pomoči, saj upravičeni družbi nudi spodbudo za izvedbo celotne naložbe v obrat v mestu Győr in ne za delno naložbo v [lokacijo 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] in delno naložbo v [lokacijo 2 v regiji EGP, ki je upravičena do pomoči in v skladu s členom 107(3)(c) PDEU]. Madžarska je predvsem predložila relevantne, pristne in aktualne dokumente podjetja, ki prikazujejo večstopenjski proces odločanja v zvezi z lokacijo naložbe ter vsebujejo finančne podatke za hipotetični scenarij, kar je oboje opisano spodaj. |
| --- | --- |

(60)

Madžarska je predložila informacije v dokaz tega, da pomoč spada v okvir Scenarija 2 sporočila o podrobni oceni pomoči, saj upravičeni družbi nudi spodbudo za izvedbo celotne naložbe v obrat v mestu Győr in ne za delno naložbo v [lokacijo 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] in delno naložbo v [lokacijo 2 v regiji EGP, ki je upravičena do pomoči in v skladu s členom 107(3)(c) PDEU]. Madžarska je predvsem predložila relevantne, pristne in aktualne dokumente podjetja, ki prikazujejo večstopenjski proces odločanja v zvezi z lokacijo naložbe ter vsebujejo finančne podatke za hipotetični scenarij, kar je oboje opisano spodaj.

Proces odločanja upravičene družbe

| (61) | V skupini VW se odločitve o naložbah sprejemajo na podlagi večstopenjskega procesa odločanja, v katerem določevalci različna mesta analizirajo s postopkom konkurenčne primerjave. Glavne stopnje procesa so: (1) Dolgoročno načrtovanje prodaje (LAP) in načrtovanje ciklov, (2) Razvoj izdelkov, odločitve o izdelkih in predizbor lokacij ter (3) Odločitve o naložbah in lokacijah. |
| --- | --- |

(61)

V skupini VW se odločitve o naložbah sprejemajo na podlagi večstopenjskega procesa odločanja, v katerem določevalci različna mesta analizirajo s postopkom konkurenčne primerjave. Glavne stopnje procesa so: (1) Dolgoročno načrtovanje prodaje (LAP) in načrtovanje ciklov, (2) Razvoj izdelkov, odločitve o izdelkih in predizbor lokacij ter (3) Odločitve o naložbah in lokacijah.

| (62) | Postopek odločanja v zvezi s priglašeno naložbo je sledil temu splošnemu procesu. Ker gre za naložbo pravno neodvisne blagovne znamke AUDI, je morala biti glavna odločitev sprejeta na ravni blagovne znamke, potrjena pa na ravni skupine. |
| --- | --- |

(62)

Postopek odločanja v zvezi s priglašeno naložbo je sledil temu splošnemu procesu. Ker gre za naložbo pravno neodvisne blagovne znamke AUDI, je morala biti glavna odločitev sprejeta na ravni blagovne znamke, potrjena pa na ravni skupine.

| (63) | Uvedba novih izdelkov v okviru skupine VW sledi tako imenovanemu procesu ustvarjanja izdelkov (PEP), ki obsega od načrtovanja izdelkov do zagona proizvodnje (SOP). Proces ustvarjanja izdelkov je sestavljen iz štirih glavnih stopenj, ki so opisane v spodnjem diagramu:



  Dolgoročno načrtovanje prodaje (LAP)
  Odločitve o izdelku / Predizbor lokacij
  Naložba v izvajanje projekta
  Zagon proizvodnje
  Odločitve o naložbah in lokaciji proizvodnje
  [...] |
| --- | --- |

(63)

Uvedba novih izdelkov v okviru skupine VW sledi tako imenovanemu procesu ustvarjanja izdelkov (PEP), ki obsega od načrtovanja izdelkov do zagona proizvodnje (SOP). Proces ustvarjanja izdelkov je sestavljen iz štirih glavnih stopenj, ki so opisane v spodnjem diagramu:

Dolgoročno načrtovanje prodaje (LAP)

Odločitve o izdelku / Predizbor lokacij

Naložba v izvajanje projekta

Zagon proizvodnje

Odločitve o naložbah in lokaciji proizvodnje

[...]

(1)   Dolgoročno načrtovanje prodaje in načrtovanje ciklov

Dolgoročno načrtovanje prodaje in načrtovanje ciklov

| (64) | Izhodišče je faza dolgoročnega načrtovanja prodaje, v kateri se analizirajo napovedi za razvoj trga in potencialno povpraševanje ter tržna nihanja. V tej fazi se predvidi razvoj izdelkov za [...] let vnaprej in se določi, katere dodatne proizvodnje zmogljivosti je treba zgraditi oziroma, katere so potrebne prilagoditve obstoječih zmogljivosti. Faza LAP se odraža v letnih ciklih načrtovanja (PR), ki jih sklene nadzorni svet Skupine in ki vsebujejo finančni okvir načrtovanih naložb. |
| --- | --- |

(64)

Izhodišče je faza dolgoročnega načrtovanja prodaje, v kateri se analizirajo napovedi za razvoj trga in potencialno povpraševanje ter tržna nihanja. V tej fazi se predvidi razvoj izdelkov za [...] let vnaprej in se določi, katere dodatne proizvodnje zmogljivosti je treba zgraditi oziroma, katere so potrebne prilagoditve obstoječih zmogljivosti. Faza LAP se odraža v letnih ciklih načrtovanja (PR), ki jih sklene nadzorni svet Skupine in ki vsebujejo finančni okvir načrtovanih naložb.

| (65) | V podjetju AUDI AG načrtovanje temelji na konsolidiranem postopku dolgoročnega načrtovanja prodaje skupine VW. Že v ciklu načrtovanj leta [20xx] je skupina zaznala potrebo po povečanju proizvodnih zmogljivosti za vozila iz segmentov A0 in A. Na tej stopnji niso bile nobeni lokaciji dodeljene dodatne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(65)

V podjetju AUDI AG načrtovanje temelji na konsolidiranem postopku dolgoročnega načrtovanja prodaje skupine VW. Že v ciklu načrtovanj leta [20xx] je skupina zaznala potrebo po povečanju proizvodnih zmogljivosti za vozila iz segmentov A0 in A. Na tej stopnji niso bile nobeni lokaciji dodeljene dodatne zmogljivosti.

| (66) | Glede na že visoko stopnjo izkoriščenosti proizvodnih zmogljivosti v obstoječih proizvodnih obratih vozil je se je v tej fazi pokazalo, da obstoječe zmogljivosti dolgoročno ne bi zadoščale za pokrivanje potreb glede na predviden obseg rasti prodaje. |
| --- | --- |

(66)

Glede na že visoko stopnjo izkoriščenosti proizvodnih zmogljivosti v obstoječih proizvodnih obratih vozil je se je v tej fazi pokazalo, da obstoječe zmogljivosti dolgoročno ne bi zadoščale za pokrivanje potreb glede na predviden obseg rasti prodaje.

(2)   Razvoj izdelkov, odločitve o izdelkih in predizbor lokacij

Razvoj izdelkov, odločitve o izdelkih in predizbor lokacij

| (67) | V tej fazi sodeluje več oddelkov podjetja AUDI, skupina VW in zadevni proizvodni obrati, ki skupaj sprejmejo odločitve o izdelkih in opravijo predizbor lokacij. Osrednjo in vodilno vlogo v tej fazi zavzame nadzorni oddelek Skupine [...]. |
| --- | --- |

(67)

V tej fazi sodeluje več oddelkov podjetja AUDI, skupina VW in zadevni proizvodni obrati, ki skupaj sprejmejo odločitve o izdelkih in opravijo predizbor lokacij. Osrednjo in vodilno vlogo v tej fazi zavzame nadzorni oddelek Skupine [...].

| (68) | Prvi korak druge faze je proces razvoja izdelkov, ki se v skladu z notranjimi pravili upravičene družbe začne vsaj [...] pred načrtovanim zagonom proizvodnje. Ker priglašeni projekt vključuje štiri modele, je bila odločitev o izvedljivosti projekta sprejeta v različnih trenutkih in z različnimi datumi zagona proizvodnje za te modele (20). |
| --- | --- |

(68)

Prvi korak druge faze je proces razvoja izdelkov, ki se v skladu z notranjimi pravili upravičene družbe začne vsaj [...] pred načrtovanim zagonom proizvodnje. Ker priglašeni projekt vključuje štiri modele, je bila odločitev o izvedljivosti projekta sprejeta v različnih trenutkih in z različnimi datumi zagona proizvodnje za te modele (20).

20

| (69) | Za odločitev o izdelkih, tj. odločitev za proizvodnjo izdelka, predlaganega v fazi LAP, mora razvoj izdelka doseči vnaprej določeno stopnjo izvedljivosti. Pričakovani prihodek, ki naj bi ga ustvarili novi izdelki, se primerja s potrebnimi stroški proizvodnje (ki vključujejo naložbo). Da se lahko predvidi strošek proizvodnje, se lokacija najprej določi hipotetično kot predpostavka v načrtovanju (lokacija objekta). Lokacija objekta se uporabi za določanje prve strukture izdatkov in okvira projekta. Ne določa specifične proizvodne lokacije, temveč služi zgolj kot osnova za oceno predvidenih stroškov proizvodnje. |
| --- | --- |

(69)

Za odločitev o izdelkih, tj. odločitev za proizvodnjo izdelka, predlaganega v fazi LAP, mora razvoj izdelka doseči vnaprej določeno stopnjo izvedljivosti. Pričakovani prihodek, ki naj bi ga ustvarili novi izdelki, se primerja s potrebnimi stroški proizvodnje (ki vključujejo naložbo). Da se lahko predvidi strošek proizvodnje, se lokacija najprej določi hipotetično kot predpostavka v načrtovanju (lokacija objekta). Lokacija objekta se uporabi za določanje prve strukture izdatkov in okvira projekta. Ne določa specifične proizvodne lokacije, temveč služi zgolj kot osnova za oceno predvidenih stroškov proizvodnje.

| (70) | [...]; ko gre za povsem nov izdelek [...], lokacija objekta običajno temelji na kazalnikih uspešnosti, kar pomeni, da se kot prva hipotetična možnost izbere lokacija z najboljšimi rezultati kar zadeva učinkovitost. V praksi se upoštevajo tudi dodatna merila, kot so proste zmogljivosti ali primerne strukture. Medtem ko je pri izračunih, ki zadevajo odločitve o izdelkih najpomembnejši faktor dobičkonosnost izdelka, se razvijajo in analizirajo tudi možne alternativne lokacije. |
| --- | --- |

(70)

[...]; ko gre za povsem nov izdelek [...], lokacija objekta običajno temelji na kazalnikih uspešnosti, kar pomeni, da se kot prva hipotetična možnost izbere lokacija z najboljšimi rezultati kar zadeva učinkovitost. V praksi se upoštevajo tudi dodatna merila, kot so proste zmogljivosti ali primerne strukture. Medtem ko je pri izračunih, ki zadevajo odločitve o izdelkih najpomembnejši faktor dobičkonosnost izdelka, se razvijajo in analizirajo tudi možne alternativne lokacije.

| (71) | Na ravni blagovne znamke sta VAP (odbor za proizvode) in PSK (odbor za strategijo proizvodov) podjetja AUDI AG sprejela odločitve, ki potrjujejo izvedljivost projekta za vse štiri modele. Odločitve so kot prednostno lokacijo za obrate prepoznale [lokacijo 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] za model A3 cabriolet in dele karoserije modela A3 sedan ter lokacijo v mestu Győr za modele A3 sedan, TT coupé in TT roadster. Odločitve sta nato K-VAP/K-PSK potrdila na ravni Skupine. |
| --- | --- |

(71)

Na ravni blagovne znamke sta VAP (odbor za proizvode) in PSK (odbor za strategijo proizvodov) podjetja AUDI AG sprejela odločitve, ki potrjujejo izvedljivost projekta za vse štiri modele. Odločitve so kot prednostno lokacijo za obrate prepoznale [lokacijo 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] za model A3 cabriolet in dele karoserije modela A3 sedan ter lokacijo v mestu Győr za modele A3 sedan, TT coupé in TT roadster. Odločitve sta nato K-VAP/K-PSK potrdila na ravni Skupine.

(3)   Odločitev o naložbi in lokaciji

Odločitev o naložbi in lokaciji

| (72) | Ko je odločitev o proizvodu sprejeta, je naslednji korak izbira najprimernejše lokacije za projekt (tj. odločitev o lokaciji). [Nadzorni odbor Skupine] običajno začne z vsemi proizvodnimi lokacijami skupine Volkswagen in nato izbor zoža na tiste, ki so primerne za naložbo (21). Rezultat tega procesa je, da sta izdelana scenarija za naložbo in proizvodnjo na vsaki možni lokaciji in povzeta v priporočilu. |
| --- | --- |

(72)

Ko je odločitev o proizvodu sprejeta, je naslednji korak izbira najprimernejše lokacije za projekt (tj. odločitev o lokaciji). [Nadzorni odbor Skupine] običajno začne z vsemi proizvodnimi lokacijami skupine Volkswagen in nato izbor zoža na tiste, ki so primerne za naložbo (21). Rezultat tega procesa je, da sta izdelana scenarija za naložbo in proizvodnjo na vsaki možni lokaciji in povzeta v priporočilu.

21

| (73) | Madžarska je pojasnila, da ima pri določanju primernih lokacij integracija dodatnih kapacitet v delno izkoriščene obrate ali razširitev obstoječih obratov načeloma prednost pred naložbami v novogradnje, saj se tako izognemo dodatnim stroškom (npr. za priključitev novega obrata na javno infrastrukturo, vključitev novega obrata v logistično omrežje Skupine itd.). V zadevnem primeru je bila v zgodnji fazi postopka odločanja preučena možnost naložbe v novogradnjo v Vzhodni Evropi, vendar je bila v poznejšem teku odločanja opuščena na ravni blagovne znamke AUDI (22). Zato se je [nadzorni odbor Skupine] pri pregledu primernih lokacij osredotočil na obstoječe obrate skupine. |
| --- | --- |

(73)

Madžarska je pojasnila, da ima pri določanju primernih lokacij integracija dodatnih kapacitet v delno izkoriščene obrate ali razširitev obstoječih obratov načeloma prednost pred naložbami v novogradnje, saj se tako izognemo dodatnim stroškom (npr. za priključitev novega obrata na javno infrastrukturo, vključitev novega obrata v logistično omrežje Skupine itd.). V zadevnem primeru je bila v zgodnji fazi postopka odločanja preučena možnost naložbe v novogradnjo v Vzhodni Evropi, vendar je bila v poznejšem teku odločanja opuščena na ravni blagovne znamke AUDI (22). Zato se je [nadzorni odbor Skupine] pri pregledu primernih lokacij osredotočil na obstoječe obrate skupine.

22

| (74) | Če ocena lokacij ne zajema povsem novih naložb v novogradnje, sta dve glavni vprašanji pri določanju primernih lokacij ti, ali se lahko dodatne kapacitete namestijo v obstoječ obrat (tj. „prostor za razširitev ali prilagoditev“) in ali je obstoječi obrat na izbrani lokaciji primeren za izvajanje načrtovanega projekta (tj. „združljiva struktura“). |
| --- | --- |

(74)

Če ocena lokacij ne zajema povsem novih naložb v novogradnje, sta dve glavni vprašanji pri določanju primernih lokacij ti, ali se lahko dodatne kapacitete namestijo v obstoječ obrat (tj. „prostor za razširitev ali prilagoditev“) in ali je obstoječi obrat na izbrani lokaciji primeren za izvajanje načrtovanega projekta (tj. „združljiva struktura“).

| (75) | Ob upoštevanju teh meril je [nadzorni odbor Skupine] prepoznal štiri možne lokacije. Na osnovi korporativnih dokumentov, ki jih je zagotovila Madžarska, sta družba AUDI in Skupina leta 2009 v [...] obravnavali predhodno oceno štirih naložbenih scenarijev, ki jo je pripravil [nadzorni odbor Skupine] (23).

  Preglednica II


  Možnosti naložb







  Možnost | Opis možnosti |
| --- | --- | --- |
| Možnost A
  ([lokacija 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU], [lokacija 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči], Győr) | Proizvodnja modela A3 sedan na [lokaciji 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU]; konstrukcija ohišja in lakiranje modelov Audi TT (24) in A3 cabriolet na [lokaciji 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] in dostava lakiranih ohišij za sestavo v mesto Győr (HU) |
| Možnost B
  ([lokacija 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU], [lokacija 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči], [lokacija 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] | Proizvodnja modela A3 sedan na [lokaciji 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU]; Proizvodnja modela A3 cabriolet na [lokaciji 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] in proizvodnjo modela Audi TT na [lokaciji 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] |
| Možnost C
  ([lokacija 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU], [lokacija 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] | Proizvodnja modelov A3 sedan in Audi TT na [lokaciji 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU]; Proizvodnja modela A3 cabriolet na [lokaciji 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] |
| Možnost D
  (Győr) | Proizvodnja modelov A3 dedan, A3 cabriolet in Audi TT v mestu Győr (HU) |

(75)

Ob upoštevanju teh meril je [nadzorni odbor Skupine] prepoznal štiri možne lokacije. Na osnovi korporativnih dokumentov, ki jih je zagotovila Madžarska, sta družba AUDI in Skupina leta 2009 v [...] obravnavali predhodno oceno štirih naložbenih scenarijev, ki jo je pripravil [nadzorni odbor Skupine] (23).

23

Preglednica II

Preglednica II

Možnosti naložb

Možnosti naložb

Možnost

Opis možnosti

Možnost A

([lokacija 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU], [lokacija 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči], Győr)

Proizvodnja modela A3 sedan na [lokaciji 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU]; konstrukcija ohišja in lakiranje modelov Audi TT (24) in A3 cabriolet na [lokaciji 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] in dostava lakiranih ohišij za sestavo v mesto Győr (HU)

24

Možnost B

([lokacija 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU], [lokacija 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči], [lokacija 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči]

Proizvodnja modela A3 sedan na [lokaciji 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU]; Proizvodnja modela A3 cabriolet na [lokaciji 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] in proizvodnjo modela Audi TT na [lokaciji 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči]

Možnost C

([lokacija 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU], [lokacija 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči]

Proizvodnja modelov A3 sedan in Audi TT na [lokaciji 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU]; Proizvodnja modela A3 cabriolet na [lokaciji 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči]

Možnost D

(Győr)

Proizvodnja modelov A3 dedan, A3 cabriolet in Audi TT v mestu Győr (HU)

| (76) | Dokumenti podjetja vključujejo in za te možnosti primerjajo stroške proizvodnje za posamezno lokacijo, ki obsegajo stroške naložbe in proizvodne stroške, ki bodo nastali v referenčnem obdobju. |
| --- | --- |

(76)

Dokumenti podjetja vključujejo in za te možnosti primerjajo stroške proizvodnje za posamezno lokacijo, ki obsegajo stroške naložbe in proizvodne stroške, ki bodo nastali v referenčnem obdobju.

| (77) | Glede na omenjene proizvodne stroške in ob upoštevanju dejstva, da je [lokacija 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči], dosegla svoje omejitve v smislu proizvodne zmogljivosti in da bi vsaka dodatna proizvodnja terjala večje strukturne izdatke, je vodstvo Skupine dne [...] 2010 sklenilo, da možnosti A in B izključi iz nadaljnjega načrtovanja, kar je zabeleženo v predloženih zapisnikih sestanka, in družbi AUDI naročilo, da (i) nadaljnjo proizvodnjo vozil načrtuje na lokaciji v mestu Győr; (ii) izdela priporočila za nadzorna odbora VW in AUDI ter za odbor K-VAI (25) (iii) in izvede potrebne ukrepe za pridobitev državne pomoči. |
| --- | --- |

(77)

Glede na omenjene proizvodne stroške in ob upoštevanju dejstva, da je [lokacija 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči], dosegla svoje omejitve v smislu proizvodne zmogljivosti in da bi vsaka dodatna proizvodnja terjala večje strukturne izdatke, je vodstvo Skupine dne [...] 2010 sklenilo, da možnosti A in B izključi iz nadaljnjega načrtovanja, kar je zabeleženo v predloženih zapisnikih sestanka, in družbi AUDI naročilo, da (i) nadaljnjo proizvodnjo vozil načrtuje na lokaciji v mestu Győr; (ii) izdela priporočila za nadzorna odbora VW in AUDI ter za odbor K-VAI (25) (iii) in izvede potrebne ukrepe za pridobitev državne pomoči.

25

| (78) | Na osnovi priporočila s strani [nadzornega odbora Skupine], ki vsebuje primerjave posodobljenih izračunov za možnosti C in D, in ob upoštevanju možnosti regionalne državne pomoči od Madžarske, je odbor K-VAI dne 14. decembra 2010 sklenil, da naložbo umesti v mesto Győr (tj. možnost D). Madžarska je zagotovila dokaze o obravnavani analizi nasprotnih dejstev, ki je opisana v Prilogi 1 k temu sklepa, vendar zaradi poslovnih skrivnosti ni objavljena, in predložila izvod zapisnika sestanka. |
| --- | --- |

(78)

Na osnovi priporočila s strani [nadzornega odbora Skupine], ki vsebuje primerjave posodobljenih izračunov za možnosti C in D, in ob upoštevanju možnosti regionalne državne pomoči od Madžarske, je odbor K-VAI dne 14. decembra 2010 sklenil, da naložbo umesti v mesto Győr (tj. možnost D). Madžarska je zagotovila dokaze o obravnavani analizi nasprotnih dejstev, ki je opisana v Prilogi 1 k temu sklepa, vendar zaradi poslovnih skrivnosti ni objavljena, in predložila izvod zapisnika sestanka.

5.5.4   Sorazmernost pomoči

Sorazmernost pomoči

| (79) | Za dokaz sorazmernosti pomoči se je Madžarska oprla na izračune, uporabljene za spodbujevalni učinek. |
| --- | --- |

(79)

Za dokaz sorazmernosti pomoči se je Madžarska oprla na izračune, uporabljene za spodbujevalni učinek.

| (80) | Končni izračuni, s katerim je Madžarska pojasnila scenarije nasprotnih dejstev in prikazala spodbujevalni učinek, kažejo, da je v primerjavi z možnostjo C možnost D stroškovno manj ugodna za 143,3 milijona EUR (trenutna vrednost v trenutku naložbe upravičenke in odločitve o lokaciji, tj. trenutna vrednost leta 2010). |
| --- | --- |

(80)

Končni izračuni, s katerim je Madžarska pojasnila scenarije nasprotnih dejstev in prikazala spodbujevalni učinek, kažejo, da je v primerjavi z možnostjo C možnost D stroškovno manj ugodna za 143,3 milijona EUR (trenutna vrednost v trenutku naložbe upravičenke in odločitve o lokaciji, tj. trenutna vrednost leta 2010).

| (81) | Ta stroškovna neugodnost znaša 153,8 milijona EUR glede na cene leta 2013 (26), ki je veljavno leto za izračun pomoči in s tem tudi za izračun sorazmernosti. |
| --- | --- |

(81)

Ta stroškovna neugodnost znaša 153,8 milijona EUR glede na cene leta 2013 (26), ki je veljavno leto za izračun pomoči in s tem tudi za izračun sorazmernosti.

26

| (82) | Kljub največji dovoljeni pomoči v višini 133,3 milijona EUR (v trenutni vrednosti iz leta 2013) (27), za možnost D še vedno obstaja stroškovna neugodnost v višini 20,5 milijona EUR. |
| --- | --- |

(82)

Kljub največji dovoljeni pomoči v višini 133,3 milijona EUR (v trenutni vrednosti iz leta 2013) (27), za možnost D še vedno obstaja stroškovna neugodnost v višini 20,5 milijona EUR.

27

| (83) | Madžarska meni, da je pomoč sorazmerna, saj slabosti lokacije ne nadomesti v celoti. |
| --- | --- |

(83)

Madžarska meni, da je pomoč sorazmerna, saj slabosti lokacije ne nadomesti v celoti.

5.5.5   Negativni učinki pomoči na konkurenco in trgovanje

Negativni učinki pomoči na konkurenco in trgovanje

| (84) | Madžarska poudarja, da regionalna pomoč služi izključno kot nadomestilo za dodatne stroške možnosti D (razširitev proizvodnega obrata v mestu Győr) glede na možnost C (proizvodnja v obstoječih obratih na [lokaciji 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU] in [lokaciji 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči]). Pomoč je sorazmerna in ne vpliva na konkurenco, saj bi se naložbeni projekt in iz njega izhajajoči vplivi na konkurenco in trgovanje zgodili v vsakem primeru. |
| --- | --- |

(84)

Madžarska poudarja, da regionalna pomoč služi izključno kot nadomestilo za dodatne stroške možnosti D (razširitev proizvodnega obrata v mestu Győr) glede na možnost C (proizvodnja v obstoječih obratih na [lokaciji 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU] in [lokaciji 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči]). Pomoč je sorazmerna in ne vpliva na konkurenco, saj bi se naložbeni projekt in iz njega izhajajoči vplivi na konkurenco in trgovanje zgodili v vsakem primeru.

5.6   KOMENTARJI MADŽARSKE O ZAKONITOSTI UKREPA

KOMENTARJI MADŽARSKE O ZAKONITOSTI UKREPA

| (85) | Madžarski organi so prepričani, da se pomoč ne more smatrati za protizakonito v smislu pomena člena 1 (f) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (28) (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba). V tem kontekstu madžarski organi pojasnjujejo naslednje: |
| --- | --- |

(85)

Madžarski organi so prepričani, da se pomoč ne more smatrati za protizakonito v smislu pomena člena 1 (f) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (28) (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba). V tem kontekstu madžarski organi pojasnjujejo naslednje:

28

| (86) | Člen 108 (3) PDEU države članice zavezuje k temu, da načrtovane ukrepe pomoči sporočajo Komisiji. S sprejetjem Uredbe o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe (29) je Komisija to dolžnost omejila na ukrepe, ki presegajo prag za priglasitev. Madžarski organi so si to določbo razlagali v smislu, da se lahko ukrepi pomoči, ki ne presegajo praga za priglasitev in so v okviru obstoječe sheme, v vseh primerih odobrijo in uveljavijo v okviru pristojnosti držav članic. |
| --- | --- |

(86)

Člen 108 (3) PDEU države članice zavezuje k temu, da načrtovane ukrepe pomoči sporočajo Komisiji. S sprejetjem Uredbe o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe (29) je Komisija to dolžnost omejila na ukrepe, ki presegajo prag za priglasitev. Madžarski organi so si to določbo razlagali v smislu, da se lahko ukrepi pomoči, ki ne presegajo praga za priglasitev in so v okviru obstoječe sheme, v vseh primerih odobrijo in uveljavijo v okviru pristojnosti držav članic.

29

| (87) | Madžarska nadalje trdi, da je ta razlaga skladna tudi z določbami iz IDAC, ki po njihovem potrjuje, da države članice ohranijo možnost odobritve pomoči do ravni, ki ustreza najvišjemu dovoljenemu znesku, ki ga naložba z upravičenimi stroški v višini 100 milijonov EUR lahko prejme v skladu z veljavnimi predpisi, tudi če je Komisija podala negativno mnenje (30). |
| --- | --- |

(87)

Madžarska nadalje trdi, da je ta razlaga skladna tudi z določbami iz IDAC, ki po njihovem potrjuje, da države članice ohranijo možnost odobritve pomoči do ravni, ki ustreza najvišjemu dovoljenemu znesku, ki ga naložba z upravičenimi stroški v višini 100 milijonov EUR lahko prejme v skladu z veljavnimi predpisi, tudi če je Komisija podala negativno mnenje (30).

30

| (88) | Poleg tega Komisija ni nikoli podvomila v ta pristop in razlago, ne v okviru trenutnega postopka obveščanja in ne v prejšnjih obvestilih, ki so jih izvedli madžarski organi (31), zato Madžarska meni, da si je Komisija obveznost obveščanja držav članic razlagala na podoben način kot madžarski organi v preteklosti (32). |
| --- | --- |

(88)

Poleg tega Komisija ni nikoli podvomila v ta pristop in razlago, ne v okviru trenutnega postopka obveščanja in ne v prejšnjih obvestilih, ki so jih izvedli madžarski organi (31), zato Madžarska meni, da si je Komisija obveznost obveščanja držav članic razlagala na podoben način kot madžarski organi v preteklosti (32).

31

32

| (89) | Poleg tega madžarski organi poudarjajo tudi, da glede na uveljavljeno sodno prakso Evropskih sodišč (33) države članice, ki izpolnijo svojo obveznost obveščanja v skladu s členom 108(3) PDEU, ne morejo biti v slabšem položaju kot tiste, ki te dolžnosti ne izpolnijo, saj bi bilo to v nasprotju s temeljnim namenom člena 108(3) PDEU. Zato bi razlaga, ki državam članicam ne bi dovoljevala odobritve pomoči do praga individualne priglasitve, ravno tako nasprotovala sodni praksi in imela daljnosežne negativne posledice tako za države članice kot za upravičence do pomoči. |
| --- | --- |

(89)

Poleg tega madžarski organi poudarjajo tudi, da glede na uveljavljeno sodno prakso Evropskih sodišč (33) države članice, ki izpolnijo svojo obveznost obveščanja v skladu s členom 108(3) PDEU, ne morejo biti v slabšem položaju kot tiste, ki te dolžnosti ne izpolnijo, saj bi bilo to v nasprotju s temeljnim namenom člena 108(3) PDEU. Zato bi razlaga, ki državam članicam ne bi dovoljevala odobritve pomoči do praga individualne priglasitve, ravno tako nasprotovala sodni praksi in imela daljnosežne negativne posledice tako za države članice kot za upravičence do pomoči.

33

| (90) | V skladu z zgoraj omenjenimi predpisi so se madžarski organi odločili, da predložijo izvzeto pomoč v korist družbe AHM na osnovi obstoječe sheme pomoči (XR 47/2011). Kljub temu odobreni znesek ni presegel veljavnega praga priglasitve, medtem ko je bil del pomoči, ki je presegel prag, v končni odločitvi Komisije odobren pogojno. Madžarski organi trdijo, da znesek pomoči nad pragom priglasitve ni bil izplačan in tudi ne bo izplačan brez Komisijine odobritve. |
| --- | --- |

(90)

V skladu z zgoraj omenjenimi predpisi so se madžarski organi odločili, da predložijo izvzeto pomoč v korist družbe AHM na osnovi obstoječe sheme pomoči (XR 47/2011). Kljub temu odobreni znesek ni presegel veljavnega praga priglasitve, medtem ko je bil del pomoči, ki je presegel prag, v končni odločitvi Komisije odobren pogojno. Madžarski organi trdijo, da znesek pomoči nad pragom priglasitve ni bil izplačan in tudi ne bo izplačan brez Komisijine odobritve.

| (91) | Tako so madžarski organi mnenja, da so v celoti izpolnili svojo dolžnost obveščanja Komisije o pomoči nad pragom priglasitve; zaradi česar pomoč v korist družbe AHM ne predstavlja „nezakonite pomoči“. |
| --- | --- |

(91)

Tako so madžarski organi mnenja, da so v celoti izpolnili svojo dolžnost obveščanja Komisije o pomoči nad pragom priglasitve; zaradi česar pomoč v korist družbe AHM ne predstavlja „nezakonite pomoči“.

6.   OCENA UKREPA/POMOČI

OCENA UKREPA/POMOČI

6.1   OBSTOJ POMOČI

OBSTOJ POMOČI

| (92) | Finančna podpora v obliki neposrednih nepovratnih sredstev in korporativne davčne olajšave je bila/bo podeljena s strani madžarskih organov in se financira iz splošnega proračuna države. Podpora se tako podeli državi članici in iz državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(92)

Finančna podpora v obliki neposrednih nepovratnih sredstev in korporativne davčne olajšave je bila/bo podeljena s strani madžarskih organov in se financira iz splošnega proračuna države. Podpora se tako podeli državi članici in iz državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU.

| (93) | Ker se pomoč dodeljuje eni družbi, družbi AHM, je ukrep selektiven. |
| --- | --- |

(93)

Ker se pomoč dodeljuje eni družbi, družbi AHM, je ukrep selektiven.

| (94) | Finančna podpora v obliki korporativne davčne olajšave podjetje odvezuje stroškov, ki bi jih sicer moralo prevzeti. Finančna podpora v obliki neposrednih nepovratnih sredstev podjetju zagotavlja prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi imelo. Zato za podjetje predstavlja gospodarsko prednost pred konkurenti. |
| --- | --- |

(94)

Finančna podpora v obliki korporativne davčne olajšave podjetje odvezuje stroškov, ki bi jih sicer moralo prevzeti. Finančna podpora v obliki neposrednih nepovratnih sredstev podjetju zagotavlja prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi imelo. Zato za podjetje predstavlja gospodarsko prednost pred konkurenti.

| (95) | Finančna podpora je bila podeljena oziroma se bo podelila za naložbo v avtomobilski sektor, v katerem poteka intenzivno trgovanje med državami članicami in ki delno nadomešča dobavo polizdelkov iz drugih držav članic. Zato ukrep vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(95)

Finančna podpora je bila podeljena oziroma se bo podelila za naložbo v avtomobilski sektor, v katerem poteka intenzivno trgovanje med državami članicami in ki delno nadomešča dobavo polizdelkov iz drugih držav članic. Zato ukrep vpliva na trgovino med državami članicami.

| (96) | Favoriziranje družbe AHM in njene proizvodnje pomeni, da je konkurenca izkrivljena oz. je obstajala grožnja za njeno izkrivljanje. |
| --- | --- |

(96)

Favoriziranje družbe AHM in njene proizvodnje pomeni, da je konkurenca izkrivljena oz. je obstajala grožnja za njeno izkrivljanje.

| (97) | Posledično Komisija ugotavlja, da načrtovani ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(97)

Posledično Komisija ugotavlja, da načrtovani ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

6.2   ZAKONITOST UKREPA POMOČI

ZAKONITOST UKREPA POMOČI

| (98) | Komisija navaja, da so madžarski organi priglasili celoten paket pomoči za družbo AHM, vendar je bil s strani Komisije pogojno odobren samo znesek, ki presega prag priglasitve, medtem ko je bil znesek pod pragom priglasitve izplačan na osnovi skupinsko izvzete sheme pomoči. Komisija zato meni, da ta pristop krši člen 108(3) PDEU in je pomoč zato nezakonita, kot je določeno v členu 1(f) postopkovne uredbe. |
| --- | --- |

(98)

Komisija navaja, da so madžarski organi priglasili celoten paket pomoči za družbo AHM, vendar je bil s strani Komisije pogojno odobren samo znesek, ki presega prag priglasitve, medtem ko je bil znesek pod pragom priglasitve izplačan na osnovi skupinsko izvzete sheme pomoči. Komisija zato meni, da ta pristop krši člen 108(3) PDEU in je pomoč zato nezakonita, kot je določeno v členu 1(f) postopkovne uredbe.

| (99) | Komisija se ne strinja z argumenti, ki jih madžarski organi navajajo v zvezi z razlago Uredbe o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe. V skladu s členom 7(e) Uredbe o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe velja dolžnost priglasitve iz člena 108(3) PDEU, če skupni znesek pomoči iz vseh virov presega 75 odstotkov najvišjega dovoljenega zneska pomoči, ki bi jo naložba z upravičenimi stroški v višini 100 milijonov EUR lahko prejela, kar uveljavlja standardno zgornjo mejo pomoči za velika podjetja v odobreni karti regionalne pomoči na datum odobritve pomoči. Ta predpis, ki ustreza odstavku 64 Smernic 2007–2013, je bil prevzet v členu 6(2) Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 (34) („USSI“). |
| --- | --- |

(99)

Komisija se ne strinja z argumenti, ki jih madžarski organi navajajo v zvezi z razlago Uredbe o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe. V skladu s členom 7(e) Uredbe o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe velja dolžnost priglasitve iz člena 108(3) PDEU, če skupni znesek pomoči iz vseh virov presega 75 odstotkov najvišjega dovoljenega zneska pomoči, ki bi jo naložba z upravičenimi stroški v višini 100 milijonov EUR lahko prejela, kar uveljavlja standardno zgornjo mejo pomoči za velika podjetja v odobreni karti regionalne pomoči na datum odobritve pomoči. Ta predpis, ki ustreza odstavku 64 Smernic 2007–2013, je bil prevzet v členu 6(2) Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 (34) („USSI“).

iz vseh virov

34

| (100) | Sheme pomoči, ki so jih madžarski organi uporabili za paket pomoči za družbo AHM, se sklicujejo na člen 7(e) Uredbe o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe in odstavek 64 Smernic 2007–2013. |
| --- | --- |

(100)

Sheme pomoči, ki so jih madžarski organi uporabili za paket pomoči za družbo AHM, se sklicujejo na člen 7(e) Uredbe o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe in odstavek 64 Smernic 2007–2013.

| (101) | Upravičeni stroški za naložbo presegajo 100 milijonov EUR in skupni znesek pomoči (nepovratna sredstva in davčna olajšava) je višji od praga priglasitve. V izračunu praga priglasitve se mora upoštevati pomoč iz vseh virov. To stališče je Komisija potrdila v prejšnjem primeru (SA.32036 – primer Mondi Swiecie (35)). Ko je ta prag presežen, paket pomoči v celoti (36) spada zunaj okvira Uredbe o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe in ga je treba priglasiti Komisiji, ki bo na osnovi veljavnih smernic ocenila njegovo primernost. Komisija je v tem kontekstu paket pomoči, ki so ga priglasili madžarski organi, ocenila na osnovi meril splošne združljivosti iz Smernic 2007–2013 in v odločitvi o sprožitvi postopka sklenila, da so bila ta merila sicer upoštevana, vendar, da ima dvome v zvezi z upoštevanjem tržnih pragov, določenih v odstavku 68 Smernic 2007–2013. Zato bi bilo v nasprotju z veljavnimi predpisi, če se merila združljivosti iz Smernic 2007–2013 uporabijo za priglašeni paket pomoči in se smatra, da se lahko znesek pod pragom priglasitve na osnovi obstoječih shem in določb Uredbe o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe zakonito odobri, še preden Komisija sprejme odločitev o priglašenem ukrepu pomoči. |
| --- | --- |

(101)

Upravičeni stroški za naložbo presegajo 100 milijonov EUR in skupni znesek pomoči (nepovratna sredstva in davčna olajšava) je višji od praga priglasitve. V izračunu praga priglasitve se mora upoštevati pomoč iz vseh virov. To stališče je Komisija potrdila v prejšnjem primeru (SA.32036 – primer Mondi Swiecie (35)). Ko je ta prag presežen, paket pomoči v celoti (36) spada zunaj okvira Uredbe o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe in ga je treba priglasiti Komisiji, ki bo na osnovi veljavnih smernic ocenila njegovo primernost. Komisija je v tem kontekstu paket pomoči, ki so ga priglasili madžarski organi, ocenila na osnovi meril splošne združljivosti iz Smernic 2007–2013 in v odločitvi o sprožitvi postopka sklenila, da so bila ta merila sicer upoštevana, vendar, da ima dvome v zvezi z upoštevanjem tržnih pragov, določenih v odstavku 68 Smernic 2007–2013. Zato bi bilo v nasprotju z veljavnimi predpisi, če se merila združljivosti iz Smernic 2007–2013 uporabijo za priglašeni paket pomoči in se smatra, da se lahko znesek pod pragom priglasitve na osnovi obstoječih shem in določb Uredbe o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe zakonito odobri, še preden Komisija sprejme odločitev o priglašenem ukrepu pomoči.

35

36

| (102) | Glede na opombo iz odstavka 56 IDAC je Komisija predhodno zavrnila argument, da je njena pristojnost za preučitev združljivosti ukrepa pomoči v okviru IDAC omejena na delež zneska zaprošene pomoči, ki je nad pragom priglasitve (37). Komisija mora spomniti na svojo obveznost, da na podlagi podrobnejše ocene preveri spodbujevalni učinek in sorazmernost ukrepov pomoči, za katere velja navedena podrobna ocena, tj. regionalno pomoč, ki jo je treba priglasiti, dodeljeno velikim naložbenim projektom, ki izpolnjujejo zadevne pogoje iz Smernic 2007–2013. |
| --- | --- |

(102)

Glede na opombo iz odstavka 56 IDAC je Komisija predhodno zavrnila argument, da je njena pristojnost za preučitev združljivosti ukrepa pomoči v okviru IDAC omejena na delež zneska zaprošene pomoči, ki je nad pragom priglasitve (37). Komisija mora spomniti na svojo obveznost, da na podlagi podrobnejše ocene preveri spodbujevalni učinek in sorazmernost ukrepov pomoči, za katere velja navedena podrobna ocena, tj. regionalno pomoč, ki jo je treba priglasiti, dodeljeno velikim naložbenim projektom, ki izpolnjujejo zadevne pogoje iz Smernic 2007–2013.

37

| (103) | Kar zadeva možnost odobritve pomoči do praga priglasitve, določenega v členu 6(2) USSI, je pomembno poudariti, da besedilo opombe iz odstavka 56 sporočila o podrobni oceni navaja samo, da države članice ohranijo možnost odobritve pomoči do praga priglasitve. Logika sestave veljavnih predpisov (Uredba o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe, Smernice 2007–2013, IDAC) je, da ko je znesek pomoči iz vseh virov omejen na prag priglasitve, državi članici projekta ni treba predložiti Komisiji v podrobno oceno in lahko ukrep pomoči izvede v skladu s pogoji iz Uredbe o skupinskih izjemah. Vendar ko se država članica odloči odobriti paket pomoči, ki presega prag priglasitve, postane celoten znesek predmet obveznosti priglasitve, njegova združljivost pa se oceni na osnovi veljavnih smernic. Ravno to je izraženo tudi v uvodni izjavi 7 USSI, kjer je navedeno, da „za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, ki ni zajeta v tej uredbi, mora veljati dolžnost priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe. Ta uredba ne bi smela posegati v možnost držav članic, da priglasijo pomoč, katere cilji ustrezajo ciljem, ki jih zajema ta uredba. Komisija bo ocenila tako pomoč predvsem na podlagi pogojev, določenih v tej uredbi, in v skladu z merili, določenimi v posebnih smernicah ali okvirih, ki jih je sprejela Komisija, kadar koli zadevni ukrep pomoči spada v področje uporabe takega posebnega instrumenta.“ |
| --- | --- |

(103)

Kar zadeva možnost odobritve pomoči do praga priglasitve, določenega v členu 6(2) USSI, je pomembno poudariti, da besedilo opombe iz odstavka 56 sporočila o podrobni oceni navaja samo, da države članice ohranijo možnost odobritve pomoči do praga priglasitve. Logika sestave veljavnih predpisov (Uredba o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe, Smernice 2007–2013, IDAC) je, da ko je znesek pomoči iz vseh virov omejen na prag priglasitve, državi članici projekta ni treba predložiti Komisiji v podrobno oceno in lahko ukrep pomoči izvede v skladu s pogoji iz Uredbe o skupinskih izjemah. Vendar ko se država članica odloči odobriti paket pomoči, ki presega prag priglasitve, postane celoten znesek predmet obveznosti priglasitve, njegova združljivost pa se oceni na osnovi veljavnih smernic. Ravno to je izraženo tudi v uvodni izjavi 7 USSI, kjer je navedeno, da „za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, ki ni zajeta v tej uredbi, mora veljati dolžnost priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe. Ta uredba ne bi smela posegati v možnost držav članic, da priglasijo pomoč, katere cilji ustrezajo ciljem, ki jih zajema ta uredba. Komisija bo ocenila tako pomoč predvsem na podlagi pogojev, določenih v tej uredbi, in v skladu z merili, določenimi v posebnih smernicah ali okvirih, ki jih je sprejela Komisija, kadar koli zadevni ukrep pomoči spada v področje uporabe takega posebnega instrumenta.“

| (104) | Preden Komisija sprejme odločitev o priglašeni pomoči, lahko država članica priglasitev umakne in pomoč odobri na osnovi veljavne uredbe o skupinskih izjemah, če se znesek pomoči zmanjša do praga priglasitve ali znaša manj od praga priglasitve in so upoštevani vsi predpisi veljavnih skupinskih izjem. |
| --- | --- |

(104)

Preden Komisija sprejme odločitev o priglašeni pomoči, lahko država članica priglasitev umakne in pomoč odobri na osnovi veljavne uredbe o skupinskih izjemah, če se znesek pomoči zmanjša do praga priglasitve ali znaša manj od praga priglasitve in so upoštevani vsi predpisi veljavnih skupinskih izjem.

| (105) | Madžarski organi se sklicujejo na prejšnjo prakso odločanja Komisije (38). Komisija meni, da okoliščine v citiranem primeru IBIDEN niso primerljive z zadevnim primerom, saj ima drugačno pravno podlago (Smernice 2000–2006) in VSO 2002 (39) in zanj ne veljajo Uredba o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe in Smernice 2007–2013. V vsakem primeru je Komisija v zadnjih letih razvila drugačno prakso odločanja (npr. v zgoraj omenjenih primerih Mondi in BMW). |
| --- | --- |

(105)

Madžarski organi se sklicujejo na prejšnjo prakso odločanja Komisije (38). Komisija meni, da okoliščine v citiranem primeru IBIDEN niso primerljive z zadevnim primerom, saj ima drugačno pravno podlago (Smernice 2000–2006) in VSO 2002 (39) in zanj ne veljajo Uredba o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe in Smernice 2007–2013. V vsakem primeru je Komisija v zadnjih letih razvila drugačno prakso odločanja (npr. v zgoraj omenjenih primerih Mondi in BMW).

38

39

| (106) | Končno, na zgornje zaključke ne vpliva argument, ki ga je vzpostavila sodna praksa, da države članice, ki izpolnijo svojo dolžnost obveščanja v skladu s členom 108(3) PDEU, ne morejo biti v slabšem položaju kot tiste, ki te dolžnosti niso izpolnile. Komisija navaja, da je bil ta argument v citirani sodbi (40) podan v zvezi z oceno združljivosti ukrepa pomoči, ki je bil izveden v nasprotju z obveznostmi iz člena 108(3) PDEU. Sodišče je sklenilo, da bi dodatna zahteva po upoštevanju dejanskih učinkov že izvedene pomoči države članice spodbudila k temu, da bi Komisijo o naložbenih projektih obveščale šele, ko bi bili ti že izvedeni, kar bi izničilo učinek prepovedi iz člena 108(3) PDEU. Zato Komisija meni, da sodna praksa, na katero se sklicujejo madžarski organi, ni relevantna glede na dolžnost obveščanja iz člena 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(106)

Končno, na zgornje zaključke ne vpliva argument, ki ga je vzpostavila sodna praksa, da države članice, ki izpolnijo svojo dolžnost obveščanja v skladu s členom 108(3) PDEU, ne morejo biti v slabšem položaju kot tiste, ki te dolžnosti niso izpolnile. Komisija navaja, da je bil ta argument v citirani sodbi (40) podan v zvezi z oceno združljivosti ukrepa pomoči, ki je bil izveden v nasprotju z obveznostmi iz člena 108(3) PDEU. Sodišče je sklenilo, da bi dodatna zahteva po upoštevanju dejanskih učinkov že izvedene pomoči države članice spodbudila k temu, da bi Komisijo o naložbenih projektih obveščale šele, ko bi bili ti že izvedeni, kar bi izničilo učinek prepovedi iz člena 108(3) PDEU. Zato Komisija meni, da sodna praksa, na katero se sklicujejo madžarski organi, ni relevantna glede na dolžnost obveščanja iz člena 108(3) PDEU.

40

| (107) | Glede na zgoraj navedeno Komisija zaključuje, da je pomoč, odobrena družbi AHM, nezakonita. Kljub temu ta sklep ne vpliva na oceno združljivosti z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(107)

Glede na zgoraj navedeno Komisija zaključuje, da je pomoč, odobrena družbi AHM, nezakonita. Kljub temu ta sklep ne vpliva na oceno združljivosti z notranjim trgom.

6.3   PRAVNA PODLAGA ZA OCENO

PRAVNA PODLAGA ZA OCENO

| (108) | Cilj pomoči je spodbujanje regionalnega razvoja. Ker je bil sporazum o dodelitvi pomoči za naložbo brez obrata za preoblikovanje pločevine podpisan 6. julija 2011 (za obrat za preoblikovanje pločevine pa 26. septembra 2011) in je odvisen od odobritve Komisije, Komisija meni, da je bila pomoč dodeljena pred julijem 2014 in jo je zato – v skladu z odstavkom 188 Smernic 2014–2020 – treba oceniti na osnovi Smernic 2007–2013 in predvsem predpisov o regionalni pomoči za naložbe za večje naložbene projekte, ki so določeni v odstavku 68. Če komentarji, prejeti v odgovor na sprožitev uradne preiskave Komisiji v predpisanem obdobju ne bodo omogočili, da bi brez kakršnega koli dvoma ugotovila, da pragovi, določeni v odstavku 68(a) in odstavku 68(b) Smernic 2007–2013, niso prekoračeni, se mora izvesti podrobna ocena na podlagi meril iz sporočila o podrobni oceni pomoči. |
| --- | --- |

(108)

Cilj pomoči je spodbujanje regionalnega razvoja. Ker je bil sporazum o dodelitvi pomoči za naložbo brez obrata za preoblikovanje pločevine podpisan 6. julija 2011 (za obrat za preoblikovanje pločevine pa 26. septembra 2011) in je odvisen od odobritve Komisije, Komisija meni, da je bila pomoč dodeljena pred julijem 2014 in jo je zato – v skladu z odstavkom 188 Smernic 2014–2020 – treba oceniti na osnovi Smernic 2007–2013 in predvsem predpisov o regionalni pomoči za naložbe za večje naložbene projekte, ki so določeni v odstavku 68. Če komentarji, prejeti v odgovor na sprožitev uradne preiskave Komisiji v predpisanem obdobju ne bodo omogočili, da bi brez kakršnega koli dvoma ugotovila, da pragovi, določeni v odstavku 68(a) in odstavku 68(b) Smernic 2007–2013, niso prekoračeni, se mora izvesti podrobna ocena na podlagi meril iz sporočila o podrobni oceni pomoči.

| (109) | Komisija mora izvesti svojo oceno v treh korakih:






  — | najprej mora potrditi, da je ukrep združljiv s splošnimi določbami Smernic 2007–2013, |
| --- | --- | --- |

(109)

Komisija mora izvesti svojo oceno v treh korakih:

—

najprej mora potrditi, da je ukrep združljiv s splošnimi določbami Smernic 2007–2013,

| — | nato mora preveriti, ali lahko brez dvoma izključi, da preizkusi iz odstavkov 68(a) in (b) Smernic 2007–2013 ne zahtevajo podrobne ocene, |
| --- | --- |

—

nato mora preveriti, ali lahko brez dvoma izključi, da preizkusi iz odstavkov 68(a) in (b) Smernic 2007–2013 ne zahtevajo podrobne ocene,

| — | tretjič, glede na rezultat ocene iz drugega koraka bo morda morala izvesti podrobno oceno (41). |
| --- | --- |

—

tretjič, glede na rezultat ocene iz drugega koraka bo morda morala izvesti podrobno oceno (41).

41

6.4   ZDRUŽLJIVOST UKREPA S STANDARDNIMI MERILI ZDRUŽLJIVOSTI IZ SMERNIC 2007–2013

ZDRUŽLJIVOST UKREPA S STANDARDNIMI MERILI ZDRUŽLJIVOSTI IZ SMERNIC 2007–2013

| (110) | Komisija je že v odstavku 54 odločitve o sprožitvi postopka sklenila, da pomoč izpolnjuje merila o splošni združljivosti, določena v Smernicah 2007–2013. Uradna preiskava ni pokazala elementov, ki bi to oceno postavili pod vprašaj. Komisija zlasti opozarja na naslednje:






  — | pomoč je odobrena ob uporabi sheme skupinskih izjem (nepovratna sredstva na osnovi sheme pomoči XR 47/2007) in odobrene sheme pomoči (davčna olajšava na osnovi sheme pomoči N 651/2006). Obe shemi upoštevata standardna merila združljivosti iz Smernic 2007–2013, |
| --- | --- | --- |

(110)

Komisija je že v odstavku 54 odločitve o sprožitvi postopka sklenila, da pomoč izpolnjuje merila o splošni združljivosti, določena v Smernicah 2007–2013. Uradna preiskava ni pokazala elementov, ki bi to oceno postavili pod vprašaj. Komisija zlasti opozarja na naslednje:

—

pomoč je odobrena ob uporabi sheme skupinskih izjem (nepovratna sredstva na osnovi sheme pomoči XR 47/2007) in odobrene sheme pomoči (davčna olajšava na osnovi sheme pomoči N 651/2006). Obe shemi upoštevata standardna merila združljivosti iz Smernic 2007–2013,

| — | projekt, ki je predmet pomoči, je umeščen v mesto Győr v regijo Zahodnega Podonavja (Nyugat-Dunántúl), ki je upravičena do regionalne pomoči za naložbe, kot določa veljavna karta regionalnih državnih pomoči za Madžarsko, |
| --- | --- |

—

projekt, ki je predmet pomoči, je umeščen v mesto Győr v regijo Zahodnega Podonavja (Nyugat-Dunántúl), ki je upravičena do regionalne pomoči za naložbe, kot določa veljavna karta regionalnih državnih pomoči za Madžarsko,

| — | ni znakov, da bi bila skupina VW na splošno ali družba AHM posebej podjetje v težavah v smislu Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (42). Zato je upravičenka do pomoči upravičena do regionalne pomoči v skladu z odstavkom 9 Smernic 2007–2013, |
| --- | --- |

—

ni znakov, da bi bila skupina VW na splošno ali družba AHM posebej podjetje v težavah v smislu Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (42). Zato je upravičenka do pomoči upravičena do regionalne pomoči v skladu z odstavkom 9 Smernic 2007–2013,

42

| — | projekt sestoji iz začetne naložbe v okviru odstavka 34 Smernic 2007–2013. Začetna naložba je v odstavku 34 Smernic 2007–2013 opredeljena kot naložba v materialna in nematerialna sredstva v zvezi z (i) vzpostavitvijo novega obrata, (ii) razširitvijo obstoječega obrata, (iii) diverzifikacijo proizvodnje v dodatne nove proizvode in (iv) temeljno spremembo celotnega proizvodnega postopka obstoječega obrata. Naložbeni projekt zadeva naložbo v obstoječi obrat in vključuje elemente (1) temeljne spremembe proizvodnega postopka (zamenjava tehnologije sestavljanja na osnovi platforme s tehnologijo MQB), skupaj s povečanjem standardizacije in vertikalne integracije proizvodnega postopka (namesto obrata za sestavljanje popolnoma celosten obrat za proizvodnjo avtomobilov), (2) diverzifikacije proizvodnje obrata (nov model A3 sedan, deli karoserije iz obrata za preoblikovanje pločevine) ter (3Š) razširitev zmogljivosti sestavljanja, |
| --- | --- |

—

projekt sestoji iz začetne naložbe v okviru odstavka 34 Smernic 2007–2013. Začetna naložba je v odstavku 34 Smernic 2007–2013 opredeljena kot naložba v materialna in nematerialna sredstva v zvezi z (i) vzpostavitvijo novega obrata, (ii) razširitvijo obstoječega obrata, (iii) diverzifikacijo proizvodnje v dodatne nove proizvode in (iv) temeljno spremembo celotnega proizvodnega postopka obstoječega obrata. Naložbeni projekt zadeva naložbo v obstoječi obrat in vključuje elemente (1) temeljne spremembe proizvodnega postopka (zamenjava tehnologije sestavljanja na osnovi platforme s tehnologijo MQB), skupaj s povečanjem standardizacije in vertikalne integracije proizvodnega postopka (namesto obrata za sestavljanje popolnoma celosten obrat za proizvodnjo avtomobilov), (2) diverzifikacije proizvodnje obrata (nov model A3 sedan, deli karoserije iz obrata za preoblikovanje pločevine) ter (3Š) razširitev zmogljivosti sestavljanja,

| — | v skladu z odstavkom 40 Smernic 2007–2013 se mora naložba v regiji ohraniti še najmanj pet let po zaključku projekta, |
| --- | --- |

—

v skladu z odstavkom 40 Smernic 2007–2013 se mora naložba v regiji ohraniti še najmanj pet let po zaključku projekta,

| — | upravičenka v skladu z odstavkom 39 Smernic 2007–2013 zagotovi finančni prispevek v višini najmanj 25 % upravičenih stroškov v obliki, ki ni povezana s kakršno koli javno pomočjo, |
| --- | --- |

—

upravičenka v skladu z odstavkom 39 Smernic 2007–2013 zagotovi finančni prispevek v višini najmanj 25 % upravičenih stroškov v obliki, ki ni povezana s kakršno koli javno pomočjo,

| — | formalne zahteve v zvezi s spodbujevalnim učinkom, določene v odstavku 38 Smernic 2007–2013, so upoštevane, |
| --- | --- |

—

formalne zahteve v zvezi s spodbujevalnim učinkom, določene v odstavku 38 Smernic 2007–2013, so upoštevane,

| — | upravičeni stroški za pomoč za naložbo (glej preglednico II zgoraj) so opredeljeni v skladu s Smernicami 2007–2013 in ravno tako so upoštevana pravila o kumulaciji, |
| --- | --- |

—

upravičeni stroški za pomoč za naložbo (glej preglednico II zgoraj) so opredeljeni v skladu s Smernicami 2007–2013 in ravno tako so upoštevana pravila o kumulaciji,

| — | zgodnejše naložbe niso zajete v 3-letnem obdobju, ki določa posamezen naložbeni projekt, |
| --- | --- |

—

zgodnejše naložbe niso zajete v 3-letnem obdobju, ki določa posamezen naložbeni projekt,

| — | načrtovani skupni upravičeni izdatki v trenutni vrednosti za projekt znašajo 355 550 milijonov HUF (1 186 milijonov EUR), diskontirani na datum priglasitve. Glede na mehanizem zniževanja iz točke 67 Smernic 2007–2013 to vodi k najvišji dovoljeni intenzivnosti pomoči 11,24 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev za projekt, |
| --- | --- |

—

načrtovani skupni upravičeni izdatki v trenutni vrednosti za projekt znašajo 355 550 milijonov HUF (1 186 milijonov EUR), diskontirani na datum priglasitve. Glede na mehanizem zniževanja iz točke 67 Smernic 2007–2013 to vodi k najvišji dovoljeni intenzivnosti pomoči 11,24 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev za projekt,

| — | ker intenzivnosti predlagane pomoči (39 952 milijonov HUF; 133,3 milijona EUR v trenutni vrednosti; intenzivnost pomoči 11,24 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev) ne presega najvišje dovoljene intenzivnosti pomoči, je predlagana intenzivnost pomoči za projekt skladna s Smernicami 2007–2013. Madžarska je potrdila, da bo za naložbeni projekt odobrena samo priglašena pomoč in nobena druga pomoč. |
| --- | --- |

—

ker intenzivnosti predlagane pomoči (39 952 milijonov HUF; 133,3 milijona EUR v trenutni vrednosti; intenzivnost pomoči 11,24 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev) ne presega najvišje dovoljene intenzivnosti pomoči, je predlagana intenzivnost pomoči za projekt skladna s Smernicami 2007–2013. Madžarska je potrdila, da bo za naložbeni projekt odobrena samo priglašena pomoč in nobena druga pomoč.

| (111) | Ob upoštevanju teh vidikov Komisija meni, da so standardna merila združljivosti iz smernic o regionalni pomoči izpolnjena. |
| --- | --- |

(111)

Ob upoštevanju teh vidikov Komisija meni, da so standardna merila združljivosti iz smernic o regionalni pomoči izpolnjena.

6.5   UPORABA PREIZKUSOV IZ DOLOČB ODSTAVKA 68 SMERNIC 2007–2013

UPORABA PREIZKUSOV IZ DOLOČB ODSTAVKA 68 SMERNIC 2007–2013

| (112) | Komisija je v uvodni izjavi 105 odločitve o sprožitvi postopka navedla, da bo, če komentarji, prejeti v odgovor na sprožitev uradne preiskave Komisiji ne bodo omogočili, da bi brez kakršnega koli dvoma ugotovila, da pragovi, določeni v preizkusih iz odstavka 68(a) in odstavka 68(b), niso prekoračeni, izvedla podrobno oceno naložbenega projekta na podlagi sporočila o podrobni oceni pomoči. Komisija mora oceniti, ali prejeti komentarji omogočajo ta zaključek. |
| --- | --- |

(112)

Komisija je v uvodni izjavi 105 odločitve o sprožitvi postopka navedla, da bo, če komentarji, prejeti v odgovor na sprožitev uradne preiskave Komisiji ne bodo omogočili, da bi brez kakršnega koli dvoma ugotovila, da pragovi, določeni v preizkusih iz odstavka 68(a) in odstavka 68(b), niso prekoračeni, izvedla podrobno oceno naložbenega projekta na podlagi sporočila o podrobni oceni pomoči. Komisija mora oceniti, ali prejeti komentarji omogočajo ta zaključek.

—   ZADEVNI PROIZVOD

| (113) | V odstavku 65 odločitve o sprožitvi postopka je Komisija navedla, da so za namene odstavka 68 Smernic 2007–2013 proizvodi, ki jih zadeva naložbeni projekt, osebni avtomobili iz tržnih segmentov A0, A in B v skladu s segmentacijo POLK. |
| --- | --- |

(113)

V odstavku 65 odločitve o sprožitvi postopka je Komisija navedla, da so za namene odstavka 68 Smernic 2007–2013 proizvodi, ki jih zadeva naložbeni projekt, osebni avtomobili iz tržnih segmentov A0, A in B v skladu s segmentacijo POLK.

—   UPOŠTEVNI PROIZVODNI TRG

| (114) | V uvodni izjavi 80 odločitve o sprožitvi postopka je Komisija pustila odprto natančno opredelitev upoštevnega proizvodnega trga in preučila vse verjetne alternativne opredelitve trga, vključno zlasti z najožjo segmentacijo, za katero so na voljo podatki. Ker bo družba AHM proizvajala tako avtomobile kot dele avtomobilske karoserije za segmenta A in B in ker bi teoretično to lahko proizvajala tudi za avtomobile iz segmenta A0, Komisija meni, da se morajo v tem primeru kot upoštevni možni proizvodni trgi upoštevati vsi ti posamezni segmenti kot tudi združeni segment A0 do B in A do B. |
| --- | --- |

(114)

V uvodni izjavi 80 odločitve o sprožitvi postopka je Komisija pustila odprto natančno opredelitev upoštevnega proizvodnega trga in preučila vse verjetne alternativne opredelitve trga, vključno zlasti z najožjo segmentacijo, za katero so na voljo podatki. Ker bo družba AHM proizvajala tako avtomobile kot dele avtomobilske karoserije za segmenta A in B in ker bi teoretično to lahko proizvajala tudi za avtomobile iz segmenta A0, Komisija meni, da se morajo v tem primeru kot upoštevni možni proizvodni trgi upoštevati vsi ti posamezni segmenti kot tudi združeni segment A0 do B in A do B.

| (115) | V komentarju na odločitev o sprožitvi postopka (kot je opisano v uvodnih izjavah 44 do 46 tega slepa) je Madžarska izrazila stališče, ki ga je zavzela že pri odločitvi o sprožitvi postopka, in ni podala dodatnih komentarjev ali informacij, ki ne bi bili prisotni že v fazi predhodnega pregleda. Madžarska je predvsem vztrajala pri mnenju, da se mora upoštevni proizvodni trg opredeliti kot združena skupina segmentov za vozila iz segmentov A0, A in B, ter da mora geografski trg vključevati vsaj združeni trg celotne Evrope, Severne in Južne Ameriko ter Kitajske (in ne samo trg EGP). |
| --- | --- |

(115)

V komentarju na odločitev o sprožitvi postopka (kot je opisano v uvodnih izjavah 44 do 46 tega slepa) je Madžarska izrazila stališče, ki ga je zavzela že pri odločitvi o sprožitvi postopka, in ni podala dodatnih komentarjev ali informacij, ki ne bi bili prisotni že v fazi predhodnega pregleda. Madžarska je predvsem vztrajala pri mnenju, da se mora upoštevni proizvodni trg opredeliti kot združena skupina segmentov za vozila iz segmentov A0, A in B, ter da mora geografski trg vključevati vsaj združeni trg celotne Evrope, Severne in Južne Ameriko ter Kitajske (in ne samo trg EGP).

| (116) | Kar zadeva proizvodni trg, Komisija zavzema naslednje stališče: odločitev o izvedbi podrobne ocene ne posega v rezultat posledične podrobne ocene združljivosti. Vendar mora biti pred odobritvijo pomoči Komisija prepričana, da bo pozitiven učinek ukrepa pomoči v vsakem primeru kompenziral njene negativne vplive na trgovanje in konkurenco. Zato bi morala biti za odločitev o tem, ali je treba izvesti podrobno oceno združljivosti ukrepa pomoči, opredelitev proizvodnega trga čim ožja, ob upoštevanju posebnih značilnosti avtomobilov za proizvodnjo. |
| --- | --- |

(116)

Kar zadeva proizvodni trg, Komisija zavzema naslednje stališče: odločitev o izvedbi podrobne ocene ne posega v rezultat posledične podrobne ocene združljivosti. Vendar mora biti pred odobritvijo pomoči Komisija prepričana, da bo pozitiven učinek ukrepa pomoči v vsakem primeru kompenziral njene negativne vplive na trgovanje in konkurenco. Zato bi morala biti za odločitev o tem, ali je treba izvesti podrobno oceno združljivosti ukrepa pomoči, opredelitev proizvodnega trga čim ožja, ob upoštevanju posebnih značilnosti avtomobilov za proizvodnjo.

proizvodni trg

| (117) | Praksa uporabe najožje opredelitve trga na osnovi posameznih segmentov v avtomobilski industriji je dobro utemeljena v primerljivih odločitvah, vključno s končnimi sklepi (43). |
| --- | --- |

(117)

Praksa uporabe najožje opredelitve trga na osnovi posameznih segmentov v avtomobilski industriji je dobro utemeljena v primerljivih odločitvah, vključno s končnimi sklepi (43).

43

| (118) | Ta praksa je utemeljena z gospodarskimi vidiki, povezanimi s konkurenco, saj je osnovana na stališču, da si konkurenti v vseh tržnih segmentih, vključno z najmanjšim možnim segmentom, zaslužijo zaščito pred prevladujočimi tržnimi akterji. |
| --- | --- |

(118)

Ta praksa je utemeljena z gospodarskimi vidiki, povezanimi s konkurenco, saj je osnovana na stališču, da si konkurenti v vseh tržnih segmentih, vključno z najmanjšim možnim segmentom, zaslužijo zaščito pred prevladujočimi tržnimi akterji.

| (119) | Natančneje, ta pristop temelji na teoriji, da zamenljivost v okviru ponudbe in povpraševanja med dvema proizvodoma obstaja, če ju potrošniki obravnavajo kot zamenljiva glede na njune značilnosti, ceno in namensko uporabo. V praksi preučevanja tržnih deležev, tudi v najmanjšem avtomobilskem segmentu, za katerega so na voljo informacije, Komisija sledi ravno tej logiki: namreč meni, da je zamenljivost v smislu cene, značilnosti in namenske uporabe najmočnejša med proizvodi istega segmenta. V tem okviru uporaba najožjega možnega tržnega segmenta kot verjetnega trga odraža logiko točke 28 Smernic o presoji horizontalnih združitev (44), ki navajajo, da „se proizvodi na upoštevnem trgu lahko razlikujejo tako, da so nekateri proizvodi bližji substituti kot drugi. Višja kot je stopnja zamenljivosti med proizvodi podjetij, ki se združujejo, večja je verjetnost, da bodo podjetja, ki se združujejo, bistveno povišala cene. [...] Za podjetja, ki se združujejo, je večja verjetnost, da bo spodbuda za dvig cen omejena, kadar konkurenčna podjetja proizvajajo bližnje substitute proizvodov podjetij, ki se združujejo, kot takrat, ko ponujajo manj podobne substitute [...].“ |
| --- | --- |

(119)

Natančneje, ta pristop temelji na teoriji, da zamenljivost v okviru ponudbe in povpraševanja med dvema proizvodoma obstaja, če ju potrošniki obravnavajo kot zamenljiva glede na njune značilnosti, ceno in namensko uporabo. V praksi preučevanja tržnih deležev, tudi v najmanjšem avtomobilskem segmentu, za katerega so na voljo informacije, Komisija sledi ravno tej logiki: namreč meni, da je zamenljivost v smislu cene, značilnosti in namenske uporabe najmočnejša med proizvodi istega segmenta. V tem okviru uporaba najožjega možnega tržnega segmenta kot verjetnega trga odraža logiko točke 28 Smernic o presoji horizontalnih združitev (44), ki navajajo, da „se proizvodi na upoštevnem trgu lahko razlikujejo tako, da so nekateri proizvodi bližji substituti kot drugi. Višja kot je stopnja zamenljivosti med proizvodi podjetij, ki se združujejo, večja je verjetnost, da bodo podjetja, ki se združujejo, bistveno povišala cene. [...] Za podjetja, ki se združujejo, je večja verjetnost, da bo spodbuda za dvig cen omejena, kadar konkurenčna podjetja proizvajajo bližnje substitute proizvodov podjetij, ki se združujejo, kot takrat, ko ponujajo manj podobne substitute [...].“

44

| (120) | To je tudi razlog, zakaj so običajni avtomobili že tradicionalno razdeljeni v segmente in zakaj avtomobilska industrija modele razvršča v različne dobro poznane segmente. To je vidik, ki je vodil prakso Komisije pri določanju upoštevnega trga v primerih iz avtomobilskega sektorja tudi v smislu posameznih segmentov in to je razlog, da je Madžarska predstavila argumente o upoštevnem trgu v tem kot tudi v drugih primerih v preteklosti v okvirih segmentov. |
| --- | --- |

(120)

To je tudi razlog, zakaj so običajni avtomobili že tradicionalno razdeljeni v segmente in zakaj avtomobilska industrija modele razvršča v različne dobro poznane segmente. To je vidik, ki je vodil prakso Komisije pri določanju upoštevnega trga v primerih iz avtomobilskega sektorja tudi v smislu posameznih segmentov in to je razlog, da je Madžarska predstavila argumente o upoštevnem trgu v tem kot tudi v drugih primerih v preteklosti v okvirih segmentov.

| (121) | Madžarska ni podala dodatnih argumentov, ki bi temu stališču nasprotovali. Poleg tega Komisija v času uradne preiskave ni prejela informacij od tretjih strani, ki bi omogočale boljše razumevanje segmentacije trga. Komisija zato vztraja pri svojem pristopu, da natančno opredelitev upoštevnega proizvodnega trga pusti odprto in uporabi pristop verjetnih alternativnih opredelitev trga, ki določajo posamezne avtomobilske segmente (vključno z najožjo segmentacijo, za katero so na voljo podatki). Zato Komisija tudi nadalje meni, da se morajo kot upoštevni možni proizvodni trgi v tem primeru obravnavati posamezni segmenti A0, A in B kot tudi združeni segment A0 do B in A do B (45). |
| --- | --- |

(121)

Madžarska ni podala dodatnih argumentov, ki bi temu stališču nasprotovali. Poleg tega Komisija v času uradne preiskave ni prejela informacij od tretjih strani, ki bi omogočale boljše razumevanje segmentacije trga. Komisija zato vztraja pri svojem pristopu, da natančno opredelitev upoštevnega proizvodnega trga pusti odprto in uporabi pristop verjetnih alternativnih opredelitev trga, ki določajo posamezne avtomobilske segmente (vključno z najožjo segmentacijo, za katero so na voljo podatki). Zato Komisija tudi nadalje meni, da se morajo kot upoštevni možni proizvodni trgi v tem primeru obravnavati posamezni segmenti A0, A in B kot tudi združeni segment A0 do B in A do B (45).

45

—   GEOGRAFSKI TRG

| (122) | Kad zadeva geografski trg Komisija vztraja pri svoji prvotni oceni iz odločitve o sprožitvi postopka (glej uvodno izjavo 87 odločitve o sprožitvi postopka), da je upoštevni trg EGP ali širši trg; Komisija ne more izključiti dejstva, da je geografski trg omejen na trg EGP. |
| --- | --- |

(122)

Kad zadeva geografski trg Komisija vztraja pri svoji prvotni oceni iz odločitve o sprožitvi postopka (glej uvodno izjavo 87 odločitve o sprožitvi postopka), da je upoštevni trg EGP ali širši trg; Komisija ne more izključiti dejstva, da je geografski trg omejen na trg EGP.

geografski trg

| (123) | Komisija ugotavlja, da Madžarska vztraja pri argumentih, podanih že v predhodnem pregledu, toda v teku uradne preiskave ni predložila nadaljnjih informacij (glej uvodno izjavo 47 tega sklepa). Komisija ugotavlja, da ti argumenti ne razorožijo skrbi, da bi se geografski trg lahko omejil na trg EGP. Komisija ugotavlja zlasti naslednje: |
| --- | --- |

(123)

Komisija ugotavlja, da Madžarska vztraja pri argumentih, podanih že v predhodnem pregledu, toda v teku uradne preiskave ni predložila nadaljnjih informacij (glej uvodno izjavo 47 tega sklepa). Komisija ugotavlja, da ti argumenti ne razorožijo skrbi, da bi se geografski trg lahko omejil na trg EGP. Komisija ugotavlja zlasti naslednje:

Globalna konkurenca

Globalna konkurenca

| (124) | Dejstvo, da so večji proizvajalci avtomobilov mednarodno aktivni in imajo vlogo v globalni konkurenci, ni zadosten dokaz, da so posamezni trgi integrirani in tvorijo enoten svetovni trg (ali združen trg celotne Evrope, Severne in Južne Amerike ter Kitajske). Enako velja za argument, da ima deset največjih proizvajalcev originalne opreme proizvodne obrate in distribucijske sisteme vzpostavljene po vsem svetu. Pravzaprav Komisija meni, da bi lahko bila nestabilnost menjalnega tečaja tisti dejavnik, ki je proizvajalce originalne opreme privedel do postavitve proizvodnih obratov bliže regionalnemu povpraševanju; in enako lahko velja za politike o učinkovitega varstva (visoke tarife za uvoze končnih proizvajalcev, nizke tarife za polizdelke, kar je spodbuda za lokalno proizvodnjo/sestavo). Tretji argument za obstoj globalnih proizvodnih struktur je kljub neintegriranim trgom dejstvo, da določene države dovoljujejo uvažanje samo, če se vzporedno oblikujejo skupna podjetja za lokalno prozvodnjo. Globalna prisotnost glavnih akterjev kot proizvajalcev zato sama po sebi ni znak obstoja globalnega trga (ali trga, širšega od EGP). Podobno, obstoj distribucijskih sistemov, ki se raztezajo po celem svetu ni dokaz, da je trg iz vidika konkurence globalen (ali širši od EGP). Dejstvo, da namerava skupina AUDI AG/VW na svetovni trg poslati tri ali štiri modele avtomobilov in na svetovni trg z izjemo Kitajske poslati modele A3 sedan iz samo enega obrata, tudi ne zadostuje, da bi se podprl zaključek, da je geografski trg širši od EGP. |
| --- | --- |

(124)

Dejstvo, da so večji proizvajalci avtomobilov mednarodno aktivni in imajo vlogo v globalni konkurenci, ni zadosten dokaz, da so posamezni trgi integrirani in tvorijo enoten svetovni trg (ali združen trg celotne Evrope, Severne in Južne Amerike ter Kitajske). Enako velja za argument, da ima deset največjih proizvajalcev originalne opreme proizvodne obrate in distribucijske sisteme vzpostavljene po vsem svetu. Pravzaprav Komisija meni, da bi lahko bila nestabilnost menjalnega tečaja tisti dejavnik, ki je proizvajalce originalne opreme privedel do postavitve proizvodnih obratov bliže regionalnemu povpraševanju; in enako lahko velja za politike o učinkovitega varstva (visoke tarife za uvoze končnih proizvajalcev, nizke tarife za polizdelke, kar je spodbuda za lokalno proizvodnjo/sestavo). Tretji argument za obstoj globalnih proizvodnih struktur je kljub neintegriranim trgom dejstvo, da določene države dovoljujejo uvažanje samo, če se vzporedno oblikujejo skupna podjetja za lokalno prozvodnjo. Globalna prisotnost glavnih akterjev kot proizvajalcev zato sama po sebi ni znak obstoja globalnega trga (ali trga, širšega od EGP). Podobno, obstoj distribucijskih sistemov, ki se raztezajo po celem svetu ni dokaz, da je trg iz vidika konkurence globalen (ali širši od EGP). Dejstvo, da namerava skupina AUDI AG/VW na svetovni trg poslati tri ali štiri modele avtomobilov in na svetovni trg z izjemo Kitajske poslati modele A3 sedan iz samo enega obrata, tudi ne zadostuje, da bi se podprl zaključek, da je geografski trg širši od EGP.

Trgovinski tokovi

Trgovinski tokovi

| (125) | Argument, da je visoka stopnja trgovinskih tokov, npr. dejstvo, da je približno 13 odstotkov avtomobilov segmenta A in več kot 25 odstotkov avtomobilov segmenta B, proizvedenih v EGP, izvoženih v druge regije sveta, ne zadostuje kot dokaz za obstoj globalnega trga (ali trga, širšega od EGP). Komisija meni, da trgovinski tokovi sicer lahko dajo vpogled v stopnjo integracije različnih geografskih regij, saj opazujejo pomen uvoza in izvoza glede na lokalne ravni proizvodnje in potrošnje, vendar obstoj trgovinskih tokov sam po sebi ni zadosten dokaz za sklepanje, da obstaja integriran geografski trg. Dejansko lahko gre za pošiljke med EGP in drugimi regijami, vendar to ne pomeni, da so trgi povezani tako, da tržni pogoji (npr. cene) na enem trgu vplivajo na tržne pogoje na drugem trgu. To velja predvsem tam, kjer s opazovane pošiljke povezane primarno s pošiljkami samih proizvajalcev, v nasprotju z s pošiljkami neodvisnih uvoznikov in izvoznikov, vključenih v cenovno arbitražo. Oblikovanje cen je lahko povsem specifično glede na trg (npr. visoke na enem trgu, nizke na drugem) in ni usklajeno s pogoji za domnevni integriran trg. Analiza trgovinskih tokov ne obravnava glavnega vprašanja pri opredelitvi trga, namreč, ali bi lahko uvoz oziroma izvoz na lokalnem trgu preprečil povišanje cen. Komisija ugotavlja, da Madžarska ni predložila nadaljnjega empiričnega gradivo, ki bi dokazalo obstoj korelacijskih gibanj cen ali odzivnost neto uvoza na spremembe relativnih cen. |
| --- | --- |

(125)

Argument, da je visoka stopnja trgovinskih tokov, npr. dejstvo, da je približno 13 odstotkov avtomobilov segmenta A in več kot 25 odstotkov avtomobilov segmenta B, proizvedenih v EGP, izvoženih v druge regije sveta, ne zadostuje kot dokaz za obstoj globalnega trga (ali trga, širšega od EGP). Komisija meni, da trgovinski tokovi sicer lahko dajo vpogled v stopnjo integracije različnih geografskih regij, saj opazujejo pomen uvoza in izvoza glede na lokalne ravni proizvodnje in potrošnje, vendar obstoj trgovinskih tokov sam po sebi ni zadosten dokaz za sklepanje, da obstaja integriran geografski trg. Dejansko lahko gre za pošiljke med EGP in drugimi regijami, vendar to ne pomeni, da so trgi povezani tako, da tržni pogoji (npr. cene) na enem trgu vplivajo na tržne pogoje na drugem trgu. To velja predvsem tam, kjer s opazovane pošiljke povezane primarno s pošiljkami samih proizvajalcev, v nasprotju z s pošiljkami neodvisnih uvoznikov in izvoznikov, vključenih v cenovno arbitražo. Oblikovanje cen je lahko povsem specifično glede na trg (npr. visoke na enem trgu, nizke na drugem) in ni usklajeno s pogoji za domnevni integriran trg. Analiza trgovinskih tokov ne obravnava glavnega vprašanja pri opredelitvi trga, namreč, ali bi lahko uvoz oziroma izvoz na lokalnem trgu preprečil povišanje cen. Komisija ugotavlja, da Madžarska ni predložila nadaljnjega empiričnega gradivo, ki bi dokazalo obstoj korelacijskih gibanj cen ali odzivnost neto uvoza na spremembe relativnih cen.

Trgovinske ovire

Trgovinske ovire

| (126) | Komisija priznava, da so trgovinske ovire vedno manjšega pomena. Kljub temu je Komisija prepričana, da so eden od glavnih dejavnikov za čezmorsko proizvodnjo in odločitve o premestitvah s strani evropskih proizvajalcev avtomobilov ovire pri dostopu do trga na ciljnih trgih. Visoke tarifne ovire še vedno resno ovirajo dostop za evropske izvoznike, zlasti v Aziji. Netarifne ovire, vključno z obremenjujočimi in diskriminatornimi zahtevami po certificiranju, zahtevami po dodatnem preizkušanju, trošarinami itd. imajo velik vpliv na izvoz vozil iz EU na trge jugovzhodne Azije, Kitajske in Južne Amerike. Komisija priznava, da so ZDA daleč najvažnejši cilj za splošni avtomobilski izvoz iz EU. Vendar EU in ZDA ubirata precej različne pristope k ureditvi in nadzoru trga. Ta regulativna razhajanja so verjetno še danes največja ovira pri dostopu evropskega avtomobilskega izvoza v ZDA. |
| --- | --- |

(126)

Komisija priznava, da so trgovinske ovire vedno manjšega pomena. Kljub temu je Komisija prepričana, da so eden od glavnih dejavnikov za čezmorsko proizvodnjo in odločitve o premestitvah s strani evropskih proizvajalcev avtomobilov ovire pri dostopu do trga na ciljnih trgih. Visoke tarifne ovire še vedno resno ovirajo dostop za evropske izvoznike, zlasti v Aziji. Netarifne ovire, vključno z obremenjujočimi in diskriminatornimi zahtevami po certificiranju, zahtevami po dodatnem preizkušanju, trošarinami itd. imajo velik vpliv na izvoz vozil iz EU na trge jugovzhodne Azije, Kitajske in Južne Amerike. Komisija priznava, da so ZDA daleč najvažnejši cilj za splošni avtomobilski izvoz iz EU. Vendar EU in ZDA ubirata precej različne pristope k ureditvi in nadzoru trga. Ta regulativna razhajanja so verjetno še danes največja ovira pri dostopu evropskega avtomobilskega izvoza v ZDA.

| (127) | Komisija je ustrezno upoštevala argumente, podane v zvezi z zmanjševanjem prevoznih stroškov. V zvezi s tem Komisija ni v celoti prepričana. Prihodnjega razvoja v zvezi z zmanjševanjem prevoznih stroškov v trenutnih gospodarskih okoliščinah, ko cene goriva nihajo, ni mogoče z gotovostjo potrditi. Zato omenjeno zmanjšanje stroškov ni samoumevno. |
| --- | --- |

(127)

Komisija je ustrezno upoštevala argumente, podane v zvezi z zmanjševanjem prevoznih stroškov. V zvezi s tem Komisija ni v celoti prepričana. Prihodnjega razvoja v zvezi z zmanjševanjem prevoznih stroškov v trenutnih gospodarskih okoliščinah, ko cene goriva nihajo, ni mogoče z gotovostjo potrditi. Zato omenjeno zmanjšanje stroškov ni samoumevno.

Cenovne korelacije

Cenovne korelacije

| (128) | Madžarski organi so predložili tudi korelacijsko analizo cen avtomobilov v ZDA in povprečno ceno avtomobila za vzorec a v desetih evropskih državah za segmenta A in B v obdobju med prvim kvartalom leta 2005 in drugim kvartalom leta 2010 kot tudi analizo korelacij med tremi pari evropskih držav, in sicer med Nemčijo in Francijo, Nemčijo in Italijo ter Nemčijo in Združenim kraljestvom za isto obdobje. Ta analiza naj bi pokazala, da je korelacija med cenami v Severni Ameriki in povprečno ceno v desetih izbranih državah EGP primerljiva s korelacijo med cenami avtomobilov v Nemčiji, Franciji, Italiji in Združenem kraljestvu. Sklenili so, da analiza podpira zaključek, da bi se morali Severna Amerika in EGP obravnavati kot enoten geografski trg. Glede na to, da ni sporno, da so omenjene države v istem geografskem trgu, to a fortiori pomeni, da bi tudi Severna Amerika in EGP morali biti istem geografskem trgu. |
| --- | --- |

(128)

Madžarski organi so predložili tudi korelacijsko analizo cen avtomobilov v ZDA in povprečno ceno avtomobila za vzorec a v desetih evropskih državah za segmenta A in B v obdobju med prvim kvartalom leta 2005 in drugim kvartalom leta 2010 kot tudi analizo korelacij med tremi pari evropskih držav, in sicer med Nemčijo in Francijo, Nemčijo in Italijo ter Nemčijo in Združenim kraljestvom za isto obdobje. Ta analiza naj bi pokazala, da je korelacija med cenami v Severni Ameriki in povprečno ceno v desetih izbranih državah EGP primerljiva s korelacijo med cenami avtomobilov v Nemčiji, Franciji, Italiji in Združenem kraljestvu. Sklenili so, da analiza podpira zaključek, da bi se morali Severna Amerika in EGP obravnavati kot enoten geografski trg. Glede na to, da ni sporno, da so omenjene države v istem geografskem trgu, to a fortiori pomeni, da bi tudi Severna Amerika in EGP morali biti istem geografskem trgu.

| (129) | Komisija ugotavlja, da je nabor podatkov, na podlagi katerega je bila izvedena analiza, ki so jo predložili madžarski organi, za vsakega od obravnavanih tržnih segmentov (segmenta A in B) in za vsakega od zgoraj navedenih šestih geografskih območij, tj. Severna Amerika, vzorec desetih držav EGP, Nemčija, Francija, Italija in Združeno kraljestvo, osnovan na naboru podatkov z 22 podatkovnimi točkami, ki pokrivajo obdobje od prvega kvartala leta 2005 do drugega kvartala leta 2010. Analiza korelacije je bila izvedena na stopnji indeksa in za indeksne razlike (46). |
| --- | --- |

(129)

Komisija ugotavlja, da je nabor podatkov, na podlagi katerega je bila izvedena analiza, ki so jo predložili madžarski organi, za vsakega od obravnavanih tržnih segmentov (segmenta A in B) in za vsakega od zgoraj navedenih šestih geografskih območij, tj. Severna Amerika, vzorec desetih držav EGP, Nemčija, Francija, Italija in Združeno kraljestvo, osnovan na naboru podatkov z 22 podatkovnimi točkami, ki pokrivajo obdobje od prvega kvartala leta 2005 do drugega kvartala leta 2010. Analiza korelacije je bila izvedena na stopnji indeksa in za indeksne razlike (46).

46

| (130) | Zgornja analiza korelacije je bila izvedena na osnovi Fisherjevega verižnega indeksa. Podobno kot pri splošnem indeksu rasti cen, je namen Fisherjevega verižnega indeksa oceniti evolucijo cen določene skupine izdelkov v določeni regiji in določenem časovnem obdobju. To omogoči z izračunom normaliziranega tehtanega povprečja cen. Povprečna cena tako upošteva relativno potrošnjo dobrine v skupini in se omeji na eno referenčno obdobje (47). Obstaja več načinov za izračun indeksa in v ekonomski literaturi je bilo izdelanih več indeksov. Fisherjev indeks je izpeljani indeks, ker je (geometrično) povprečje dveh drugih indeksov, ki se imenujeta Paaschejev in Laspeyresov indeks. Za ta specifični primer madžarski organi predlagajo tudi različico Fisherjevega indeksa, ki je „verižna“. To pomeni, da sprememba cene ni relativna glede na obdobje tik pred tem, temveč na referenčno obdobje, izbrano za normalizacijo. |
| --- | --- |

(130)

Zgornja analiza korelacije je bila izvedena na osnovi Fisherjevega verižnega indeksa. Podobno kot pri splošnem indeksu rasti cen, je namen Fisherjevega verižnega indeksa oceniti evolucijo cen določene skupine izdelkov v določeni regiji in določenem časovnem obdobju. To omogoči z izračunom normaliziranega tehtanega povprečja cen. Povprečna cena tako upošteva relativno potrošnjo dobrine v skupini in se omeji na eno referenčno obdobje (47). Obstaja več načinov za izračun indeksa in v ekonomski literaturi je bilo izdelanih več indeksov. Fisherjev indeks je izpeljani indeks, ker je (geometrično) povprečje dveh drugih indeksov, ki se imenujeta Paaschejev in Laspeyresov indeks. Za ta specifični primer madžarski organi predlagajo tudi različico Fisherjevega indeksa, ki je „verižna“. To pomeni, da sprememba cene ni relativna glede na obdobje tik pred tem, temveč na referenčno obdobje, izbrano za normalizacijo.

47

| (131) | Rezultati, pridobljeni za segment A, so naslednji: korelacija med indeksom cene za Severno Ameriko in indeksom cene za vzorec desetih izbranih držav EGP znaša 0,94. Ta študija ugotavlja, da je to podobno korelaciji med indeksi cen za Nemčijo in Francijo, Italijo in Združeno kraljestvo, ki sega od 0,9 do 0,95. |
| --- | --- |

(131)

Rezultati, pridobljeni za segment A, so naslednji: korelacija med indeksom cene za Severno Ameriko in indeksom cene za vzorec desetih izbranih držav EGP znaša 0,94. Ta študija ugotavlja, da je to podobno korelaciji med indeksi cen za Nemčijo in Francijo, Italijo in Združeno kraljestvo, ki sega od 0,9 do 0,95.

segment A

| (132) | Prvič, Komisija ne ugovarja uporabi indeksa in zlasti uporabi Fisherjevega verižnega indeksa. Vendar Komisija izraža dvome o osnovih podatkih, ki so bili uporabljeni za izračun teh indeksov. Pravzaprav ni mogoče izključiti, da dozdevna korelacija ne izhaja iz nekakšnega kompozicijskega učinka zaradi podobnega (skupnega) razvoja vzorcev potrošnje (določanje uteži v indeksu, npr. premik k dražjim modelom v segmentu) namesto razvoja dejanskih cen. |
| --- | --- |

(132)

Prvič, Komisija ne ugovarja uporabi indeksa in zlasti uporabi Fisherjevega verižnega indeksa. Vendar Komisija izraža dvome o osnovih podatkih, ki so bili uporabljeni za izračun teh indeksov. Pravzaprav ni mogoče izključiti, da dozdevna korelacija ne izhaja iz nekakšnega kompozicijskega učinka zaradi podobnega (skupnega) razvoja vzorcev potrošnje (določanje uteži v indeksu, npr. premik k dražjim modelom v segmentu) namesto razvoja dejanskih cen.

| (133) | Drugič, Komisija ugotavlja, da je analiza izvedena na ravni enostavnega indeksa, medtem ko bi analiza korelacij tipično morala preučiti obstoj skupne evolucije cen (npr. zaradi skupne evolucije stroškov) z namenom, da ga izključi in prepreči dozdevno korelacijo. To se imenuje delna korelacija. Ta analiza ni bila izvedena, zato so vse tovrstne vrednosti korelacije lahko lažne. |
| --- | --- |

(133)

Drugič, Komisija ugotavlja, da je analiza izvedena na ravni enostavnega indeksa, medtem ko bi analiza korelacij tipično morala preučiti obstoj skupne evolucije cen (npr. zaradi skupne evolucije stroškov) z namenom, da ga izključi in prepreči dozdevno korelacijo. To se imenuje delna korelacija. Ta analiza ni bila izvedena, zato so vse tovrstne vrednosti korelacije lahko lažne.

| (134) | Tretjič, vredno je opomniti, da je lahko dozdevno visoka stopnja korelacije (kot v tem primeru) lažna tudi, če so časovni nizi nestacioinarni, tj. ko obstaja časovni trend. Znano je, da kadar dva časovna niza nista stacionarna, pride do lažne visoke stopnje korelacije. Dobre prakse pravijo, da je analiza korelacij relevantna, ko so časovni nizi stacionarni. Zato dokazne vrednosti ni mogoče pripisati rezultatom, ki temeljijo na nestacionarnih časovnih nizih. V tem primeru sta obe seriji indeksov nestacionarni in kažeta jasen trend. To poraja dvom o verodostojnosti rezultatov o korelaciji. Vredno je omeniti, da madžarski organi to priznavajo in pojasnjujejo, da je zato bolje, da se serije najprej obravnavajo stacionarno z upoštevanjem razlik (tj. izločitev časovnega trenda) in se korelacija izračuna za te spremenjene časovne nize. Sklepajo, da so korelacijske vrednosti primerljive, in bi zato obseg geografskega trga moral vključevati Severno Ameriko. |
| --- | --- |

(134)

Tretjič, vredno je opomniti, da je lahko dozdevno visoka stopnja korelacije (kot v tem primeru) lažna tudi, če so časovni nizi nestacioinarni, tj. ko obstaja časovni trend. Znano je, da kadar dva časovna niza nista stacionarna, pride do lažne visoke stopnje korelacije. Dobre prakse pravijo, da je analiza korelacij relevantna, ko so časovni nizi stacionarni. Zato dokazne vrednosti ni mogoče pripisati rezultatom, ki temeljijo na nestacionarnih časovnih nizih. V tem primeru sta obe seriji indeksov nestacionarni in kažeta jasen trend. To poraja dvom o verodostojnosti rezultatov o korelaciji. Vredno je omeniti, da madžarski organi to priznavajo in pojasnjujejo, da je zato bolje, da se serije najprej obravnavajo stacionarno z upoštevanjem razlik (tj. izločitev časovnega trenda) in se korelacija izračuna za te spremenjene časovne nize. Sklepajo, da so korelacijske vrednosti primerljive, in bi zato obseg geografskega trga moral vključevati Severno Ameriko.

| (135) | Komisija se s to analizo ne strinja. Pravzaprav rezultati korelacije spremenjenih časovnih nizov cen (po izločitvi časovnega trenda) za Severno Ameriko in vzorec desetih držav EGP, Nemčijo in Francijo, Nemčijo in Italijo ter Nemčijo in Združeno kraljestvo znašajo 0,39, 0,60, 0,60 in 0,55. Korelacija med Severno Ameriko in vzorcem izbranih držav EGP je tako precej nizka (0,39) in predvsem znatno nižja od referenčnih korelacij, izračunanih za spremembe verižnega Fisherjevega indeksa cen med Nemčijo in Francijo, Nemčijo in Italijo ter Nemčijo in Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

(135)

Komisija se s to analizo ne strinja. Pravzaprav rezultati korelacije spremenjenih časovnih nizov cen (po izločitvi časovnega trenda) za Severno Ameriko in vzorec desetih držav EGP, Nemčijo in Francijo, Nemčijo in Italijo ter Nemčijo in Združeno kraljestvo znašajo 0,39, 0,60, 0,60 in 0,55. Korelacija med Severno Ameriko in vzorcem izbranih držav EGP je tako precej nizka (0,39) in predvsem znatno nižja od referenčnih korelacij, izračunanih za spremembe verižnega Fisherjevega indeksa cen med Nemčijo in Francijo, Nemčijo in Italijo ter Nemčijo in Združenim kraljestvom.

| (136) | Ta dokaz torej ne podpira zaključka, da upoštevni geografski trg za segment A vključuje tudi Severno Ameriko. Poleg tega se zdi, da se analiza korelacij opira na nekatere poenostavljene domneve, ki niso bile v zadostni meri prepoznane ali testirane, npr. odsotnost običajnih nenadnih sprememb in obstoj potencialno različnih časovnih nizov. Nadalje bi rezultati preizkusa korelacij, v kolikor so zanesljivi, prej podprli hipotezo o najožjem obsegu geografskega trga. |
| --- | --- |

(136)

Ta dokaz torej ne podpira zaključka, da upoštevni geografski trg za segment A vključuje tudi Severno Ameriko. Poleg tega se zdi, da se analiza korelacij opira na nekatere poenostavljene domneve, ki niso bile v zadostni meri prepoznane ali testirane, npr. odsotnost običajnih nenadnih sprememb in obstoj potencialno različnih časovnih nizov. Nadalje bi rezultati preizkusa korelacij, v kolikor so zanesljivi, prej podprli hipotezo o najožjem obsegu geografskega trga.

| (137) | Ker tržni delež upravičenke do pomoči na trgu EGP za segment A presega 25 %, je prag iz preizkusa po odstavku 68(a), nad katerim je zahtevana podrobna ocena, v vsakem primeru prekoračen. Tako ni potrebno obravnavati rezultatov za segment B. Madžarska ni predložila rezultatov o korelaciji za segment A0. |
| --- | --- |

(137)

Ker tržni delež upravičenke do pomoči na trgu EGP za segment A presega 25 %, je prag iz preizkusa po odstavku 68(a), nad katerim je zahtevana podrobna ocena, v vsakem primeru prekoračen. Tako ni potrebno obravnavati rezultatov za segment B. Madžarska ni predložila rezultatov o korelaciji za segment A0.

Zaključki o geografskem trgu

Zaključki o geografskem trgu

| (138) | Glede na zgoraj navedeno in ker Komisija v teku uradne preiskave ni prejela dodatnih informacij, ki bi ji omogočili sklepanje, da je upoštevni geografski trg širši od EGP, Komisija ohranja stališče, da je relevanten geografski trg – ne glede na izbrano definicijo proizvodnega trga – trg EGP ali večji. Komisija ponovno poudarja, da se je treba prepričati, da bo pozitiven učinek ukrepa pomoči v vsakem primeru kompenziral njene negativne vplive na trgovanje in konkurenco. Zato bi morala biti za odločitev o tem, ali je treba izvesti podrobno oceno združljivosti ukrepa pomoči, definicija geografskega trga čim ožja, ob upoštevanju posebnih značilnosti avtomobilov za proizvodnjo. |
| --- | --- |

(138)

Glede na zgoraj navedeno in ker Komisija v teku uradne preiskave ni prejela dodatnih informacij, ki bi ji omogočili sklepanje, da je upoštevni geografski trg širši od EGP, Komisija ohranja stališče, da je relevanten geografski trg – ne glede na izbrano definicijo proizvodnega trga – trg EGP ali večji. Komisija ponovno poudarja, da se je treba prepričati, da bo pozitiven učinek ukrepa pomoči v vsakem primeru kompenziral njene negativne vplive na trgovanje in konkurenco. Zato bi morala biti za odločitev o tem, ali je treba izvesti podrobno oceno združljivosti ukrepa pomoči, definicija geografskega trga čim ožja, ob upoštevanju posebnih značilnosti avtomobilov za proizvodnjo.

6.5.1   Zaključki o preizkusu iz odstavka 68(a)

Zaključki o preizkusu iz odstavka 68(a)

| (139) | Komisija je izvedla preizkus iz točke 68(a) Smernic za vse verjetne proizvode in geografske trge, da je preverila, ali tržni delež upravičenke pred in po naložbi presega 25 %. |
| --- | --- |

(139)

Komisija je izvedla preizkus iz točke 68(a) Smernic za vse verjetne proizvode in geografske trge, da je preverila, ali tržni delež upravičenke pred in po naložbi presega 25 %.

| (140) | Glede na dejstvo, da ni bilo mogoče določiti posameznega upoštevnega proizvoda in geografskega trga, je bilo treba upoštevati vse verjetne trge. Tržni delež skupine VW v posameznih in združenih segmentih A in B v EGP za vsa obravnavana leta znaša več od 25 %. V združenem segmentu A0, A in B v EGP je 25-odstotni prag presežen od leta 2011. Komisija zato sklepa, da je prag iz odstavka 68(a) prekoračen v vsakem primeru, ne glede na definicijo proizvodnega trga, in da zato ni potrebno oblikovati dokončne opredelitve proizvodnega trga. |
| --- | --- |

(140)

Glede na dejstvo, da ni bilo mogoče določiti posameznega upoštevnega proizvoda in geografskega trga, je bilo treba upoštevati vse verjetne trge. Tržni delež skupine VW v posameznih in združenih segmentih A in B v EGP za vsa obravnavana leta znaša več od 25 %. V združenem segmentu A0, A in B v EGP je 25-odstotni prag presežen od leta 2011. Komisija zato sklepa, da je prag iz odstavka 68(a) prekoračen v vsakem primeru, ne glede na definicijo proizvodnega trga, in da zato ni potrebno oblikovati dokončne opredelitve proizvodnega trga.

6.5.2   Zaključki o preizkusu iz odstavka 68(b)

Zaključki o preizkusu iz odstavka 68(b)

| (141) | Glede na to, da rezultat preizkusa iz odstavka 68(a) zahteva že nadaljnjo obravnavo podrobne ocene pomoči, ni treba zavzeti določenega stališča o rezultatih preizkusa iz odstavka 68(b). |
| --- | --- |

(141)

Glede na to, da rezultat preizkusa iz odstavka 68(a) zahteva že nadaljnjo obravnavo podrobne ocene pomoči, ni treba zavzeti določenega stališča o rezultatih preizkusa iz odstavka 68(b).

6.5.3   Zaključek

Zaključek

| (142) | Ker je zadevni prag iz preizkusa iz odstavka 68(a) prekoračen, je Komisija sklenila izvesti podrobno preverjanje po sprožitvi postopka iz člena 108(2) PDEU o tem, ali je pomoč potrebna za zagotavljanje spodbujevalnega učinka za naložbe in ali koristi ukrepa pomoči presegajo izhajajoče izkrivljanje konkurence in učinke na trgovanje med državami članicami. |
| --- | --- |

(142)

Ker je zadevni prag iz preizkusa iz odstavka 68(a) prekoračen, je Komisija sklenila izvesti podrobno preverjanje po sprožitvi postopka iz člena 108(2) PDEU o tem, ali je pomoč potrebna za zagotavljanje spodbujevalnega učinka za naložbe in ali koristi ukrepa pomoči presegajo izhajajoče izkrivljanje konkurence in učinke na trgovanje med državami članicami.

6.6   PODROBNA OCENA UKREPA POMOČI

PODROBNA OCENA UKREPA POMOČI

| (143) | Podrobna ocena se izvede na osnovi sporočila o podrobni oceni pomoči. |
| --- | --- |

(143)

Podrobna ocena se izvede na osnovi sporočila o podrobni oceni pomoči.

6.6.1   Pozitivni učinki pomoči

Pozitivni učinki pomoči

6.6.1.1   Prispevek k razvoju regije

Prispevek k razvoju regije

| (144) | Regija Zahodnega Podonavja je v skladu s členom 107(3)(a) PDEU upravičena do regionalne pomoči. Komisija priznava pozitivne učinke pomoči v regiji, kot jih je predstavila Madžarska (glej uvodno izjavo 56), in meni, da zlasti učinek ustvarjanja neposrednih in posrednih delovnih mest, potencial pritegnitve dodatnih dobaviteljev in ponudnikov storitev, prenos znanja v regijo in izboljšanje regionalne usposobljenosti predstavljajo pomemben prispevek k razvoju regije k doseganju kohezijskega cilja EU. |
| --- | --- |

(144)

Regija Zahodnega Podonavja je v skladu s členom 107(3)(a) PDEU upravičena do regionalne pomoči. Komisija priznava pozitivne učinke pomoči v regiji, kot jih je predstavila Madžarska (glej uvodno izjavo 56), in meni, da zlasti učinek ustvarjanja neposrednih in posrednih delovnih mest, potencial pritegnitve dodatnih dobaviteljev in ponudnikov storitev, prenos znanja v regijo in izboljšanje regionalne usposobljenosti predstavljajo pomemben prispevek k razvoju regije k doseganju kohezijskega cilja EU.

6.6.1.2   Ustreznost instrumenta pomoči

Ustreznost instrumenta pomoči

| (145) | Odstavka 17 in 18 sporočila o podrobni oceni pomoči poudarjata, da je državna pomoč v obliki subvencij za naložbe edino sredstvo za premostitev tržnih nepravilnosti in spodbujanje gospodarskega razvoja v prikrajšanih regijah. Pomoč je ustrezen instrument, če v primerjavi z drugimi ukrepi politike zagotavlja posebne prednosti. V skladu z odstavkom 18 sporočila o podrobni oceni pomoči se le „ukrepi, v zvezi s katerimi je država članica preučila druge možnosti politike in za katere so ugotovljene prednosti uporabe selektivnega instrumenta, kot je državna pomoč za posamezno podjetje, smatrajo za primeren instrument“. |
| --- | --- |

(145)

Odstavka 17 in 18 sporočila o podrobni oceni pomoči poudarjata, da je državna pomoč v obliki subvencij za naložbe edino sredstvo za premostitev tržnih nepravilnosti in spodbujanje gospodarskega razvoja v prikrajšanih regijah. Pomoč je ustrezen instrument, če v primerjavi z drugimi ukrepi politike zagotavlja posebne prednosti. V skladu z odstavkom 18 sporočila o podrobni oceni pomoči se le „ukrepi, v zvezi s katerimi je država članica preučila druge možnosti politike in za katere so ugotovljene prednosti uporabe selektivnega instrumenta, kot je državna pomoč za posamezno podjetje, smatrajo za primeren instrument“.

| (146) | Madžarska je pojasnila, da so bili splošni ukrepi v podporo gospodarskemu razvoju na nacionalni in državni ravni prek investiranja v osnovno infrastrukturo in produktivne dejavnike že bili sprejeti, vendar regija ostaja med najbolj prikrajšanimi regijami EU. Komisija meni, da samo infrastrukturni razvoj in drugi splošni ukrepi ne zadostujejo, da bi zmanjšali neenakosti med regijami. |
| --- | --- |

(146)

Madžarska je pojasnila, da so bili splošni ukrepi v podporo gospodarskemu razvoju na nacionalni in državni ravni prek investiranja v osnovno infrastrukturo in produktivne dejavnike že bili sprejeti, vendar regija ostaja med najbolj prikrajšanimi regijami EU. Komisija meni, da samo infrastrukturni razvoj in drugi splošni ukrepi ne zadostujejo, da bi zmanjšali neenakosti med regijami.

| (147) | Madžarska je svojo razlago utemeljila z ustreznostjo instrumenta pomoči za gospodarske okoliščine v regiji Zahodnega Podonavja in podala dokaze o tem, da je regija prikrajšana v primerjavi s sosednjimi regijami v Avstriji (Gradiščanska) in Slovaški (Bratislavský kraj). Obenem so gospodarski kazalniki Zahodnega Podonavja približno na ravni povprečja za Madžarsko. Kljub temu Komisija ugotavlja, da je, kot kaže status Zahodnega Podonavja kot regije, ki je v skladu s členom 107(3)(a) PDEU upravičena do regionalne pomoči, in ima zgornjo mejo intenzivnosti pomoči 30 %, družbenoekonomski položaj Zahodnega Podonavja pod ravnjo evropskega povprečja. |
| --- | --- |

(147)

Madžarska je svojo razlago utemeljila z ustreznostjo instrumenta pomoči za gospodarske okoliščine v regiji Zahodnega Podonavja in podala dokaze o tem, da je regija prikrajšana v primerjavi s sosednjimi regijami v Avstriji (Gradiščanska) in Slovaški (Bratislavský kraj). Obenem so gospodarski kazalniki Zahodnega Podonavja približno na ravni povprečja za Madžarsko. Kljub temu Komisija ugotavlja, da je, kot kaže status Zahodnega Podonavja kot regije, ki je v skladu s členom 107(3)(a) PDEU upravičena do regionalne pomoči, in ima zgornjo mejo intenzivnosti pomoči 30 %, družbenoekonomski položaj Zahodnega Podonavja pod ravnjo evropskega povprečja.

| (148) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega Komisija ugotavlja, da je ukrep pomoči ustrezen instrument za doseganje cilja regionalnega razvoja v regiji, ki upravičeni do pomoči. |
| --- | --- |

(148)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega Komisija ugotavlja, da je ukrep pomoči ustrezen instrument za doseganje cilja regionalnega razvoja v regiji, ki upravičeni do pomoči.

6.6.1.3   Spodbujevalni učinek/hipotetični scenarij

Spodbujevalni učinek/hipotetični scenarij

| (149) | Družba ima lahko mnogo tehtnih razlogov, da svojo naložbo umesti v določeno regijo, tudi če ni bila za to dodeljena nobena pomoč, zato mora Komisija v skladu s sporočilom o podrobni oceni pomoči podrobno preveriti, ali je pomoč potrebna za spodbujevalni učinek za naložbo. Cilj te podrobne ocene je ugotoviti, ali pomoč dejansko prispeva k spremembi ravnanja upravičenca, da izvede (dodatne) naložbe v zadevni regiji, ki prejema pomoč. V tem okviru mora država članica podati tudi obsežen opis scenarija nasprotnih dejstev, v katerem upravičenki ne bi bila dodeljena nikakršna pomoč. Scenariji morajo biti v očeh Komisije realni. To preverjanje dejanskega spodbujevalnega učinka presega preverjanje o tem, ali so upoštevane formalne zahteve v zvezi s spodbujevalnim učinkom, določene v Smernicah 2007–2013 (glej odstavek 68 Smernic 2007–2013). |
| --- | --- |

(149)

Družba ima lahko mnogo tehtnih razlogov, da svojo naložbo umesti v določeno regijo, tudi če ni bila za to dodeljena nobena pomoč, zato mora Komisija v skladu s sporočilom o podrobni oceni pomoči podrobno preveriti, ali je pomoč potrebna za spodbujevalni učinek za naložbo. Cilj te podrobne ocene je ugotoviti, ali pomoč dejansko prispeva k spremembi ravnanja upravičenca, da izvede (dodatne) naložbe v zadevni regiji, ki prejema pomoč. V tem okviru mora država članica podati tudi obsežen opis scenarija nasprotnih dejstev, v katerem upravičenki ne bi bila dodeljena nikakršna pomoč. Scenariji morajo biti v očeh Komisije realni. To preverjanje dejanskega spodbujevalnega učinka presega preverjanje o tem, ali so upoštevane formalne zahteve v zvezi s spodbujevalnim učinkom, določene v Smernicah 2007–2013 (glej odstavek 68 Smernic 2007–2013).

| (150) | Odstavek 22 sporočila o podrobni oceni pomoči navaja, da se lahko (dejanski) spodbujevalni učinek dokaže z dvema možnima scenarijema: v primeru odsotnosti pomoči, se ne bi izvedla nobena naložba, saj brez pomoči naložba za podjetje ne bi bila dobičkonosna na nobeni lokaciji (scenarij 1); v primeru odsotnosti pomoči bi se naložba izvedla na drugi lokaciji v EU (scenarij 2). |
| --- | --- |

(150)

Odstavek 22 sporočila o podrobni oceni pomoči navaja, da se lahko (dejanski) spodbujevalni učinek dokaže z dvema možnima scenarijema: v primeru odsotnosti pomoči, se ne bi izvedla nobena naložba, saj brez pomoči naložba za podjetje ne bi bila dobičkonosna na nobeni lokaciji (scenarij 1); v primeru odsotnosti pomoči bi se naložba izvedla na drugi lokaciji v EU (scenarij 2).

| (151) | Sporočilo o podrobni oceni pomoči od držav članic zahteva, da Komisiji prikažejo prisotnost spodbujevalnega učinka pomoči in podajo jasne dokaze o tem, da je pomoč uspešno vplivala na izbiro naložbe ali lokacije Tako mora prisotnost spodbujevalnega učinka dokazati država članica. Odstavek 25 sporočila o podrobni oceni pomoči pravi, da bi države članice dokaz o spodbujevalnem učinku pomoči lahko zagotovile s predložitvijo korporativnih dokumentov, ki bi kazali, da je bila izvedena primerjava med stroški in prednostmi lokacije v izbrani regiji naložbe, ki je upravičena do pomoči, in druge lokacije. Države članice so pozvane, naj se opirajo na finančna poročila, notranje poslovne načrte in dokumente, ki podrobno opisujejo različne naložbene možnosti. |
| --- | --- |

(151)

Sporočilo o podrobni oceni pomoči od držav članic zahteva, da Komisiji prikažejo prisotnost spodbujevalnega učinka pomoči in podajo jasne dokaze o tem, da je pomoč uspešno vplivala na izbiro naložbe ali lokacije Tako mora prisotnost spodbujevalnega učinka dokazati država članica. Odstavek 25 sporočila o podrobni oceni pomoči pravi, da bi države članice dokaz o spodbujevalnem učinku pomoči lahko zagotovile s predložitvijo korporativnih dokumentov, ki bi kazali, da je bila izvedena primerjava med stroški in prednostmi lokacije v izbrani regiji naložbe, ki je upravičena do pomoči, in druge lokacije. Države članice so pozvane, naj se opirajo na finančna poročila, notranje poslovne načrte in dokumente, ki podrobno opisujejo različne naložbene možnosti.

| (152) | Komisija ugotavlja, da so madžarski organi predložili zahtevane informacije (glej uvodno izjavo 60) v obliki obsežnih sodobnih in pristnih dokazov, ki opisujejo večstopenjski proces odločanja skupine VW in družbe AUDI AG o naložbi in lokaciji, navajajo, da pomoč za družbo AHM spada v scenarij 2, in pojasnjujejo scenarij nasprotnih dejstev, ki poleg lokacije v mestu Győr vključuje več alternativnih lokacij (kombinacije lokacij) v [državi 1 in državi 2 EGP]. |
| --- | --- |

(152)

Komisija ugotavlja, da so madžarski organi predložili zahtevane informacije (glej uvodno izjavo 60) v obliki obsežnih sodobnih in pristnih dokazov, ki opisujejo večstopenjski proces odločanja skupine VW in družbe AUDI AG o naložbi in lokaciji, navajajo, da pomoč za družbo AHM spada v scenarij 2, in pojasnjujejo scenarij nasprotnih dejstev, ki poleg lokacije v mestu Győr vključuje več alternativnih lokacij (kombinacije lokacij) v [državi 1 in državi 2 EGP].

| (153) | Te lokacije vključujejo obstoječe obrate v mestu Győr, [lokacijo 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU], [lokacijo 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] in [lokacijo 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči]. Medtem ko sta lokacija v mestu Győr in [lokacija 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU], umeščeni v regije, ki prejemajo pomoč (s posamezno zgornjo mejo intenzivnosti pomoči 30 % oziroma 15 % na dan priglasitve), sta [lokacija 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] in [lokacija 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] umeščeni v regije, ki ne prejemajo pomoči v [državi 2 EGP]. |
| --- | --- |

(153)

Te lokacije vključujejo obstoječe obrate v mestu Győr, [lokacijo 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU], [lokacijo 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] in [lokacijo 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči]. Medtem ko sta lokacija v mestu Győr in [lokacija 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU], umeščeni v regije, ki prejemajo pomoč (s posamezno zgornjo mejo intenzivnosti pomoči 30 % oziroma 15 % na dan priglasitve), sta [lokacija 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] in [lokacija 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] umeščeni v regije, ki ne prejemajo pomoči v [državi 2 EGP].

| (154) | Izračuni in ocena stroškov za štiri možnosti so bili izvedeni z enako stopnjo natančnosti. Možnosti, ki vključujeta obrate na [lokaciji 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] (možnost A in B), sta bili izključeni že zgodaj v [...] leta 2010, saj je obrat na [lokaciji 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] že dosegel svoje omejitve v smislu proizvodne zmogljivosti in bi naložba terjala večje strukturne izdatke, kar bi pomenilo višje skupne stroške. Tako sta kot konkurenčni možnosti ostali samo možnost C (proizvodnja modelov A3 sedan in Audi TT na [lokaciji 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU] in proizvodnja modela A3 cabriolet na [lokaciji 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči]) ter možnost D (proizvodnja vseh štirih modelov v mestu Győr). |
| --- | --- |

(154)

Izračuni in ocena stroškov za štiri možnosti so bili izvedeni z enako stopnjo natančnosti. Možnosti, ki vključujeta obrate na [lokaciji 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] (možnost A in B), sta bili izključeni že zgodaj v [...] leta 2010, saj je obrat na [lokaciji 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] že dosegel svoje omejitve v smislu proizvodne zmogljivosti in bi naložba terjala večje strukturne izdatke, kar bi pomenilo višje skupne stroške. Tako sta kot konkurenčni možnosti ostali samo možnost C (proizvodnja modelov A3 sedan in Audi TT na [lokaciji 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU] in proizvodnja modela A3 cabriolet na [lokaciji 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči]) ter možnost D (proizvodnja vseh štirih modelov v mestu Győr).

| (155) | V nadaljnjem postopku načrtovanja je bilo izvedenih več izračunov in ocen stroškov. Predloženi dokumenti kažejo, da so bili ti izračuni osnovani na enakih predpostavkah, Madžarska pa je pojasnila, da so bile ocene stroškov za možnost C in možnost D v celotnem postopku odločanja izvedene z enako stopnjo natančnosti. Dokumenti kažejo tudi, da so bili izračuni primerljivi. |
| --- | --- |

(155)

V nadaljnjem postopku načrtovanja je bilo izvedenih več izračunov in ocen stroškov. Predloženi dokumenti kažejo, da so bili ti izračuni osnovani na enakih predpostavkah, Madžarska pa je pojasnila, da so bile ocene stroškov za možnost C in možnost D v celotnem postopku odločanja izvedene z enako stopnjo natančnosti. Dokumenti kažejo tudi, da so bili izračuni primerljivi.

| (156) | Komisija ugotavlja, da je družba AUDI AG možnost državne pomoči preučila že v zgodnjih fazah odločanja o naložbi in lokaciji. Vloga za pomoč s strani upravičenke z dne 5. marca 2010, potrditev Madžarske z dne 26. marca 2010, da je naložba načeloma upravičena do pomoči, ter tudi prvotna ponudba pomoči Madžarske z dne 30. marca 2010 so se zgodile še preden je bila katera koli od možnosti izločena. Ocene stroškov, ki so bile vodstvu Skupine predstavljene dne [...] 2010, so že vključevale potencialno državno pomoč s strani Madžarske. V tistem času je bila obravnavana tudi morebitna pomoč od [države 1 EGP], vendar je bila ta možnost pozneje opuščena, saj ne bi bilo realno prejeti pomoč v [državi 1 EGP] (48). |
| --- | --- |

(156)

Komisija ugotavlja, da je družba AUDI AG možnost državne pomoči preučila že v zgodnjih fazah odločanja o naložbi in lokaciji. Vloga za pomoč s strani upravičenke z dne 5. marca 2010, potrditev Madžarske z dne 26. marca 2010, da je naložba načeloma upravičena do pomoči, ter tudi prvotna ponudba pomoči Madžarske z dne 30. marca 2010 so se zgodile še preden je bila katera koli od možnosti izločena. Ocene stroškov, ki so bile vodstvu Skupine predstavljene dne [...] 2010, so že vključevale potencialno državno pomoč s strani Madžarske. V tistem času je bila obravnavana tudi morebitna pomoč od [države 1 EGP], vendar je bila ta možnost pozneje opuščena, saj ne bi bilo realno prejeti pomoč v [državi 1 EGP] (48).

48

| (157) | Kot je opisano v uvodni izjavi 80 tega sklepa, so končne ocene proizvodnih stroškov, pripisane lokaciji, pokazale stroškovno neugodnost v višini 143,3 milijona EUR za možnost D (Győr) v primerjavi z možnostjo C [lokacija 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU] in [lokacijo 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] v času, ko sta bili predstavljeni dve možnosti naložb in lokacij za sprejetje končne odločitve s strani odbora K-VAI dne 14. decembra 2010. Kot je zabeleženo v zapisnikih sestanka odbora K-VAI, je na podlagi analize nasprotnih dejstev in določenih kvalitativnih meril ter na osnovi razpoložljivosti državne pomoči odbor K-VAI 14. decembra 2010 odločil, da se naložbeni projekt umesti v mesto Győr. |
| --- | --- |

(157)

Kot je opisano v uvodni izjavi 80 tega sklepa, so končne ocene proizvodnih stroškov, pripisane lokaciji, pokazale stroškovno neugodnost v višini 143,3 milijona EUR za možnost D (Győr) v primerjavi z možnostjo C [lokacija 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU] in [lokacijo 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] v času, ko sta bili predstavljeni dve možnosti naložb in lokacij za sprejetje končne odločitve s strani odbora K-VAI dne 14. decembra 2010. Kot je zabeleženo v zapisnikih sestanka odbora K-VAI, je na podlagi analize nasprotnih dejstev in določenih kvalitativnih meril ter na osnovi razpoložljivosti državne pomoči odbor K-VAI 14. decembra 2010 odločil, da se naložbeni projekt umesti v mesto Győr.

| (158) | Komisija poudarja svoje stališče (glej uvodno izjavo 110), zavzeto že v odločitvi o sprožitvi postopka, da so bile formalne zahteve v zvezi s spodbujevalnim učinkom iz odstavka 38 Smernic 2007–2013 izpolnjene: (i) v zvezi s pomočjo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 23 tega sklepa, je upravičenka predložila vlogo za pomoč, nato pa je organ, odgovoren za upravljanje sheme, pred začetkom dela na projektu pisno potrdil, da je projekt, pod pridržkom natančne preveritve, načeloma izpolnil pogoje upravičenosti, določene v shemi; (ii) v zvezi z davčno olajšavo, kot je opisano v uvodni izjavi 24 tega sklepa, je upravičenka zahtevo zanjo vložila precej pred začetkom del, in ker za davčno olajšavo obstaja zakonska pravica – ki je predmet Komisijine odobritve – ni bilo potrebe, da bi upravičenka čakala na predhodno potrditev upravičenosti od madžarskih organov. |
| --- | --- |

(158)

Komisija poudarja svoje stališče (glej uvodno izjavo 110), zavzeto že v odločitvi o sprožitvi postopka, da so bile formalne zahteve v zvezi s spodbujevalnim učinkom iz odstavka 38 Smernic 2007–2013 izpolnjene: (i) v zvezi s pomočjo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 23 tega sklepa, je upravičenka predložila vlogo za pomoč, nato pa je organ, odgovoren za upravljanje sheme, pred začetkom dela na projektu pisno potrdil, da je projekt, pod pridržkom natančne preveritve, načeloma izpolnil pogoje upravičenosti, določene v shemi; (ii) v zvezi z davčno olajšavo, kot je opisano v uvodni izjavi 24 tega sklepa, je upravičenka zahtevo zanjo vložila precej pred začetkom del, in ker za davčno olajšavo obstaja zakonska pravica – ki je predmet Komisijine odobritve – ni bilo potrebe, da bi upravičenka čakala na predhodno potrditev upravičenosti od madžarskih organov.

| (159) | Komisija v zvezi z dejanskim spodbujevalnim učinkom, ki ga je imela pomoč na izbiro lokacije za naložbo, meni: odločitev skupine VW, da zadevni naložbeni projekt umesti v mesto Győr, je bila sprejeta šele, ko je bilo potrjeno, da bo naložbeni projekt upravičen do državne pomoči in podprt s strani javnih organov, in je odbor K-VAI (organ, ki sprejme končni odločitev o naložbah in lokaciji) odobril lokacijo, ki je predmet razpoložljivosti državne pomoči. Zato Komisija v skladu z odstavkoma 23 in 25 sporočila o podrobni oceni pomoči meni, da je scenarij nasprotnih dejstev, ki ga je predstavila Madžarska, realen in podprt z resničnimi in sodobnimi dokazi. Pomoč ima tako realen (dejanski) spodbujevalni učinek. Z zmanjšanjem vrzeli v gospodarski sposobnosti v korist lokacije v mestu Győru je pomoč pripomogla k spremembi odločitve o lokaciji s strani upravičenega podjetja. Brez pomoči se naložba ne bi izvedla v mestu Győr. |
| --- | --- |

(159)

Komisija v zvezi z dejanskim spodbujevalnim učinkom, ki ga je imela pomoč na izbiro lokacije za naložbo, meni: odločitev skupine VW, da zadevni naložbeni projekt umesti v mesto Győr, je bila sprejeta šele, ko je bilo potrjeno, da bo naložbeni projekt upravičen do državne pomoči in podprt s strani javnih organov, in je odbor K-VAI (organ, ki sprejme končni odločitev o naložbah in lokaciji) odobril lokacijo, ki je predmet razpoložljivosti državne pomoči. Zato Komisija v skladu z odstavkoma 23 in 25 sporočila o podrobni oceni pomoči meni, da je scenarij nasprotnih dejstev, ki ga je predstavila Madžarska, realen in podprt z resničnimi in sodobnimi dokazi. Pomoč ima tako realen (dejanski) spodbujevalni učinek. Z zmanjšanjem vrzeli v gospodarski sposobnosti v korist lokacije v mestu Győru je pomoč pripomogla k spremembi odločitve o lokaciji s strani upravičenega podjetja. Brez pomoči se naložba ne bi izvedla v mestu Győr.

6.6.1.4   Sorazmernost pomoči

Sorazmernost pomoči

| (160) | Da bi bila pomoč sorazmerna, morata biti znesek in intenzivnost pomoči omejena na najmanjšo vrednost, ki je potrebna za izvedbo naložb v regiji prejemnici pomoči. |
| --- | --- |

(160)

Da bi bila pomoč sorazmerna, morata biti znesek in intenzivnost pomoči omejena na najmanjšo vrednost, ki je potrebna za izvedbo naložb v regiji prejemnici pomoči.

| (161) | V splošnem se regionalna pomoč obravnava kot sorazmerna z resnostjo težav, s katerimi se soočajo regije prejemnice pomoči, če upošteva veljavno zgornjo mejo regionalne pomoči, vključno s samodejnim, stopnjujočim se zniževanjem zgornje meje regionalne pomoči za večje naložbene projekte (ki je že del veljavne karte regionalne pomoči). Uporabljena intenzivnost pomoči v tem primeru ni višja od zgornje meje regionalne pomoči, spremenjene z mehanizmom zniževanja, kot je že določeno v uvodni izjavi 110 tega sklepa. |
| --- | --- |

(161)

V splošnem se regionalna pomoč obravnava kot sorazmerna z resnostjo težav, s katerimi se soočajo regije prejemnice pomoči, če upošteva veljavno zgornjo mejo regionalne pomoči, vključno s samodejnim, stopnjujočim se zniževanjem zgornje meje regionalne pomoči za večje naložbene projekte (ki je že del veljavne karte regionalne pomoči). Uporabljena intenzivnost pomoči v tem primeru ni višja od zgornje meje regionalne pomoči, spremenjene z mehanizmom zniževanja, kot je že določeno v uvodni izjavi 110 tega sklepa.

| (162) | Poleg splošnega načela sorazmernosti iz Smernic 2007–2013 sporočilo o podrobni oceni pomoči zahteva izvedbo podrobne ocene. V skladu s scenarijem 2 sporočila o podrobni oceni pomoči se pomoč obravnava kot sorazmerna, če izravna razliko med neto stroški naložbe upravičenca v regijo prejemnico pomoči in neto stroški naložbe v alternativno lokacijo. |
| --- | --- |

(162)

Poleg splošnega načela sorazmernosti iz Smernic 2007–2013 sporočilo o podrobni oceni pomoči zahteva izvedbo podrobne ocene. V skladu s scenarijem 2 sporočila o podrobni oceni pomoči se pomoč obravnava kot sorazmerna, če izravna razliko med neto stroški naložbe upravičenca v regijo prejemnico pomoči in neto stroški naložbe v alternativno lokacijo.

| (163) | Komisija na osnovi predložene dokumentacije (glej uvodne izjave 79 do 82) meni, da je bila pomoč omejena do potrebnega zneska, saj ne presega razlike v stroških med možnostjo D (umestitev naložbe v mesto Győr) in možnostjo C (umestitev naložbe na [lokacijo 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU] in [lokacijo 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči]). Izračun, opravljen v času analize nasprotnih dejstev, kaže, da je bila lokacija v mestu Győr (v trenutni vrednosti iz leta 2010) brez pomoči za 144,3 milijona EUR dražja od kombinacije [lokacije 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU] in [lokacije 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči]. |
| --- | --- |

(163)

Komisija na osnovi predložene dokumentacije (glej uvodne izjave 79 do 82) meni, da je bila pomoč omejena do potrebnega zneska, saj ne presega razlike v stroških med možnostjo D (umestitev naložbe v mesto Győr) in možnostjo C (umestitev naložbe na [lokacijo 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU] in [lokacijo 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči]). Izračun, opravljen v času analize nasprotnih dejstev, kaže, da je bila lokacija v mestu Győr (v trenutni vrednosti iz leta 2010) brez pomoči za 144,3 milijona EUR dražja od kombinacije [lokacije 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU] in [lokacije 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči].

| (164) | Ta stroškovna neugodnost znaša 153,8 milijona EUR glede na cene leta 2013, ki je veljavno leto za izračun pomoči in s tem tudi za izračun sorazmernosti. |
| --- | --- |

(164)

Ta stroškovna neugodnost znaša 153,8 milijona EUR glede na cene leta 2013, ki je veljavno leto za izračun pomoči in s tem tudi za izračun sorazmernosti.

| (165) | Vrzel zaradi visokega enkratnega izdatka bi se lahko zmanjšala na račun možne državne pomoči. Ob upoštevanju pomoči v znesku 133,3 milijona EUR v trenutni vrednosti leta 2013 ima možnost D še vedno stroškovno neugodnost v višini 20,5 milijona EUR glede na možnost C. Komisija navaja, da je bila preostala stroškovna neugodnost za skupino Volkswagen sprejemljiva zaradi določenih količinsko neopredeljivih prednosti lokacije v mestu Győr, npr. možnosti proizvodnje vseh štirih različic MQB v enem obratu AUDI, in meni, da je sorazmernost pomoči prikazana. |
| --- | --- |

(165)

Vrzel zaradi visokega enkratnega izdatka bi se lahko zmanjšala na račun možne državne pomoči. Ob upoštevanju pomoči v znesku 133,3 milijona EUR v trenutni vrednosti leta 2013 ima možnost D še vedno stroškovno neugodnost v višini 20,5 milijona EUR glede na možnost C. Komisija navaja, da je bila preostala stroškovna neugodnost za skupino Volkswagen sprejemljiva zaradi določenih količinsko neopredeljivih prednosti lokacije v mestu Győr, npr. možnosti proizvodnje vseh štirih različic MQB v enem obratu AUDI, in meni, da je sorazmernost pomoči prikazana.

6.6.2   Negativni učinki pomoči na konkurenco in trgovanje

Negativni učinki pomoči na konkurenco in trgovanje

| (166) | Odstavek 40 sporočila o podrobni oceni pomoči navaja, da „če [...] analiza nasprotnih dejstev kaže, da bi se naložbe nadaljevale tudi brez pomoči, čeprav morda na drugi lokaciji (scenarij 2), in če je pomoč sorazmerna, bi bili možni znaki izkrivljanja, kot so velik tržni delež in večja zmogljivost na slabo delujočem trgu, načeloma enaki ne glede na pomoč.“ |
| --- | --- |

(166)

Odstavek 40 sporočila o podrobni oceni pomoči navaja, da „če [...] analiza nasprotnih dejstev kaže, da bi se naložbe nadaljevale tudi brez pomoči, čeprav morda na drugi lokaciji (scenarij 2), in če je pomoč sorazmerna, bi bili možni znaki izkrivljanja, kot so velik tržni delež in večja zmogljivost na slabo delujočem trgu, načeloma enaki ne glede na pomoč.“

| (167) | Ker ukrep pomoči podpira odločitev o naložbi iz scenarija 2 in je pomoč omejena na minimalno, ni bilo mogoče zaznati negativnih vplivov na konkurenco. Naložba bi se vsakem primeru izvedla na drugi lokaciji, kar bi privedlo do enake stopnje izkrivljanja konkurence. Zato Komisija meni, da pomoč nima negativnih učinkov na konkurenco. |
| --- | --- |

(167)

Ker ukrep pomoči podpira odločitev o naložbi iz scenarija 2 in je pomoč omejena na minimalno, ni bilo mogoče zaznati negativnih vplivov na konkurenco. Naložba bi se vsakem primeru izvedla na drugi lokaciji, kar bi privedlo do enake stopnje izkrivljanja konkurence. Zato Komisija meni, da pomoč nima negativnih učinkov na konkurenco.

| (168) | V skladu z odstavkom 53 sporočila o podrobni oceni pomoči je določeno, da če bi se ob neobstoju pomoči naložba izvedla v revnejši regiji (z več regionalnimi težavami – višja stopnja najvišje intenzivnosti regionalne pomoči) ali v regiji, za katero se šteje, da ima iste regionalne težave kot ciljna regija (enaka najvišja intenzivnost regionalne pomoči), bi to pomenilo negativen element v splošnem testu tehtanja, pri čemer je malo verjetno, da bi ga izravnali kakršni koli pozitivni elementi, ker je to v nasprotju z osnovnim načelom regionalne pomoči. |
| --- | --- |

(168)

V skladu z odstavkom 53 sporočila o podrobni oceni pomoči je določeno, da če bi se ob neobstoju pomoči naložba izvedla v revnejši regiji (z več regionalnimi težavami – višja stopnja najvišje intenzivnosti regionalne pomoči) ali v regiji, za katero se šteje, da ima iste regionalne težave kot ciljna regija (enaka najvišja intenzivnost regionalne pomoči), bi to pomenilo negativen element v splošnem testu tehtanja, pri čemer je malo verjetno, da bi ga izravnali kakršni koli pozitivni elementi, ker je to v nasprotju z osnovnim načelom regionalne pomoči.

| (169) | Ker je Madžarska potrdila, da je teoretično možnost vzpostavitve novega proizvodnega obrata v vzhodni Evropi družba AUDI opustila že v zgodnjih fazah procesa odločanja in da noben izmed obstoječih obratov z višjo ali enako intenzivnostjo pomoči ni bil obravnavan kot možna lokacija (glej opombo 23) Komisija ugotavlja, da pomoč nima antikohezijskega učinka, ki bi bil v nasprotju z osnovnim načelom regionalne pomoči. |
| --- | --- |

(169)

Ker je Madžarska potrdila, da je teoretično možnost vzpostavitve novega proizvodnega obrata v vzhodni Evropi družba AUDI opustila že v zgodnjih fazah procesa odločanja in da noben izmed obstoječih obratov z višjo ali enako intenzivnostjo pomoči ni bil obravnavan kot možna lokacija (glej opombo 23) Komisija ugotavlja, da pomoč nima antikohezijskega učinka, ki bi bil v nasprotju z osnovnim načelom regionalne pomoči.

6.7   TEHTANJE POZITIVNIH IN NEGATIVNIH UČINKOV POMOČI

TEHTANJE POZITIVNIH IN NEGATIVNIH UČINKOV POMOČI

| (170) | Zaradi ugotovitve, da pomoč zagotavlja spodbudo za izvedbo naložbe v zadevni regiji in je sorazmerna, je treba pretehtati pozitivne in negativne učinke pomoči. |
| --- | --- |

(170)

Zaradi ugotovitve, da pomoč zagotavlja spodbudo za izvedbo naložbe v zadevni regiji in je sorazmerna, je treba pretehtati pozitivne in negativne učinke pomoči.

| (171) | Ocena je potrdila, da ima ukrep pomoči spodbujevalni učinek privabljanja naložb, kar je pomemben prispevek k regionalnemu razvoju prikrajšane regije, upravičene do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU, ne da bi izključil naložbo v katero koli regijo z enako ali višjo zgornjo mejo intenzivnosti pomoči (brez antikohezijskega učinka). Komisija meni, da je privabljanje naložb v revnejšo regijo koristnejše za kohezijo v Uniji kot izvajanje istih naložb v bolj razviti regiji. Kot je navedeno v odstavku 53 sporočila o podrobni oceni pomoči Komisija ugotavlja, da „se za pozitivne učinke regionalne pomoči, ki zgolj izravnajo razliko v neto stroških glede na alternativne razvitejše lokacije naložbe [...], v okviru testa tehtanja običajno smatra, da prevladajo nad vsakim negativnim učinkom na alternativni lokaciji za novo naložbo.“ |
| --- | --- |

(171)

Ocena je potrdila, da ima ukrep pomoči spodbujevalni učinek privabljanja naložb, kar je pomemben prispevek k regionalnemu razvoju prikrajšane regije, upravičene do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU, ne da bi izključil naložbo v katero koli regijo z enako ali višjo zgornjo mejo intenzivnosti pomoči (brez antikohezijskega učinka). Komisija meni, da je privabljanje naložb v revnejšo regijo koristnejše za kohezijo v Uniji kot izvajanje istih naložb v bolj razviti regiji. Kot je navedeno v odstavku 53 sporočila o podrobni oceni pomoči Komisija ugotavlja, da „se za pozitivne učinke regionalne pomoči, ki zgolj izravnajo razliko v neto stroških glede na alternativne razvitejše lokacije naložbe [...], v okviru testa tehtanja običajno smatra, da prevladajo nad vsakim negativnim učinkom na alternativni lokaciji za novo naložbo.“

| (172) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega Komisija ugotavlja, da je pomoč sorazmerna z razliko v neto stroških izvedbe naložbe na izbrani lokaciji v primerjavi z drugo lokacijo v razvitejši regiji, zato pozitivni učinki pomoči v smislu cilja in ustreznosti, kot je bilo prikazano zgoraj, odtehtajo negativne učinke na drugi lokaciji. |
| --- | --- |

(172)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega Komisija ugotavlja, da je pomoč sorazmerna z razliko v neto stroških izvedbe naložbe na izbrani lokaciji v primerjavi z drugo lokacijo v razvitejši regiji, zato pozitivni učinki pomoči v smislu cilja in ustreznosti, kot je bilo prikazano zgoraj, odtehtajo negativne učinke na drugi lokaciji.

| (173) | V skladu s točko 68 Smernic 2007–2013 in ob upoštevanju podrobne ocene, opravljene na podlagi sporočila o podrobni oceni pomoči, Komisija ugotavlja, da je pomoč potrebna za zagotovitev spodbujevalnega učinka za naložbo ter da koristi ukrepa pomoči odtehtajo posledično izkrivljanje konkurence in negativni učinek na trgovanje med državami članicami. |
| --- | --- |

(173)

V skladu s točko 68 Smernic 2007–2013 in ob upoštevanju podrobne ocene, opravljene na podlagi sporočila o podrobni oceni pomoči, Komisija ugotavlja, da je pomoč potrebna za zagotovitev spodbujevalnega učinka za naložbo ter da koristi ukrepa pomoči odtehtajo posledično izkrivljanje konkurence in negativni učinek na trgovanje med državami članicami.

7.   ZAKLJUČEK

ZAKLJUČEK

| (174) | Komisija ugotavlja, da je Madžarska nezakonito izvedla regionalno pomoč v korist naložbenega projekta družbe AHM, s čimer je kršila člen 108(3) PDEU. Kljub temu Komisija meni, da regionalna pomoč v korist družbe AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd., ki je bila dodeljena pred 1. julijem 2014 pod pogojem, da je delno predmet odobritve Komisije, izpolnjuje vse pogoje iz Smernic 2007–2013 in sporočila o podrobni oceni pomoči in je zato združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) (a) PDEU – |
| --- | --- |

(174)

Komisija ugotavlja, da je Madžarska nezakonito izvedla regionalno pomoč v korist naložbenega projekta družbe AHM, s čimer je kršila člen 108(3) PDEU. Kljub temu Komisija meni, da regionalna pomoč v korist družbe AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd., ki je bila dodeljena pred 1. julijem 2014 pod pogojem, da je delno predmet odobritve Komisije, izpolnjuje vse pogoje iz Smernic 2007–2013 in sporočila o podrobni oceni pomoči in je zato združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) (a) PDEU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo je Madžarska izvedla za družbo AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd. ter ki je v trenutni vrednosti znašala največ 39 952 milijonov HUF (diskontirano na datum priglasitve) in je predstavljala najvišjo intenzivnost pomoči 11,24 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(a) PDEU.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Madžarsko.

V Bruslju, 1. februarja 2016

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  UL C 418, 21.11.2014, str. 25.

1

(2)  Smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (UL C 54, 4.3.2006, str. 13). Komisija je 28. junija 2013 sprejela Smernice o državni regionalni pomoči za obdobje 2014–2020, v katerih je obdobje uporabnosti Smernic podaljšala do 30. junija 2014 (odstavek 186) (UL C 209, 23.1.2013, str. 1).

2

(3)  
  UL C 223, 16.9.2009, str. 3.

3

(4)  Glej opombo 1.

4

(5)  Državna pomoč N 487/2006 – Karta regionalnih državnih pomoči za 2007–2013 za Madžarsko (UL C 256, 24.10.2006, str. 6) in podaljšana z državno pomočjo št. SA.36879 (2013/N) – Podaljšanje karte regionalnih državnih pomoči za 2007–2013 za Madžarsko do 30. junija 2014 (UL C 69, 7.3.2014, str. 1).

5

(6)  72 v Evropi in 46 v državah ZDA, Azije in Afrike.

6

(7)  Letno poročilo skupine Volkswagen za 2014.

7

(*1)  Zaupne informacije

*1

(8)  Podjetje R. L. Polk & Co. (imenovano tudi POLK) je globalna organizacija, ki v avtomobilski industriji zagotavlja tržne informacije in analize. Podjetje IHS Inc., ki je vodilni svetovni ponudnik kritičnih informacij in analiz, je 16. julija 2013 zaključilo nakup podjetja R. L. Polk & Co. Zdaj IHS Automotive skupaj s podjetjem POLK nudi strokovno znanje in prediktivni vpogled za celotno avtomobilsko vrednostno verigo. Podjetje Polk avtomobilski trg deli na segmente A000, A00, A0, A, B, C, D in E, pri čemer segment A000 predstavlja majhne mestne avtomobile, segment E pa najbolj prestižno kategorijo vozil. Povprečna cena, velikost in zmogljivost motorja osebnih avtomobilov se od segmenta A000 proti segmentu E postopoma višajo.

8

(9)  Zneski v EUR so v tem sklepu podani na osnovi menjalnega tečaja 299,67 HUF/EUR, veljavnega v času obvestila.

9

(10)  Trenutne vrednosti v tem sklepu so izračunane na osnovi 5,62-odstotne diskontne stopnje, veljavne v času obvestila. Osnovno leto za diskontiranje je leto 2013, tj. leto obvestila.

10

(11)  Povzetek informacij o shemi XR 47/2007 (A Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatás) (UL C 180, 2.8.2007, str. 6).

11

(12)  Uredba Komisije (ES) št. 1628/2006 z dne 24. oktobra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe (UL L 302, 1.11.2006, str. 29).

12

(13)  Odločba Komisije z dne 10. maja 2007 v primeru N 651/2006, ki zadeva davčne ugodnosti za razvoj (sprememba N 504/2004) (UL C 152, 6.7.2007, str. 2), spremenjena z odločbo Komisije z dne 30. aprila 2008 (N 646/2007, SA.24441), z dne 17. junija 2008 (N 735/2007, SA.24683), z dne 6. maja 2010 (N 132/2010, SA.30728) in z dne 23. februarja 2011 (N 685/2009, SA.29994).

13

(14)  Ta pristop je v skladu z odločbami Komisije v zvezi z državno pomočjo SA.30340 (Fiat Powertrain Technologies), odločbo z dne 9. februarja 2011 (C(2011) 612) v primeru SA.30340 (UL C 151, 21.5.2011, str. 5); SA. 32169 (Volkswagen Sachsen) odločbo z dne 13. julija 2011 (C(2011) 4935) v primeru SA.32169 (UL C 361, 10.12.2011, str. 17); N 767/07 (Ford Craiova) odločbo z dne 30. aprila 2008 (C(2008) 1613) v primeru N 767/2007 (UL C 238, 17.9.2008, str. 4); N 635/2008 (Fiat Sicily), odločbo z dne 29. aprila 2009 (C(2009) 3051) v primeru N 635/2008 (UL C 219, 12.9.2009, str. 3); in N 473/2008 (Ford Espana) odločbo z dne 17. junija 2009 (C(2009) 4530) v primeru N 473/2008 (UL C 19, 26.1.2010, str. 5).

14

(15)  Glejte N 671/2008, Mercedes-Benz Hungary (prekrivanje med bližnjimi segmenti A in B), SA.32169 Volkswagen Sachsen, izjava 60 in naslednje v SA.32076 Ford Espana, izjava 83 (verižna zamenljivost avtomobilov segmenta A0 in B ter avtomobilov segmenta A).

15

(16)  Podatki v delu Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market (Predhodna ekonomska ocena geografskega trga) doktorja Jamesa A. Langenfelda, Navigant Economics (2011), kažejo, da je bilo od avtomobilov, proizvedenih v EGP med letoma 2004 in 2010, približno 13 odstotkov avtomobilov segmenta A in več kot 25 odstotkov avtomobilov segmenta B izvoženih v druge regije po svetu. Kar zadeva uvoz, je bilo več kot 14 odstotkov avtomobilov segmenta A in več kot 18 odstotkov avtomobilov segmenta B, prodanih v EGP, proizvedenih v drugih regijah.

16

(17)  Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market, Dr. James A. Langenfeld, Navigant Economics (2011).

17

(18)  Madžarska se je pri izračunu multiplikacijskega faktorja 2,5 oprla na študijo, ki je ocenjevala prispevek sektorja za dobavo motornih vozil v gospodarstvo Združenih držav Amerike in njenih 50 držav. Študijo je leta 2007 za združenje Motor and Equipment Manufacturers Association pripravila Skupina za gospodarstvo in poslovanje ameriške nevladne organizacije Center of Automotive Research.

18

(19)  Trenutno že obstaja oddelčna skupina AUDI HUNGARIA za načrtovanje vozil, z oddelkom za motorje z notranjim zgorevanjem, oddelkom za znanost o materialih in tehnologiji ter oddelkom za proizvodnjo vozil.

19

(20)  Zagon proizvodnje za modela A3 cabriolet in A3 sedan je bil načrtovan v novembru 2012 in marcu 2013, medtem ko se zagon proizvodnje modelov TT coupé and TT roadster načrtuje za februar in september 2014.

20

(21)  Medtem, ko je bil predhodni izbor lokacij v fazi razvoja proizvoda in načrtovanja omejen na lokacije podjetja AUDI, tj. [lokacija 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči], in mesto Győr, se v tej fazi lokacije objektov obravnavajo na ravni skupine, kar pomeni, da se razvijejo alternativni scenariji. Že tri mesece preden je bila leta 2010 v [...] sprejeta odločitev o proizvodu za novi model A3 sedan, je [nadzorni obor Skupine] začel s pripravo primerjav različnih lokacij in različnih naložbenih scenarijev.

21

(22)  Leta 2008 je podjetje AUDI obravnavalo možnost naložbe v novogradnjo v Vzhodni Evropi, ki pa je bila v nadaljnjih fazah načrtovanja opuščena. V priporočilu, ki sta ga pripravila [nadzorni odbor Skupine] in podjetje AUDI in ga predstavila dne [...] 2010 na seji vodstva Skupine, je bila naložba v novogradnjo predstavljena kot nerealna zaradi infrastrukturnega okvira in časovnih omejitev za proizvodnjo.

22

(23)  Madžarska je predložila informacije, ki prikazujejo vse obstoječe obrate Skupine VW, nameščene v regijah s 30-odstotno ali višjo intenzivnostjo pomoči (tj. enaka ali višja intenzivnost pomoči kot v mestu Győr). Vendar se nobena od teh lokacij ni izkazala za primerno, ker niso izpolnjevale merila „prostor za širitev ali prilagoditev“ in/ali „združljivost struktur“. Nobena od lokacij ni imela dovolj kapacitet za izvajanje naložbenega projekta.

23

(24)  Odločitvi o proizvajanju modelov AUDI TT coupé in TT roadster sta bili sprejeti dne [...] 2011 na ravni blagovne znamke in s strani skupine potrjeni dne [...] 2011. Pred tem datumom se vsi dokumenti podjetja sklicujejo na naslednik modela TT.

24

(25)  Na ravni skupine upravni odbor sprejema odločitve o naložbenih projektih in njihovih lokacijah prek odbora K-VAI (odbor za naložbe) na osnovi analize, ki jo pripravi [nadzorni odbor Skupine].

25

(26)  Vrednost prikrajšanosti se mora določiti v cenah iz leta 2013, da se lahko primerja z možno državno pomočjo (ki je določena v cenah iz leta 2013) in tako ugotovi neto znesek prikrajšanosti za mesto Győr. Za ta izračun se zdi primerno uporabiti diskontno stopnjo, veljavno v euroobmočju v času sprejetja odločitve o naložbi (december 2010, tj. 2,45 %), saj je bila odločitev o naložbi sprejeta v okviru EUR, in sicer ob upoštevanju predvidenih stroškov v EUR in s strani podjetja, katerega sedež je v euroobmočju.

26

(27)  Ta znesek temelji na predvidenih upravičenih stroških naložbe v višini 1 186 milijonov EUR. Madžarska je v teku izvajanja in postopka odobritve pojasnila, da je prišlo do nadaljnjih sprememb načrtovanih stroškov in da je bil sporazum o naložbi končno podpisan ob upoštevanju predvidenih upravičenih stroškov v višini 1 186 milijonov EUR trenutne vrednosti.

27

(28)  Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9). V času, ko je Madžarska predložila svoje pripombe, je bil relevanten člen 1(f) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

28

(29)  Glej opombo 12.

29

(30)  Opomba 1 k uvodni izjavi 56 IDAC.

30

(31)  Praksa, ki so ji sledili madžarski organi, je v skladu tudi s prejšnjo prakso Komisije; glejte točko (28) in točki (110) sklepa v primeru IBIDEN, kjer je bila pomoč za družbo IBIDEN HU odobrena že (pred obvestilom Komisiji) na osnovi obstoječih shem regionalne pomoči do praga individualne priglasitve in je bil samo preostali znesek pomoči predmet odobritve s strani Komisije. V primeru IBIDEN je bila pomoč odobrena in za družbo IBIDEN delno uveljavljena 25. februarja in 3. marca 2005. Nacionalni organi so o ukrepu pomoči Komisijo obvestili 1. aprila 2005 in 30. avgusta 2006. V omenjenem postopku je Komisija sklenila, da pomoč, ki je bila predmet obvestila, ni združljiva z skupnim trgom, vendar je s svojo odločitvijo potrdila, da so madžarski organi delovali skladno s predpisi, ko so sredstva delno izplačali.

31

(32)  Samo del nad pragom priglasitve je predmet odobritve s strani Komisije, kot je navedeno v članku „Državna pomoč za madžarsko družbo IBIDEN“ avtorjev Eveline TUMASONYTĖ, Živilė DIDŽIOKAITĖ in Andrása TARIJA v biltenu o politiki konkurence, 2008, št. 2, str. 69.

32

(33)  Glej sodbo C-301/87. Francoska republika proti Komisiji (Boussac), točka 33 [PSES 1990, I-307. p.].

33

(34)  Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (UL L 214, 9.8.2008, str. 3).

34

(35)  SA.32063 (2010/N) – LIP – Mondi Swiecie S.A. – Poljska (UL C 305, 10.10.2012, str. 8).

35

(36)  Kot je navedeno v odstavku 68 odločbe v primeru Mondi: „Zato je treba Komisijo obvestiti o celoti odobrene pomoči [...], če ta presega prag priglasitve“.

36

(37)  SA.32009 (2011/C) – Državna pomoč za družbo BMW AG za večji naložbeni projekt v mestu Leipzig.

37

(38)  Sklep Komisije 2008/830/ES z dne 30. aprila 2008 v primeru o državni pomoči št. C 21/2007 (prej št. N 578/2006) – Madžarska VSO 2007 – individualna pomoč v korist družbe IBIDEN Hungary Gyártó Kft. (UL L 295, 4.11.2008, str. 34).

38

(39)  Sporočilo Komisije: Večsektorski okvir za regionalno pomoč, namenjeno večjim naložbenim projektom (UL C 70, 19.3.2002, str. 8).

39

(40)  Sodba C-301/87 Francoska republika proti Komisiji (Boussac), PSES 1990, I-307.

40

(41)  Seveda mora v vsakem v primeru in ne glede na pragove iz odstavka 68 Smernic 2007–2013 Komisija pretehtati pozitivne in negativne vplive pomoči, preden sprejme odločitev o njeni združljivosti z notranjim trgom. Glej sodbo Splošnega sodišča v primeru T-304/08 Smurfit Kappa Group proti Komisiji EU:T:2012:351, odst. 94.

41

Smurfit Kappa Group proti Komisiji

(42)  
  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

42

(43)  Glej na primer končni sklep Komisije v primeru Porsche (sprejet julija 2014), kjer je pustila odprto vprašanje o opredelitvi trga in uporabila tradicionalni pristop preučitve „vseh verjetnih opredelitev trgov, ki določajo posamezne avtomobilske segmente (vključno z najožjo segmentacijo, za katero so na voljo podatki)“. Glej uvodno izjavo 34 tega sklepa, ki navaja vrsto primerov, vključno s primerom Fiat Powertrain technologies, SA.30340: sklep z dne 9. februarja 2011, (C(2011) 612) (UL C 151, 21.5.2011, str. 5); SA. 32169 Volkswagen Sachsen: sklep z dne 13. julija 2011, (C(2011) 4935) (UL C 361, 10.12.2011, str. 17).

43

(44)  Smernice o presoji horizontalnih združitev na podlagi Uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 31, 5.2.2004, str. 5).

44

(45)  Kot navaja uvodna izjava 140 tega sklepa, pri težavi segmentacije ni nujno, da ima praktične posledice, saj ne vpliva na rezultat preizkusa iz odstavka 68(a).

45

(46)  Pri analizi časovnih nizov je razlikovanje podatkov, tj. upoštevanje razlik med zaporednimi podatkovnimi točkami, metodologija, ki se uporablja za obravnavo nestacionarnih podatkov, tj. prisotnosti časovnih trendov v časovnih nizih. Diferenciran časovni niz je zato nov niz podatkov, iz katerega je bil časovni trend odstranjen. Zato je najverjetneje stacionaren.

46

(47)  Zaradi jasnosti so uteži, uporabljene za povprečja, podane s količino potrošnje vsake dobrine iz skupine. Tako povprečna cena sorazmerno bolj sledi premikom cene za dobrino, ki se bolj prodaja. Normalizacija je le matematični postopek za omejitev vrednosti cen za določeno referenčno obdobje. Različni indeksi imajo različna referenčna obdobja.

47

(48)  Odstavek 53 sporočila o podrobni oceni pomoči navaja, da bi scenarij 2, pri katerem je potreben dokaz o alternativni lokaciji, da bi se naložbe brez pomoči izvajale v revnejši regiji (višja stopnja najvišje intenzivnosti regionalne pomoči) ali v regiji, ki ima enake regionalne pomanjkljivosti kot ciljna regija (enaka najvišja intenzivnost regionalne pomoči), v splošnem testu tehtanja predstavljal negativni element, pri čemer je malo verjetno, da bi ga izravnali kakršni koli pozitivni elementi. To je konkretno za ta primer pomenilo, da [država 1 EGP] ne bi mogla odobriti pomoči za to naložbo, ker ima lokacija v mestu Győr višjo intenzivnost regionalne pomoči (tj. se smatra za manj razvito) od [lokacije 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU].

48

---

| 17.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/51

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2008

z dne 15. novembra 2016

o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z vozličastim dermatitisom v nekaterih državah članicah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7023)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/119/EGS z dne 17. decembra 1992 o splošnih ukrepih Skupnosti za nadzor nad določenimi živalskimi boleznimi in o posebnih ukrepih v primeru vezikularne bolezni prašičev (3) ter zlasti člena 14(2), člena 19(1)(a), člena 19(3)(a) in člena 19(4) in (6) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (4), in zlasti člena 4(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vozličasti dermatitis je virusna bolezen goveda, ki se prenaša z vektorji. Glede na znanstveno mnenje Evropske agencije za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) o vozličastem dermatitisu, sprejeto 3. decembra 2014 (v nadaljnjem besedilu: mnenje EFSA) (5), se lahko vozličasti dermatitis prenaša neposredno in posredno. Za vozličasti dermatitis so značilne velike izgube pri proizvodnji živine in lahko se zelo hitro širi, predvsem z živimi živalmi, vektorji in nekaterimi proizvodi, pridobljenimi iz okuženih živali. |
| --- | --- |

(1)

Vozličasti dermatitis je virusna bolezen goveda, ki se prenaša z vektorji. Glede na znanstveno mnenje Evropske agencije za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) o vozličastem dermatitisu, sprejeto 3. decembra 2014 (v nadaljnjem besedilu: mnenje EFSA) (5), se lahko vozličasti dermatitis prenaša neposredno in posredno. Za vozličasti dermatitis so značilne velike izgube pri proizvodnji živine in lahko se zelo hitro širi, predvsem z živimi živalmi, vektorji in nekaterimi proizvodi, pridobljenimi iz okuženih živali.

| (2) | Direktiva 92/119/EGS določa splošne nadzorne ukrepe, ki se uporabijo v primeru izbruha nekaterih živalskih bolezni, vključno z vozličastim dermatitisom. Ti vključujejo nadzorne ukrepe, ki jih je treba sprejeti v primeru suma in potrditve vozličastega dermatitisa na gospodarstvu, vključno z določitvijo okuženih in ogroženih območij okoli območij izbruha, in druge dodatne nadzorne ukrepe za preprečevanje širjenja bolezni in odpravo okužbe. Navedeni nadzorni ukrepi določajo tudi cepljenje v primeru izbruha vozličastega dermatitisa, in sicer kot dopolnilo k drugim nadzornim ukrepom. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 92/119/EGS določa splošne nadzorne ukrepe, ki se uporabijo v primeru izbruha nekaterih živalskih bolezni, vključno z vozličastim dermatitisom. Ti vključujejo nadzorne ukrepe, ki jih je treba sprejeti v primeru suma in potrditve vozličastega dermatitisa na gospodarstvu, vključno z določitvijo okuženih in ogroženih območij okoli območij izbruha, in druge dodatne nadzorne ukrepe za preprečevanje širjenja bolezni in odpravo okužbe. Navedeni nadzorni ukrepi določajo tudi cepljenje v primeru izbruha vozličastega dermatitisa, in sicer kot dopolnilo k drugim nadzornim ukrepom.

| (3) | Izvedbena sklepa Komisije (EU) 2015/1500 (6) in (EU) 2016/645 (7) določata nekatere zaščitne ukrepe v zvezi s potrditvijo vozličastega dermatitisa v Grčiji v letu 2015 in v Bolgariji v letu 2016. Navedeni zaščitni ukrepi vključujejo vzpostavitev okuženega območja v navedenih državah članicah, kar je opisano v prilogi k vsakemu od navedenih izvedbenih sklepov in ki vključuje območje, na katerem je bil potrjen vozličasti dermatitis, ter okuženih in ogroženih območij, ki sta jih Grčija in Bolgarija vzpostavili v skladu z Direktivo 92/119/EGS. Izvedbena sklepa (EU) 2015/1500 in (EU) 2016/645 sta bila večkrat spremenjena zaradi razvoja stanja bolezni, vključno z razširitvijo okuženega območja z namenom vključitve dodatnih regionalnih enot v Grčiji in Bolgariji. Navedena izvedbena sklepa se uporabljata do 31. decembra 2016. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbena sklepa Komisije (EU) 2015/1500 (6) in (EU) 2016/645 (7) določata nekatere zaščitne ukrepe v zvezi s potrditvijo vozličastega dermatitisa v Grčiji v letu 2015 in v Bolgariji v letu 2016. Navedeni zaščitni ukrepi vključujejo vzpostavitev okuženega območja v navedenih državah članicah, kar je opisano v prilogi k vsakemu od navedenih izvedbenih sklepov in ki vključuje območje, na katerem je bil potrjen vozličasti dermatitis, ter okuženih in ogroženih območij, ki sta jih Grčija in Bolgarija vzpostavili v skladu z Direktivo 92/119/EGS. Izvedbena sklepa (EU) 2015/1500 in (EU) 2016/645 sta bila večkrat spremenjena zaradi razvoja stanja bolezni, vključno z razširitvijo okuženega območja z namenom vključitve dodatnih regionalnih enot v Grčiji in Bolgariji. Navedena izvedbena sklepa se uporabljata do 31. decembra 2016.

| (4) | Izvedbena sklepa Komisije (EU) 2015/2055 (8) in (EU) 2016/1183 (9) določata, da lahko Grčija in Bolgarija izvedeta cepljenje goveda v izrednih razmerah, ki se redi na gospodarstvih na območju cepljenja, kot je določeno v Prilogi I k navedenima izvedbenima sklepoma. |
| --- | --- |

(4)

Izvedbena sklepa Komisije (EU) 2015/2055 (8) in (EU) 2016/1183 (9) določata, da lahko Grčija in Bolgarija izvedeta cepljenje goveda v izrednih razmerah, ki se redi na gospodarstvih na območju cepljenja, kot je določeno v Prilogi I k navedenima izvedbenima sklepoma.

| (5) | Poleg Grčije in Bolgarije je med aprilom in avgustom 2016 tudi veliko tretjih držav v jugovzhodni Evropi prvič poročalo o izbruhih vozličastega dermatitisa na svojih ozemljih, in sicer Albanija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Kosovo (10), Črna gora in Srbija. Vse te tretje države so obvestile Komisijo, da so med trenutne ukrepe za obvladovanje bolezni med drugim vključile tudi cepljenje proti vozličastemu dermatitisu. |
| --- | --- |

(5)

Poleg Grčije in Bolgarije je med aprilom in avgustom 2016 tudi veliko tretjih držav v jugovzhodni Evropi prvič poročalo o izbruhih vozličastega dermatitisa na svojih ozemljih, in sicer Albanija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Kosovo (10), Črna gora in Srbija. Vse te tretje države so obvestile Komisijo, da so med trenutne ukrepe za obvladovanje bolezni med drugim vključile tudi cepljenje proti vozličastemu dermatitisu.

| (6) | V skladu z mnenjem EFSA (11) so na trgu na voljo samo oslabljena živa cepiva proti vozličastemu dermatitisu. V tem mnenju EFSA je cepivo z oslabljenim virusom vozličastega dermatitisa seva Neethling opisano kot zelo učinkovito pri preprečevanju obolevnosti. Ker so homologna cepiva proti vozličastemu dermatitisu učinkovitejša od cepiv z oslabljenimi virusi osepnice, se njihova uporaba priporoča, če so na voljo, saj jih izdelujejo proizvajalci, ki delujejo izključno zunaj Unije. Poleg tega je lahko po mnenju EFSA povzročitelj vozličastega dermatitisa v koži prizadete živali prisoten do 92 dni, celo brez vidnih lezij. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z mnenjem EFSA (11) so na trgu na voljo samo oslabljena živa cepiva proti vozličastemu dermatitisu. V tem mnenju EFSA je cepivo z oslabljenim virusom vozličastega dermatitisa seva Neethling opisano kot zelo učinkovito pri preprečevanju obolevnosti. Ker so homologna cepiva proti vozličastemu dermatitisu učinkovitejša od cepiv z oslabljenimi virusi osepnice, se njihova uporaba priporoča, če so na voljo, saj jih izdelujejo proizvajalci, ki delujejo izključno zunaj Unije. Poleg tega je lahko po mnenju EFSA povzročitelj vozličastega dermatitisa v koži prizadete živali prisoten do 92 dni, celo brez vidnih lezij.

| (7) | Na voljo ni nobenega cepiva proti vozličastemu dermatitisu z dovoljenjem za promet v Uniji. Cepljenje v izrednih razmerah v skladu s členom 19 Direktive 92/119/EGS se zato lahko izvaja le v skladu s členom 8 Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12), ki državam članicam omogoča, da začasno dovolijo uporabo imunoloških zdravil za uporabo v veterinarski medicini brez dovoljenja za promet v primeru hude epizootske bolezni, kot je na primer vozličasti dermatitis. |
| --- | --- |

(7)

Na voljo ni nobenega cepiva proti vozličastemu dermatitisu z dovoljenjem za promet v Uniji. Cepljenje v izrednih razmerah v skladu s členom 19 Direktive 92/119/EGS se zato lahko izvaja le v skladu s členom 8 Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12), ki državam članicam omogoča, da začasno dovolijo uporabo imunoloških zdravil za uporabo v veterinarski medicini brez dovoljenja za promet v primeru hude epizootske bolezni, kot je na primer vozličasti dermatitis.

| (8) | Glede na nujno obvestilo EFSA o vozličastem dermatitisu, sprejeto 29. julija 2016 (13), je cepljenje proti vozličastemu dermatitisu najučinkovitejši način za zmanjšanje širjenja te bolezni. Za izkoreninjenje vozličastega dermatitisa je treba izvesti cepljenje celotne dovzetne populacije živali v regijah, v katerih obstaja tveganje za vnos vozličastega dermatitisa, ali regijah, ki so z njim prizadete, da se zmanjša število izbruhov bolezni, doseči pa bi bilo treba visoko precepljenost med živalmi in na ravni kmetij. Zato mora „trdna“ politika za preprečevanje in obvladovanje vozličastega dermatitisa poskrbeti za cepljenje. |
| --- | --- |

(8)

Glede na nujno obvestilo EFSA o vozličastem dermatitisu, sprejeto 29. julija 2016 (13), je cepljenje proti vozličastemu dermatitisu najučinkovitejši način za zmanjšanje širjenja te bolezni. Za izkoreninjenje vozličastega dermatitisa je treba izvesti cepljenje celotne dovzetne populacije živali v regijah, v katerih obstaja tveganje za vnos vozličastega dermatitisa, ali regijah, ki so z njim prizadete, da se zmanjša število izbruhov bolezni, doseči pa bi bilo treba visoko precepljenost med živalmi in na ravni kmetij. Zato mora „trdna“ politika za preprečevanje in obvladovanje vozličastega dermatitisa poskrbeti za cepljenje.

| (9) | Tveganje širjenja vozličastega dermatitisa s cepljenih živali in njihovih proizvodov je drugačno kot pri necepljenih živalih in morebitnih živalih v inkubacijski dobi. Zato je treba določiti pogoje za odpremo cepljenega goveda in proizvodov, pridobljenih iz takih živali. Prav tako se tveganje širjenja vozličastega dermatitisa z živali, cepljenih ali necepljenih, z izvorom z območja, kjer se izvaja cepljenje proti vozličastemu dermatitisu, vendar ni prišlo do izbruha vozličastega dermatitisa, razlikuje od tveganja, ki ga pomenijo take živali, kadar izvirajo z območij, ki jih je prizadel vozličasti dermatitis. Posebne pogoje bi bilo zato treba določiti tudi za te živali. |
| --- | --- |

(9)

Tveganje širjenja vozličastega dermatitisa s cepljenih živali in njihovih proizvodov je drugačno kot pri necepljenih živalih in morebitnih živalih v inkubacijski dobi. Zato je treba določiti pogoje za odpremo cepljenega goveda in proizvodov, pridobljenih iz takih živali. Prav tako se tveganje širjenja vozličastega dermatitisa z živali, cepljenih ali necepljenih, z izvorom z območja, kjer se izvaja cepljenje proti vozličastemu dermatitisu, vendar ni prišlo do izbruha vozličastega dermatitisa, razlikuje od tveganja, ki ga pomenijo take živali, kadar izvirajo z območij, ki jih je prizadel vozličasti dermatitis. Posebne pogoje bi bilo zato treba določiti tudi za te živali.

| (10) | Znanstveno poznavanje vozličastega dermatitisa je pomanjkljivo. Cepljeno govedo je sicer zaščiteno pred kliničnimi znaki okužbe, ne pa nujno tudi pred okužbo, prav tako se tudi pri vseh cepljenih živalih ne razvije zaščitna imunost. Z namenom zmanjšanja tveganja na najmanjšo možno mero je odprema pošiljk s cepljenimi živalmi dovoljena samo po obdobju vsaj 28 dni po cepljenju, kar je največja inkubacijska doba za vozličasti dermatitis. |
| --- | --- |

(10)

Znanstveno poznavanje vozličastega dermatitisa je pomanjkljivo. Cepljeno govedo je sicer zaščiteno pred kliničnimi znaki okužbe, ne pa nujno tudi pred okužbo, prav tako se tudi pri vseh cepljenih živalih ne razvije zaščitna imunost. Z namenom zmanjšanja tveganja na najmanjšo možno mero je odprema pošiljk s cepljenimi živalmi dovoljena samo po obdobju vsaj 28 dni po cepljenju, kar je največja inkubacijska doba za vozličasti dermatitis.

| (11) | Pri različnih proizvodih je stopnja tveganja za širjenje vozličastega dermatitisa različna. Kot je navedeno v mnenju EFSA, je tveganje v smislu izpostavljenosti in posledic višje pri premikih živega goveda, semena goveda in surove kože z dlako ali brez dlake z okuženega goveda kakor pri premikih drugih proizvodov, kot so mleko in mlečni izdelki, obdelane kože z dlako ali brez dlake ali sveže meso, mesni pripravki in mesni izdelki, ki so pridobljeni iz goveda. Vendar ni na voljo znanstvenih ali eksperimentalnih dokazov o njihovi vlogi pri prenašanju vozličastega dermatitisa. Zato bi morali biti nadzorni ukrepi iz tega sklepa uravnoteženi in sorazmerni s tveganji. Podobno ni mogoče izključiti prenašanja vozličastega dermatitisa s semenom, jajčnimi celicami in zarodki goveda. Zato bi bilo treba določene zaščitne ukrepe za navedene proizvode določiti na podlagi mnenja EFSA ter najnovejših ustreznih standardov in priporočil Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE). |
| --- | --- |

(11)

Pri različnih proizvodih je stopnja tveganja za širjenje vozličastega dermatitisa različna. Kot je navedeno v mnenju EFSA, je tveganje v smislu izpostavljenosti in posledic višje pri premikih živega goveda, semena goveda in surove kože z dlako ali brez dlake z okuženega goveda kakor pri premikih drugih proizvodov, kot so mleko in mlečni izdelki, obdelane kože z dlako ali brez dlake ali sveže meso, mesni pripravki in mesni izdelki, ki so pridobljeni iz goveda. Vendar ni na voljo znanstvenih ali eksperimentalnih dokazov o njihovi vlogi pri prenašanju vozličastega dermatitisa. Zato bi morali biti nadzorni ukrepi iz tega sklepa uravnoteženi in sorazmerni s tveganji. Podobno ni mogoče izključiti prenašanja vozličastega dermatitisa s semenom, jajčnimi celicami in zarodki goveda. Zato bi bilo treba določene zaščitne ukrepe za navedene proizvode določiti na podlagi mnenja EFSA ter najnovejših ustreznih standardov in priporočil Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE).

| (12) | Meso skeletnih mišic goveda se šteje za varen proizvod glede na mnenje Znanstvene komisije za živalske bolezni OIE (14) in kot je navedeno v Prilogi 36 dela B poročila Komisije OIE za standarde zdravstvenega varstva kopenskih živali s seje februarja 2016 (15). Na voljo ni nobenih znanstvenih ali eksperimentalnih dokazov, ki bi kazali na to, da se virus vozličastega dermatitisa na dovzetne živali prenaša s svežim mesom, mesnimi pripravki ali mesnimi izdelki. Čeprav je v mnenju agencije EFSA o vozličastem dermatitisu navedeno, da lahko virus vozličastega dermatitisa v mesu preživi neopredeljeno časovno obdobje, je zaradi veljavne prepovedi krmljenja prežvekovalcev z beljakovinami prežvekovalcev, kot določata Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (16) ter člen 7 Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (17), možnost oralnega prenosa virusa vozličastega dermatitisa izključena. |
| --- | --- |

(12)

Meso skeletnih mišic goveda se šteje za varen proizvod glede na mnenje Znanstvene komisije za živalske bolezni OIE (14) in kot je navedeno v Prilogi 36 dela B poročila Komisije OIE za standarde zdravstvenega varstva kopenskih živali s seje februarja 2016 (15). Na voljo ni nobenih znanstvenih ali eksperimentalnih dokazov, ki bi kazali na to, da se virus vozličastega dermatitisa na dovzetne živali prenaša s svežim mesom, mesnimi pripravki ali mesnimi izdelki. Čeprav je v mnenju agencije EFSA o vozličastem dermatitisu navedeno, da lahko virus vozličastega dermatitisa v mesu preživi neopredeljeno časovno obdobje, je zaradi veljavne prepovedi krmljenja prežvekovalcev z beljakovinami prežvekovalcev, kot določata Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (16) ter člen 7 Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (17), možnost oralnega prenosa virusa vozličastega dermatitisa izključena.

| (13) | Mleko in mlečni proizvodi ter kolostrum lahko pomenijo tveganje za širjenje vozličastega dermatitisa samo, če so namenjeni za krmljenje živali, dovzetnih za zadevno bolezen. Zato bi bilo treba določiti ukrepe za zmanjšanje tveganja, ki bi preprečili širjenje vozličastega dermatitisa s takimi proizvodi, kadar so namenjeni za krmljenje živali. |
| --- | --- |

(13)

Mleko in mlečni proizvodi ter kolostrum lahko pomenijo tveganje za širjenje vozličastega dermatitisa samo, če so namenjeni za krmljenje živali, dovzetnih za zadevno bolezen. Zato bi bilo treba določiti ukrepe za zmanjšanje tveganja, ki bi preprečili širjenje vozličastega dermatitisa s takimi proizvodi, kadar so namenjeni za krmljenje živali.

| (14) | Direktiva Sveta 64/432/EGS (18) in Odločba Komisije 93/444/EGS (19) določata, da morajo premike živali spremljati zdravstvena spričevala. Če se odstopanja od prepovedi odpreme živih živali z območij iz Priloge I k temu sklepu uporabljajo za žive živali, namenjene za trgovino znotraj Unije ali za izvoz v tretjo državo, bi morala navedena zdravstvena spričevala vključevati sklicevanje na ta sklep, da se v ustreznih spričevalih zagotovijo primerne in točne zdravstvene informacije. |
| --- | --- |

(14)

Direktiva Sveta 64/432/EGS (18) in Odločba Komisije 93/444/EGS (19) določata, da morajo premike živali spremljati zdravstvena spričevala. Če se odstopanja od prepovedi odpreme živih živali z območij iz Priloge I k temu sklepu uporabljajo za žive živali, namenjene za trgovino znotraj Unije ali za izvoz v tretjo državo, bi morala navedena zdravstvena spričevala vključevati sklicevanje na ta sklep, da se v ustreznih spričevalih zagotovijo primerne in točne zdravstvene informacije.

| (15) | Zaradi jasnosti in poenostavitve bi bilo treba Izvedbene sklepe (EU) 2015/1500, (EU) 2015/2055, (EU) 2016/645 in (EU) 2016/1183 razveljaviti in jih nadomestiti s tem sklepom, ki uvaja spremenjene in enotne ukrepe za vse države članice, ki so prizadete zaradi vozličastega dermatitisa ali izvajajo cepljenje proti vozličastemu dermatitisu. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi jasnosti in poenostavitve bi bilo treba Izvedbene sklepe (EU) 2015/1500, (EU) 2015/2055, (EU) 2016/645 in (EU) 2016/1183 razveljaviti in jih nadomestiti s tem sklepom, ki uvaja spremenjene in enotne ukrepe za vse države članice, ki so prizadete zaradi vozličastega dermatitisa ali izvajajo cepljenje proti vozličastemu dermatitisu.

| (16) | Za odobritev programov cepljenja, ki so jih predložile zadevne države članice in so zdaj vključeni v izvedbena sklepa (EU) 2015/2055 in (EU) 2016/1183 za Grčijo in Bolgarijo, kakor tudi odobritev programa cepljenja, ki ga je predložila Hrvaška, bi bilo treba sprejeti drug izvedbeni sklep. |
| --- | --- |

(16)

Za odobritev programov cepljenja, ki so jih predložile zadevne države članice in so zdaj vključeni v izvedbena sklepa (EU) 2015/2055 in (EU) 2016/1183 za Grčijo in Bolgarijo, kakor tudi odobritev programa cepljenja, ki ga je predložila Hrvaška, bi bilo treba sprejeti drug izvedbeni sklep.

| (17) | Bolgarija je Komisijo obvestila, da je bilo cepljenje vsega goveda proti vozličastemu dermatitisu zaključeno 15. julija 2016 in da je bil zadnji pojav vozličastega dermatitisa na njenem ozemlju potrjen 1. avgusta 2016. Zato bi bilo treba nekatera območja v Bolgariji, kjer primerov vozličastega dermatitisa nikdar ni bilo, vendar je bilo cepljenje proti tej bolezni izvedeno, navesti v delu I Priloge I k temu sklepu kot „prosto območje s cepljenjem“, medtem ko bi bilo treba preostali del ozemlja navedene države članice šteti za „okuženo območje“. |
| --- | --- |

(17)

Bolgarija je Komisijo obvestila, da je bilo cepljenje vsega goveda proti vozličastemu dermatitisu zaključeno 15. julija 2016 in da je bil zadnji pojav vozličastega dermatitisa na njenem ozemlju potrjen 1. avgusta 2016. Zato bi bilo treba nekatera območja v Bolgariji, kjer primerov vozličastega dermatitisa nikdar ni bilo, vendar je bilo cepljenje proti tej bolezni izvedeno, navesti v delu I Priloge I k temu sklepu kot „prosto območje s cepljenjem“, medtem ko bi bilo treba preostali del ozemlja navedene države članice šteti za „okuženo območje“.

| (18) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(18)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta sklep določa nadzorne ukrepe za zdravje živali v zvezi z vozličastim dermatitisom v državah članicah ali njihovih delih, kot so navedena v Prilogi I (v nadaljnjem besedilu: „zadevne države članice“), vključno z minimalnimi zahtevami za programe cepljenja proti vozličastemu dermatitisu, predložene s strani držav članic Komisiji v odobritev.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „govedo“ pomeni kopitarje vrst Bos taurus, Bos indicus, Bison bison in Bubalus bubalis; |
| --- | --- |

1.

„govedo“ pomeni kopitarje vrst Bos taurus, Bos indicus, Bison bison in Bubalus bubalis;

Bos taurus, Bos indicus, Bison bison

Bubalus bubalis

| 2. | „divji prežvekovalci v ujetništvu“ pomenijo divje prežvekovalce vrst, ki so znano vključene v prenos in širjenje vozličastega dermatitisa na podlagi najnovejših razpoložljivih znanstvenih spoznanj; |
| --- | --- |

2.

„divji prežvekovalci v ujetništvu“ pomenijo divje prežvekovalce vrst, ki so znano vključene v prenos in širjenje vozličastega dermatitisa na podlagi najnovejših razpoložljivih znanstvenih spoznanj;

| 3. | „okuženo območje“ pomeni del ozemlja države članice iz dela II Priloge I k temu sklepu, ki vključuje območje, na katerem je bil potrjen vozličasti dermatitis, ter vsa okužena in ogrožena območja, vzpostavljena v skladu s členom 10 Direktive 92/119/EGS, in kjer se cepljenje proti vozličastemu dermatitisu lahko izvaja po odobritvi programov cepljenja s strani Komisije; |
| --- | --- |

3.

„okuženo območje“ pomeni del ozemlja države članice iz dela II Priloge I k temu sklepu, ki vključuje območje, na katerem je bil potrjen vozličasti dermatitis, ter vsa okužena in ogrožena območja, vzpostavljena v skladu s členom 10 Direktive 92/119/EGS, in kjer se cepljenje proti vozličastemu dermatitisu lahko izvaja po odobritvi programov cepljenja s strani Komisije;

| 4. | „prosto območje s cepljenjem“ pomeni del ozemlja države članice iz dela I Priloge I k temu sklepu, ki vključuje območja zunaj okuženega območja vozličastega dermatitisa, kjer se cepljenje proti vozličastemu dermatitisu izvaja po odobritvi programov cepljenja s strani Komisije. |
| --- | --- |

4.

„prosto območje s cepljenjem“ pomeni del ozemlja države članice iz dela I Priloge I k temu sklepu, ki vključuje območja zunaj okuženega območja vozličastega dermatitisa, kjer se cepljenje proti vozličastemu dermatitisu izvaja po odobritvi programov cepljenja s strani Komisije.

Člen 3

Omejitve glede odpreme goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu ter nekaterih živalskih proizvodov z območij iz Priloge I

Zadevne države članice prepovedo odpremo naslednjih pošiljk:

| (a) | živega goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu z območij iz delov I in II Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

živega goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu z območij iz delov I in II Priloge I;

| (b) | semena, jajčnih celic in zarodkov goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu z območij iz delov I in II Priloge I; |
| --- | --- |

(b)

semena, jajčnih celic in zarodkov goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu z območij iz delov I in II Priloge I;

| (c) | kolostruma, mleka in mlečnih izdelkov goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu, namenjenih za krmo živali, z območij iz dela II Priloge I; |
| --- | --- |

(c)

kolostruma, mleka in mlečnih izdelkov goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu, namenjenih za krmo živali, z območij iz dela II Priloge I;

| (d) | nepredelanih živalskih stranskih proizvodov iz goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu, razen tistih iz točke (e), z območij iz dela I in II Priloge I; |
| --- | --- |

(d)

nepredelanih živalskih stranskih proizvodov iz goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu, razen tistih iz točke (e), z območij iz dela I in II Priloge I;

| (e) | neobdelanih surovih kož z dlako ali brez dlake goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu, ki so namenjene za prehrano ljudi, ali neobdelanih kož z dlako ali brez dlake goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu, ki niso namenjene za prehrano ljudi, z območij iz delov I in II Priloge I. |
| --- | --- |

(e)

neobdelanih surovih kož z dlako ali brez dlake goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu, ki so namenjene za prehrano ljudi, ali neobdelanih kož z dlako ali brez dlake goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu, ki niso namenjene za prehrano ljudi, z območij iz delov I in II Priloge I.

Člen 4

Odstopanje od prepovedi odpreme živega goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu z območij iz dela I Priloge I

1.   Z odstopanjem od prepovedi iz točke (a) člena 3 lahko pristojni organ odobri odpremo živega goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu z gospodarstev na območjih iz dela I Priloge I, če navedene živali izpolnjujejo vsaj enega od naslednjih pogojev:

| (a) | živali so odpremljene na območja iz dela I ali II Priloge I v isti ali drugi državi članici ali v tretjo državo in izpolnjujejo naslednje pogoje:






  (i) | živali so bile cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj 28 dni pred datumom odpreme in prihajajo z gospodarstva, kjer so živali bivale najmanj 28 dni in v katerem so bile vse živali dovzetnih vrst cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj 28 dni pred datumom odpreme; |
| --- | --- | --- |

(a)

živali so odpremljene na območja iz dela I ali II Priloge I v isti ali drugi državi članici ali v tretjo državo in izpolnjujejo naslednje pogoje:

(i)

živali so bile cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj 28 dni pred datumom odpreme in prihajajo z gospodarstva, kjer so živali bivale najmanj 28 dni in v katerem so bile vse živali dovzetnih vrst cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj 28 dni pred datumom odpreme;

| (ii) | vse živali na gospodarstvu izvora so bile klinično pregledane na dan nakladanja za odpremo in niso kazale nobenih kliničnih znakov vozličastega dermatitisa; |
| --- | --- |

(ii)

vse živali na gospodarstvu izvora so bile klinično pregledane na dan nakladanja za odpremo in niso kazale nobenih kliničnih znakov vozličastega dermatitisa;

| (iii) | za živali ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS; |
| --- | --- |

(iii)

za živali ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS;

| (iv) | pristojni organ v državi izvora izvaja program cepljenja proti vozličastemu dermatitisu, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II in ga je odobrila Komisija, in je obvestil Komisijo in druge države članice o datumu začetka svojega programa cepljenja ter |
| --- | --- |

(iv)

pristojni organ v državi izvora izvaja program cepljenja proti vozličastemu dermatitisu, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II in ga je odobrila Komisija, in je obvestil Komisijo in druge države članice o datumu začetka svojega programa cepljenja ter

| (v) | vzpostavljen je bil postopek usmerjanja v skladu s členom 12 pod nadzorom pristojnih organov držav članic, v katerih so kraji izvora in tranzita ter namembni kraji, da se živali prepeljejo na varen način ter da se pozneje ne odpremijo v drugo državo članico ali tretjo državo, ali |
| --- | --- |

(v)

vzpostavljen je bil postopek usmerjanja v skladu s členom 12 pod nadzorom pristojnih organov držav članic, v katerih so kraji izvora in tranzita ter namembni kraji, da se živali prepeljejo na varen način ter da se pozneje ne odpremijo v drugo državo članico ali tretjo državo, ali

| (b) | živali so odpremljene na katero koli območje v isti ali drugi državi članici ali tretji državi in izpolnjujejo naslednje pogoje:






  (i) | živali so bile cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj tri mesece pred datumom odpreme in prihajajo z gospodarstva, na katerem so bile vse živali dovzetnih vrst cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj 28 dni pred datumom odpreme; |
| --- | --- | --- |

(b)

živali so odpremljene na katero koli območje v isti ali drugi državi članici ali tretji državi in izpolnjujejo naslednje pogoje:

(i)

živali so bile cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj tri mesece pred datumom odpreme in prihajajo z gospodarstva, na katerem so bile vse živali dovzetnih vrst cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj 28 dni pred datumom odpreme;

| (ii) | vse živali na gospodarstvu izvora so bile klinično pregledane na dan nakladanja za odpremo in niso kazale nobenih kliničnih znakov vozličastega dermatitisa; |
| --- | --- |

(ii)

vse živali na gospodarstvu izvora so bile klinično pregledane na dan nakladanja za odpremo in niso kazale nobenih kliničnih znakov vozličastega dermatitisa;

| (iii) | za živali ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS; |
| --- | --- |

(iii)

za živali ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS;

| (iv) | živali so od rojstva ali vsaj 28 dni pred datumom odpreme bivale na gospodarstvu, na katerem v polmeru vsaj 20 km ni bila potrjena prisotnost vozličastega dermatitisa v treh mesecih pred datumom odpreme, pred odpremo pa sta vsaki potrditvi okužbe z vozličastim dermatitisom sledila izločitev in uničenje vseh okuženih dovzetnih živali na prizadetih gospodarstvih na območju iz dela I Priloge I v državi članici, kadar so bile vse živali na vseh njenih območjih iz dela I Priloge I cepljene in ponovno cepljene proti vozličastemu dermatitisu v skladu s Prilogo II v obdobju vsaj treh mesecev pred datumom odpreme in so še vedno v obdobju imunosti, ki je navedeno v specifikacijah cepiva, ki ga določi proizvajalec; |
| --- | --- |

(iv)

živali so od rojstva ali vsaj 28 dni pred datumom odpreme bivale na gospodarstvu, na katerem v polmeru vsaj 20 km ni bila potrjena prisotnost vozličastega dermatitisa v treh mesecih pred datumom odpreme, pred odpremo pa sta vsaki potrditvi okužbe z vozličastim dermatitisom sledila izločitev in uničenje vseh okuženih dovzetnih živali na prizadetih gospodarstvih na območju iz dela I Priloge I v državi članici, kadar so bile vse živali na vseh njenih območjih iz dela I Priloge I cepljene in ponovno cepljene proti vozličastemu dermatitisu v skladu s Prilogo II v obdobju vsaj treh mesecev pred datumom odpreme in so še vedno v obdobju imunosti, ki je navedeno v specifikacijah cepiva, ki ga določi proizvajalec;

| (v) | pristojni organ v državi izvora izvaja program cepljenja proti vozličastemu dermatitisu, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II in ga je odobrila Komisija, in je obvestil Komisijo in druge države članice o datumu začetka in dokončanja svojega programa cepljenja ter |
| --- | --- |

(v)

pristojni organ v državi izvora izvaja program cepljenja proti vozličastemu dermatitisu, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II in ga je odobrila Komisija, in je obvestil Komisijo in druge države članice o datumu začetka in dokončanja svojega programa cepljenja ter

| (vi) | vzpostavljen je bil postopek usmerjanja v skladu s členom 12 pod nadzorom pristojnih organov držav članic, v katerih so kraji izvora in tranzita ter namembni kraji, da se živali prepeljejo na varen način ter da se pozneje ne odpremijo v drugo državo članico ali tretjo državo, ali |
| --- | --- |

(vi)

vzpostavljen je bil postopek usmerjanja v skladu s členom 12 pod nadzorom pristojnih organov držav članic, v katerih so kraji izvora in tranzita ter namembni kraji, da se živali prepeljejo na varen način ter da se pozneje ne odpremijo v drugo državo članico ali tretjo državo, ali

| (c) | živali se odpremijo na katero koli območje države članice ali tretje države in izpolnjujejo naslednje pogoje:






  (i) | živali izpolnjujejo katera koli druga ustrezna jamstva za zdravje živali na podlagi pozitivnega rezultata ocene tveganja ukrepov proti širjenju vozličastega dermatitisa, ki jih je pred datumom odpreme takih živali zahteval pristojni organ države članice, v kateri je kraj izvora, in so jih odobrili pristojni organi držav, v katerih so kraji tranzita in namembni kraji; |
| --- | --- | --- |

(c)

živali se odpremijo na katero koli območje države članice ali tretje države in izpolnjujejo naslednje pogoje:

(i)

živali izpolnjujejo katera koli druga ustrezna jamstva za zdravje živali na podlagi pozitivnega rezultata ocene tveganja ukrepov proti širjenju vozličastega dermatitisa, ki jih je pred datumom odpreme takih živali zahteval pristojni organ države članice, v kateri je kraj izvora, in so jih odobrili pristojni organi držav, v katerih so kraji tranzita in namembni kraji;

| (ii) | živali so bile cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj 28 dni pred datumom odpreme in prihajajo z gospodarstva, na katerem so bile vse živali dovzetnih vrst cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj 28 dni pred datumom odpreme; |
| --- | --- |

(ii)

živali so bile cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj 28 dni pred datumom odpreme in prihajajo z gospodarstva, na katerem so bile vse živali dovzetnih vrst cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj 28 dni pred datumom odpreme;

| (iii) | vse živali na gospodarstvu izvora so bile klinično pregledane na dan nakladanja za odpremo in niso kazale nobenih kliničnih znakov vozličastega dermatitisa; |
| --- | --- |

(iii)

vse živali na gospodarstvu izvora so bile klinično pregledane na dan nakladanja za odpremo in niso kazale nobenih kliničnih znakov vozličastega dermatitisa;

| (iv) | za živali ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS; |
| --- | --- |

(iv)

za živali ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS;

| (v) | živali so od rojstva ali vsaj 28 dni pred datumom odpreme bivale na gospodarstvu, na katerem v polmeru vsaj 20 km ni bila potrjena prisotnost vozličastega dermatitisa v treh mesecih pred datumom odpreme, pred odpremo pa sta vsaki potrditvi okužbe z vozličastim dermatitisom sledila izločitev in uničenje vseh okuženih dovzetnih živali na prizadetih gospodarstvih; |
| --- | --- |

(v)

živali so od rojstva ali vsaj 28 dni pred datumom odpreme bivale na gospodarstvu, na katerem v polmeru vsaj 20 km ni bila potrjena prisotnost vozličastega dermatitisa v treh mesecih pred datumom odpreme, pred odpremo pa sta vsaki potrditvi okužbe z vozličastim dermatitisom sledila izločitev in uničenje vseh okuženih dovzetnih živali na prizadetih gospodarstvih;

| (vi) | vzpostavljen je bil postopek usmerjanja v skladu s členom 12 pod nadzorom pristojnih organov držav članic, v katerih so kraji izvora in tranzita ter namembni kraji, da se živali, odpremljene z zagotovljenimi jamstvi za zdravje živali iz točke (i), prepeljejo na varen način ter da se pozneje ne odpremijo v drugo državo članico ali tretjo državo; |
| --- | --- |

(vi)

vzpostavljen je bil postopek usmerjanja v skladu s členom 12 pod nadzorom pristojnih organov držav članic, v katerih so kraji izvora in tranzita ter namembni kraji, da se živali, odpremljene z zagotovljenimi jamstvi za zdravje živali iz točke (i), prepeljejo na varen način ter da se pozneje ne odpremijo v drugo državo članico ali tretjo državo;

| (vii) | pristojni organ v državi izvora izvaja program cepljenja proti vozličastemu dermatitisu, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II in ga je odobrila Komisija, in je obvestil Komisijo in druge države članice o datumu začetka svojega programa cepljenja ter |
| --- | --- |

(vii)

pristojni organ v državi izvora izvaja program cepljenja proti vozličastemu dermatitisu, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II in ga je odobrila Komisija, in je obvestil Komisijo in druge države članice o datumu začetka svojega programa cepljenja ter

| (viii) | država članica, v kateri je kraj izvora, mora Komisijo in druge države članice nemudoma obvestiti o jamstvih za zdravje živali in odobritvi iz točke (i), ki jo izdajo pristojni organi; |
| --- | --- |

(viii)

država članica, v kateri je kraj izvora, mora Komisijo in druge države članice nemudoma obvestiti o jamstvih za zdravje živali in odobritvi iz točke (i), ki jo izdajo pristojni organi;

2.   Kadar govedo in divji prežvekovalce v ujetništvu izpolnjujejo zahteve za odstopanje iz odstavka 1 tega člena, se k ustreznim zdravstvenim spričevalom za navedene živali doda naslednje besedilo, kot je navedeno v Direktivi 64/432/EGS ali v Odločbi 93/444/EGS:

„[...] (Živali) izpolnjujejo zahteve iz ...(člena 4(1)(a) ali 4(1)(b) ali 4(1)(c), ustrezno označite) Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2016/2008 o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z vozličastim dermatitisom v nekaterih državah članicah.“

Člen 5

Odstopanje od prepovedi odpreme živega goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu z območij iz dela II Priloge I

1.   Z odstopanjem od prepovedi iz točke (a) člena 3 lahko pristojni organ odobri odpremo živega goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu z gospodarstev na območjih iz dela II Priloge I na katero koli območje v državi članici ali tretji državi, če navedene živali izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | živali izpolnjujejo ustrezna jamstva za zdravje živali na podlagi pozitivnega rezultata ocene tveganja glede ukrepov proti širjenju vozličastega dermatitisa, ki jih je pred odpremo teh živali zahteval pristojni organ države članice, v kateri je kraj izvora, in so jih odobrili pristojni organi držav članic, v katerih so kraji tranzita in namembni kraji; |
| --- | --- |

(a)

živali izpolnjujejo ustrezna jamstva za zdravje živali na podlagi pozitivnega rezultata ocene tveganja glede ukrepov proti širjenju vozličastega dermatitisa, ki jih je pred odpremo teh živali zahteval pristojni organ države članice, v kateri je kraj izvora, in so jih odobrili pristojni organi držav članic, v katerih so kraji tranzita in namembni kraji;

| (b) | živali so bile cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj 28 dni pred datumom odpreme in prihajajo z gospodarstva, na katerem so bile vse živali dovzetnih vrst cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj 28 dni pred datumom odpreme; |
| --- | --- |

(b)

živali so bile cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj 28 dni pred datumom odpreme in prihajajo z gospodarstva, na katerem so bile vse živali dovzetnih vrst cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj 28 dni pred datumom odpreme;

| (c) | vse živali na gospodarstvu izvora so bile klinično pregledane na dan nakladanja za odpremo in niso kazale nobenih kliničnih znakov vozličastega dermatitisa; |
| --- | --- |

(c)

vse živali na gospodarstvu izvora so bile klinično pregledane na dan nakladanja za odpremo in niso kazale nobenih kliničnih znakov vozličastega dermatitisa;

| (d) | za živali ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS; |
| --- | --- |

(d)

za živali ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS;

| (e) | živali so od rojstva ali vsaj 28 dni pred datumom odpreme bivale na gospodarstvu, na katerem v polmeru vsaj 20 km ni bila potrjena prisotnost vozličastega dermatitisa v treh mesecih pred datumom odpreme, pred odpremo pa sta vsaki potrditvi okužbe z vozličastim dermatitisom sledila izločitev in uničenje vseh okuženih dovzetnih živali na prizadetih gospodarstvih na območju iz dela II Priloge I v državi članici, kadar so bile vse živali na vseh njenih območjih iz dela II Priloge I cepljene in ponovno cepljene proti vozličastemu dermatitisu v skladu s Prilogo II v obdobju vsaj treh mesecev pred datumom odpreme in so še vedno v obdobju imunosti, ki je navedeno v specifikacijah cepiva, ki ga določi proizvajalec; |
| --- | --- |

(e)

živali so od rojstva ali vsaj 28 dni pred datumom odpreme bivale na gospodarstvu, na katerem v polmeru vsaj 20 km ni bila potrjena prisotnost vozličastega dermatitisa v treh mesecih pred datumom odpreme, pred odpremo pa sta vsaki potrditvi okužbe z vozličastim dermatitisom sledila izločitev in uničenje vseh okuženih dovzetnih živali na prizadetih gospodarstvih na območju iz dela II Priloge I v državi članici, kadar so bile vse živali na vseh njenih območjih iz dela II Priloge I cepljene in ponovno cepljene proti vozličastemu dermatitisu v skladu s Prilogo II v obdobju vsaj treh mesecev pred datumom odpreme in so še vedno v obdobju imunosti, ki je navedeno v specifikacijah cepiva, ki ga določi proizvajalec;

| (f) | pristojni organ v državi izvora izvaja program cepljenja proti vozličastemu dermatitisu, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II in ga je odobrila Komisija, in je obvestil Komisijo in druge države članice o datumu začetka in zaključka svojega programa cepljenja v skladu s Prilogo II; |
| --- | --- |

(f)

pristojni organ v državi izvora izvaja program cepljenja proti vozličastemu dermatitisu, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II in ga je odobrila Komisija, in je obvestil Komisijo in druge države članice o datumu začetka in zaključka svojega programa cepljenja v skladu s Prilogo II;

| (g) | vzpostavljen je bil postopek usmerjanja v skladu s členom 12 pod nadzorom pristojnih organov držav članic, v katerih so kraji izvora in tranzita ter namembni kraji, da se živali, odpremljene z zagotovljenimi jamstvi za zdravje živali iz točke (a), prepeljejo na varen način ter da se pozneje ne odpremijo v drugo državo članico ali tretjo državo, ter |
| --- | --- |

(g)

vzpostavljen je bil postopek usmerjanja v skladu s členom 12 pod nadzorom pristojnih organov držav članic, v katerih so kraji izvora in tranzita ter namembni kraji, da se živali, odpremljene z zagotovljenimi jamstvi za zdravje živali iz točke (a), prepeljejo na varen način ter da se pozneje ne odpremijo v drugo državo članico ali tretjo državo, ter

| (h) | država članica, v kateri je kraj izvora, mora Komisijo in druge države članice nemudoma obvestiti o jamstvih za zdravje živali in odobritvi iz točke (a), ki jo izdajo pristojni organi; |
| --- | --- |

(h)

država članica, v kateri je kraj izvora, mora Komisijo in druge države članice nemudoma obvestiti o jamstvih za zdravje živali in odobritvi iz točke (a), ki jo izdajo pristojni organi;

2.   Kadar govedo in divji prežvekovalce v ujetništvu izpolnjujejo zahteve za odstopanje iz odstavka 1 tega člena, se k ustreznim zdravstvenim spričevalom za navedene živali doda naslednje besedilo, kot je navedeno v Direktivi 64/432/EGS ali v Odločbi 93/444/EGS:

„[...] (Živali) izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1) Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2016/2008 o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z vozličastim dermatitisom v nekaterih državah članicah.“

Člen 6

Posebni pogoji za odpremo živega goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu znotraj območij iz delov I in II Priloge I v isti državi članici

1.   Z odstopanjem od prepovedi iz točke (a) člena 3 ter v skladu z odstavkom 2 tega člena lahko pristojni organ odobri odpremo pošiljk živega goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu z gospodarstev na območjih iz:

| (a) | dela I Priloge I v namembni kraj, ki je v drugem območju iz dela I ali II Priloge I v isti državi članici; |
| --- | --- |

(a)

dela I Priloge I v namembni kraj, ki je v drugem območju iz dela I ali II Priloge I v isti državi članici;

| (b) | dela II Priloge I v namembni kraj, ki je v drugem območju iz dela II Priloge I v isti državi članici. |
| --- | --- |

(b)

dela II Priloge I v namembni kraj, ki je v drugem območju iz dela II Priloge I v isti državi članici.

2.   Odstopanje iz odstavka 1 se uporablja le za pošiljke živega goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu, če živali izpolnjujejo vsaj enega od naslednjih pogojev:

| (a) | živali so bile cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj 28 dni pred datumom odpreme in prihajajo z gospodarstva, na katerem so bile vse živali dovzetnih vrst cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj 28 dni pred datumom odpreme; |
| --- | --- |

(a)

živali so bile cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj 28 dni pred datumom odpreme in prihajajo z gospodarstva, na katerem so bile vse živali dovzetnih vrst cepljene proti vozličastemu dermatitisu vsaj 28 dni pred datumom odpreme;

| (b) | živali se lahko, ne glede na njihov individualni status cepljenja ali cepljenje na njihovem gospodarstvu izvora proti vozličastemu dermatitisu, prepeljejo v klavnico na zakol v sili, če za gospodarstvo izvora ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS v zvezi z vozličastim dermatitisom, ki tak premik prepovedujejo; |
| --- | --- |

(b)

živali se lahko, ne glede na njihov individualni status cepljenja ali cepljenje na njihovem gospodarstvu izvora proti vozličastemu dermatitisu, prepeljejo v klavnico na zakol v sili, če za gospodarstvo izvora ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS v zvezi z vozličastim dermatitisom, ki tak premik prepovedujejo;

| (c) | živali so necepljene, mlajše od štirih mesecev in so jih skotile samice goveda, cepljene vsaj 28 dni pred kotitvijo, in se lahko premaknejo na drugo gospodarstvo, če so bile vse živali dovzetnih vrst na gospodarstvu izvora cepljene ali ponovno cepljene v skladu z navodili proizvajalca cepiva, uporabljenega vsaj 28 dni pred predvidenim premikom, in za zadevno gospodarstvo ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS v zvezi z vozličastim dermatitisom, ki tak premik prepovedujejo. |
| --- | --- |

(c)

živali so necepljene, mlajše od štirih mesecev in so jih skotile samice goveda, cepljene vsaj 28 dni pred kotitvijo, in se lahko premaknejo na drugo gospodarstvo, če so bile vse živali dovzetnih vrst na gospodarstvu izvora cepljene ali ponovno cepljene v skladu z navodili proizvajalca cepiva, uporabljenega vsaj 28 dni pred predvidenim premikom, in za zadevno gospodarstvo ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS v zvezi z vozličastim dermatitisom, ki tak premik prepovedujejo.

Člen 7

Odstopanja od prepovedi odpreme pošiljk semena, jajčnih celic in zarodkov goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu z območij iz dela I Priloge I

1.   Z odstopanjem od prepovedi iz točke (b) člena 3 lahko pristojni organ odobri odpremo semena, jajčnih celic in zarodkov goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu iz osemenjevalnih središč ali drugih obratov na območju iz dela I Priloge I na drugo območje iz dela I ali II Priloge I v isti ali drugi državi članici, če živali darovalke ter semena, jajčne celice in zarodki izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | živali darovalke so bile cepljene in ponovno cepljene proti vozličastemu dermatitisu v skladu z navodili proizvajalca uporabljenega cepiva, prvo cepljenje pa je bilo izvedeno najmanj 60 dni pred datumom odvzema semena, jajčnih celic ali zarodkov; ali živali darovalke so bile pregledane s serološkim testom za odkrivanje protiteles, specifičnih za virus vozličastega dermatitisa, na dan odvzema in vsaj 28 dni po obdobju odvzema semena ali na dan zbiranja jajčnih celic in zarodkov, z negativnimi rezultati; |
| --- | --- |

(a)

živali darovalke so bile cepljene in ponovno cepljene proti vozličastemu dermatitisu v skladu z navodili proizvajalca uporabljenega cepiva, prvo cepljenje pa je bilo izvedeno najmanj 60 dni pred datumom odvzema semena, jajčnih celic ali zarodkov; ali živali darovalke so bile pregledane s serološkim testom za odkrivanje protiteles, specifičnih za virus vozličastega dermatitisa, na dan odvzema in vsaj 28 dni po obdobju odvzema semena ali na dan zbiranja jajčnih celic in zarodkov, z negativnimi rezultati;

| (b) | živali darovalke so bile v 60 dneh pred datumom odvzema semena, jajčnih celic ali zarodkov v osemenjevalnem središču ali drugi ustrezni ustanovi, kjer v polmeru vsaj 20 km ni bila potrjena prisotnost vozličastega dermatitisa v treh mesecih pred datumom odvzema semena, jajčnih celic ali zarodkov, pred odpremo pa sta vsaki potrditvi okužbe z vozličastim dermatitisom sledila izločitev in uničenje vseh okuženih dovzetnih živali na prizadetih gospodarstvih; |
| --- | --- |

(b)

živali darovalke so bile v 60 dneh pred datumom odvzema semena, jajčnih celic ali zarodkov v osemenjevalnem središču ali drugi ustrezni ustanovi, kjer v polmeru vsaj 20 km ni bila potrjena prisotnost vozličastega dermatitisa v treh mesecih pred datumom odvzema semena, jajčnih celic ali zarodkov, pred odpremo pa sta vsaki potrditvi okužbe z vozličastim dermatitisom sledila izločitev in uničenje vseh okuženih dovzetnih živali na prizadetih gospodarstvih;

| (c) | živali darovalke so bile klinično pregledane 28 dni pred datumom odvzema kot tudi skozi celotno obdobje odvzemov in niso kazale nobenih kliničnih znakov vozličastega dermatitisa; |
| --- | --- |

(c)

živali darovalke so bile klinično pregledane 28 dni pred datumom odvzema kot tudi skozi celotno obdobje odvzemov in niso kazale nobenih kliničnih znakov vozličastega dermatitisa;

| (d) | živali darovalke so bile pregledane na prisotnost povzročitelja vozličastega dermatitisa z verižno reakcijo s polimerazo (PCR) na krvnih vzorcih, odvzetih na začetku in nato najmanj vsakih 14 dni med obdobjem odvzema semena ali na dan odvzema jajčnih celic in zarodkov, in sicer z negativnimi rezultati; |
| --- | --- |

(d)

živali darovalke so bile pregledane na prisotnost povzročitelja vozličastega dermatitisa z verižno reakcijo s polimerazo (PCR) na krvnih vzorcih, odvzetih na začetku in nato najmanj vsakih 14 dni med obdobjem odvzema semena ali na dan odvzema jajčnih celic in zarodkov, in sicer z negativnimi rezultati;

| (e) | seme je bilo pregledano za prisotnost povzročitelja vozličastega dermatitisa z verižno reakcijo s polimerazo (PCR), in sicer z negativnimi rezultati, in |
| --- | --- |

(e)

seme je bilo pregledano za prisotnost povzročitelja vozličastega dermatitisa z verižno reakcijo s polimerazo (PCR), in sicer z negativnimi rezultati, in

| (f) | pristojni organ v državi izvora izvaja program cepljenja proti vozličastemu dermatitisu, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II in ga je odobrila Komisija, in je obvestil Komisijo in druge države članice o datumu začetka in zaključka svojega programa cepljenja v skladu s Prilogo II. |
| --- | --- |

(f)

pristojni organ v državi izvora izvaja program cepljenja proti vozličastemu dermatitisu, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II in ga je odobrila Komisija, in je obvestil Komisijo in druge države članice o datumu začetka in zaključka svojega programa cepljenja v skladu s Prilogo II.

2.   Z odstopanjem od prepovedi iz točke (b) člena 3 lahko pristojni organ odobri odpremo semena, jajčnih celic in zarodkov goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu iz osemenjevalnih središč ali drugih ustanov na območjih iz dela I Priloge I na katero koli območje v državi članici ali drugi državi, če živali darovalke ter semena, jajčne celice in izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | pogoje iz odstavka 1(a) do (f); |
| --- | --- |

(a)

pogoje iz odstavka 1(a) do (f);

| (b) | živali darovalke izpolnjujejo vsa druga ustrezna jamstva za zdravje živali na podlagi pozitivnega rezultata ocene tveganja učinka takšne odpreme in ukrepov proti širjenju virusa vozličastega dermatitisa, ki jih je pred odpremo takega semena, jajčnih celic ali zarodkov zahteval pristojni organ države članice, v kateri je kraj izvora, in so jih odobrili pristojni organi držav, v katerih so kraji tranzita in namembni kraji, ter |
| --- | --- |

(b)

živali darovalke izpolnjujejo vsa druga ustrezna jamstva za zdravje živali na podlagi pozitivnega rezultata ocene tveganja učinka takšne odpreme in ukrepov proti širjenju virusa vozličastega dermatitisa, ki jih je pred odpremo takega semena, jajčnih celic ali zarodkov zahteval pristojni organ države članice, v kateri je kraj izvora, in so jih odobrili pristojni organi držav, v katerih so kraji tranzita in namembni kraji, ter

| (c) | država članica, v kateri je kraj izvora, mora Komisijo in druge države članice nemudoma obvestiti o jamstvih za zdravje živali in odobritvi iz točke (b), ki jo izdajo pristojni organi; |
| --- | --- |

(c)

država članica, v kateri je kraj izvora, mora Komisijo in druge države članice nemudoma obvestiti o jamstvih za zdravje živali in odobritvi iz točke (b), ki jo izdajo pristojni organi;

3.   Če se semena, zarodki in jajčne celice, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka (1) ali (2) tega člena, odpremijo v drugo državo članico ali tretjo državo, se k ustreznim zdravstvenim spričevalom za navedene živali doda naslednje besedilo, kot je določeno v Direktivah 88/407/EGS, 89/556/EGS ali v Odločbi 93/444/EGS:

„[...] (Semena, jajčne celice in/ali zarodki, ustrezno označite) izpolnjujejo zahteve iz ...(člena 7(1) ali 7(2), ustrezno označite) Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2016/2008 o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z vozličastim dermatitisom v nekaterih državah članicah.“

Člen 8

Odstopanje od prepovedi odpreme nepredelanih živalskih stranskih proizvodov goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu z območij iz delov I in II Priloge I

Z odstopanjem od prepovedi iz točke (d) člena 3 lahko pristojni organ odobri odpremo nepredelanih živalskih stranskih proizvodov goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu z naslednjih območij:

| (a) | območja iz dela I Priloge I do namembnega kraja, ki je v isti državi članici ali na območju iz dela I ali dela II Priloge I v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(a)

območja iz dela I Priloge I do namembnega kraja, ki je v isti državi članici ali na območju iz dela I ali dela II Priloge I v drugi državi članici;

| (b) | območja iz dela II Priloge I do namembnega kraja, ki je v isti državi članici ali na območju iz dela II Priloge I v drugi državi članici, pod naslednjimi pogoji:






  (i) | nepredelani živalski stranski proizvodi se odpremijo pod uradnim nadzorom pristojnih organov za predelavo ali odstranjevanje v obratu, odobrenem v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009, ter |
| --- | --- | --- |

(b)

območja iz dela II Priloge I do namembnega kraja, ki je v isti državi članici ali na območju iz dela II Priloge I v drugi državi članici, pod naslednjimi pogoji:

(i)

nepredelani živalski stranski proizvodi se odpremijo pod uradnim nadzorom pristojnih organov za predelavo ali odstranjevanje v obratu, odobrenem v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009, ter

| (ii) | kadar je namembni kraj v drugi državi članici, se vzpostavi postopek usmerjanja v skladu s členom 12 pod nadzorom pristojnih organov držav članic, v katerih so kraji izvora in tranzita ter namembni kraji, da se nepredelani živalski stranski proizvodi prepeljejo na varen način ter da se pozneje ne odpremijo v drugo državo članico ali tretjo državo; |
| --- | --- |

(ii)

kadar je namembni kraj v drugi državi članici, se vzpostavi postopek usmerjanja v skladu s členom 12 pod nadzorom pristojnih organov držav članic, v katerih so kraji izvora in tranzita ter namembni kraji, da se nepredelani živalski stranski proizvodi prepeljejo na varen način ter da se pozneje ne odpremijo v drugo državo članico ali tretjo državo;

Člen 9

Odstopanja od prepovedi odpreme kož z dlako ali brez dlake goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu z območij iz delov I in II Priloge I

1.   Z odstopanjem od prepovedi iz točke (e) člena 3 lahko pristojni organ odobri odpremo kož z dlako ali brez dlake goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu z območja iz dela I Priloge I na drugo območje iz dela I ali II Priloge I v isti ali drugi državi članici, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | to so neobdelane surove kože z dlako ali brez dlake, namenjene za prehrano ljudi, ali neobdelane kože z dlako ali brez dlake, ki so odpremljene pod uradnim nadzorom pristojnih organov za predelavo ali odstranjevanje v odobrenem obratu; |
| --- | --- |

(a)

to so neobdelane surove kože z dlako ali brez dlake, namenjene za prehrano ljudi, ali neobdelane kože z dlako ali brez dlake, ki so odpremljene pod uradnim nadzorom pristojnih organov za predelavo ali odstranjevanje v odobrenem obratu;

| (b) | kadar je namembni kraj v drugi državi članici, se vzpostavi postopek usmerjanja v skladu s členom 12 pod nadzorom pristojnih organov držav članic, v katerih so kraji izvora in tranzita ter namembni kraji, da se navedene kože z dlako in brez dlake prepeljejo na namembni kraj na varen način ter da se pozneje ne odpremijo v drugo državo članico ali tretjo državo, preden so predelane vsaj v skladu s členom 9(2)(b), ter |
| --- | --- |

(b)

kadar je namembni kraj v drugi državi članici, se vzpostavi postopek usmerjanja v skladu s členom 12 pod nadzorom pristojnih organov držav članic, v katerih so kraji izvora in tranzita ter namembni kraji, da se navedene kože z dlako in brez dlake prepeljejo na namembni kraj na varen način ter da se pozneje ne odpremijo v drugo državo članico ali tretjo državo, preden so predelane vsaj v skladu s členom 9(2)(b), ter

| (c) | navedene kože z dlako ali brez dlake izvirajo z gospodarstev, za katere ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS v zvezi z vozličastim dermatitisom. |
| --- | --- |

(c)

navedene kože z dlako ali brez dlake izvirajo z gospodarstev, za katere ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS v zvezi z vozličastim dermatitisom.

2.   Z odstopanjem od prepovedi iz točke (e) člena 3 lahko pristojni organ odobri odpremo kož z dlako ali brez dlake goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu z območja iz dela I ali II Priloge I na katero koli drugo območje v isti ali drugi državi članici, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | to so neobdelane surove kože z dlako ali brez dlake, namenjene za prehrano ljudi, ali neobdelane kože z dlako ali brez dlake, ki izvirajo z gospodarstev, za katere ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS v zvezi z vozličastim dermatitisom; |
| --- | --- |

(a)

to so neobdelane surove kože z dlako ali brez dlake, namenjene za prehrano ljudi, ali neobdelane kože z dlako ali brez dlake, ki izvirajo z gospodarstev, za katere ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS v zvezi z vozličastim dermatitisom;

| (b) | navedene kože z dlako ali brez dlake so bile:






  (i) | obdelane v skladu s točko 28(b) do (e) Priloge I k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011 (20) ali |
| --- | --- | --- |

(b)

navedene kože z dlako ali brez dlake so bile:

(i)

obdelane v skladu s točko 28(b) do (e) Priloge I k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011 (20) ali

| (ii) | obdelane po enem od postopkov iz točke (4)(b)(ii) poglavja I oddelka XIV Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (21) ter |
| --- | --- |

(ii)

obdelane po enem od postopkov iz točke (4)(b)(ii) poglavja I oddelka XIV Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (21) ter

| (c) | uvedeni so bili vsi varnostni ukrepi za preprečitev kontaminacije proizvoda s patogeni po obdelavi. |
| --- | --- |

(c)

uvedeni so bili vsi varnostni ukrepi za preprečitev kontaminacije proizvoda s patogeni po obdelavi.

3.   Z odstopanjem od prepovedi iz točke (e) člena 3 lahko pristojni organ odobri odpremo kož z dlako ali brez dlake goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu z območja iz dela II Priloge I na drugo območje iz dela II Priloge I v isti ali drugi državi članici, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | to so neobdelane surove kože z dlako ali brez dlake, namenjene za prehrano ljudi, ali neobdelane kože z dlako ali brez dlake, ki so odpremljene pod uradnim nadzorom pristojnih organov za predelavo ali odstranjevanje v odobrenem obratu; |
| --- | --- |

(a)

to so neobdelane surove kože z dlako ali brez dlake, namenjene za prehrano ljudi, ali neobdelane kože z dlako ali brez dlake, ki so odpremljene pod uradnim nadzorom pristojnih organov za predelavo ali odstranjevanje v odobrenem obratu;

| (b) | kadar je namembni kraj v drugi državi članici, se vzpostavi postopek usmerjanja v skladu s členom 12 pod nadzorom pristojnih organov držav članic, v katerih so kraji izvora in tranzita ter namembni kraji, da se navedene kože z dlako in brez dlake prepeljejo na namembni kraj na varen način ter da se pozneje ne odpremijo v drugo državo članico ali tretjo državo, preden so predelane vsaj v skladu s členom 9(2)(b), ter |
| --- | --- |

(b)

kadar je namembni kraj v drugi državi članici, se vzpostavi postopek usmerjanja v skladu s členom 12 pod nadzorom pristojnih organov držav članic, v katerih so kraji izvora in tranzita ter namembni kraji, da se navedene kože z dlako in brez dlake prepeljejo na namembni kraj na varen način ter da se pozneje ne odpremijo v drugo državo članico ali tretjo državo, preden so predelane vsaj v skladu s členom 9(2)(b), ter

| (c) | navedene kože z dlako ali brez dlake izvirajo z gospodarstev, za katere ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS v zvezi z vozličastim dermatitisom. |
| --- | --- |

(c)

navedene kože z dlako ali brez dlake izvirajo z gospodarstev, za katere ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS v zvezi z vozličastim dermatitisom.

4.   Z odstopanjem od prepovedi iz točke (e) člena 3 lahko pristojni organ odobri odpremo kož z dlako ali brez dlake goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu z območja iz dela I ali II Priloge I na katero koli drugo območje v isti ali drugi državi članici, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | navedene kože z dlako ali brez dlake izpolnjujejo vsa ustrezna jamstva za zdravje živali na podlagi pozitivnega rezultata ocene tveganja glede ukrepov proti širjenju vozličastega dermatitisa, ki jih je pred odpremo takih kož z dlako ali brez dlake zahteval pristojni organ države članice, v kateri je kraj izvora, in so jih odobrili pristojni organi držav članic, v katerih so kraji tranzita in namembi kraji; |
| --- | --- |

(a)

navedene kože z dlako ali brez dlake izpolnjujejo vsa ustrezna jamstva za zdravje živali na podlagi pozitivnega rezultata ocene tveganja glede ukrepov proti širjenju vozličastega dermatitisa, ki jih je pred odpremo takih kož z dlako ali brez dlake zahteval pristojni organ države članice, v kateri je kraj izvora, in so jih odobrili pristojni organi držav članic, v katerih so kraji tranzita in namembi kraji;

| (b) | navedene kože z dlako ali brez dlake izvirajo z gospodarstev, za katere ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS v zvezi z vozličastim dermatitisom; |
| --- | --- |

(b)

navedene kože z dlako ali brez dlake izvirajo z gospodarstev, za katere ne veljajo omejitve iz Direktive 92/119/EGS v zvezi z vozličastim dermatitisom;

| (c) | vzpostavi se postopek usmerjanja v skladu s členom 12 pod nadzorom pristojnih organov držav članic, v katerih so kraji izvora in tranzita ter namembni kraji, da se zagotovi, da so kože z dlako ali brez dlake odpremljene v skladu z dodatnimi jamstvi za zdravstveno varstvo živali v skladu z zahtevami iz točke (a) tega odstavka, da se prepeljejo na namembni kraj na varen način ter da se pozneje ne odpremijo v drugo državo članico ali tretjo državo, preden so predelane vsaj v skladu s členom 9(2)(b), ter |
| --- | --- |

(c)

vzpostavi se postopek usmerjanja v skladu s členom 12 pod nadzorom pristojnih organov držav članic, v katerih so kraji izvora in tranzita ter namembni kraji, da se zagotovi, da so kože z dlako ali brez dlake odpremljene v skladu z dodatnimi jamstvi za zdravstveno varstvo živali v skladu z zahtevami iz točke (a) tega odstavka, da se prepeljejo na namembni kraj na varen način ter da se pozneje ne odpremijo v drugo državo članico ali tretjo državo, preden so predelane vsaj v skladu s členom 9(2)(b), ter

| (d) | država članica, v kateri je kraj izvora, mora Komisijo in druge države članice nemudoma obvestiti o jamstvih za zdravje živali in odobritvi iz točke (a), ki jo izdajo pristojni organi. |
| --- | --- |

(d)

država članica, v kateri je kraj izvora, mora Komisijo in druge države članice nemudoma obvestiti o jamstvih za zdravje živali in odobritvi iz točke (a), ki jo izdajo pristojni organi.

Člen 10

Odstopanje od prepovedi odpreme kolostruma, mleka in mlečnih izdelkov, namenjenih za živalsko krmo, z območij iz dela II Priloge I

1.   Z odstopanjem od prepovedi iz točke (c) člena 3 lahko pristojni organ odobri odpremo kolostruma, mleka in mlečnih proizvodov, namenjenih za živalsko krmo, pridobljenih od goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu na gospodarstvih na območjih iz dela II Priloge I, če so bili kolostrum, mleko in mlečni izdelki obdelani po postopku, ki zagotavlja uničenje virusa slinavke in parkljevke, kot je opisano v točkah 1.1 do 1.5 dela A Priloge IX k Direktivi Sveta 2003/85/ES (22) in je pošiljka v skladu z odstavkom 2 tega člena.

2.   Pristojni organ odobri odpremo pošiljk mleka, kolostruma in mlečnih izdelkov v druge države članice v skladu z odstopanjem iz odstavka 1 tega člena le, če pošiljke spremlja uradno zdravstveno spričevalo, kot je določeno v Prilogi k Uredbi Komisije (ES) št. 599/2004 (23), in se del II navedenega zdravstvenega spričevala dopolni z naslednjim potrdilom:

„Kolostrum, mleko ali mlečni izdelki izpolnjujejo zahteve iz člena 10 Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2016/2008 o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z vozličastim dermatitisom v nekaterih državah članicah.“

Člen 11

Zahteve glede vozil za prevoz, čiščenja in razkuževanja

1.   Pristojni organ zagotovi, da preden vsako vozilo za prevoz, ki je bilo v stiku z dovzetnimi vrstami na območju iz dela II Priloge I, zapusti navedeno območje, upravljavec ali voznik navedenega vozila predloži dokazila, da je bilo vozilo od zadnjega stika z navedenimi živalmi očiščeno in razkuženo na način, ki inaktivira virus vozličastega dermatitisa, ter obdelano z odobrenimi insekticidi, ki so učinkoviti proti vektorjem vozličastega dermatitisa.

2.   Pristojni organ opredeli, katere informacije mora predložiti upravljavec ali voznik vozila za prevoz, kot je določeno v odstavku 1, da se dokaže, da je bilo opravljeno zahtevano čiščenje, razkuževanje in obdelava z insekticidi.

Člen 12

Postopek usmerjanja

Pristojni organ zagotovi, da postopek usmerjanja za prevoz živega goveda in divjih prežvekovalcev v ujetništvu, nepredelanih živalskih stranskih proizvodov in neobdelanih kož z dlako ali brez dlake, za katere veljajo odstopanja iz členov 4, 5, 6, 8 in 9, izpolnjuje naslednje zahteve:

| (a) | vsako vozilo, ki se uporablja za prevoz navedenih živih živali in nepredelanih živalskih stranskih proizvodov ali neobdelanih kož z dlako ali brez dlake, je:






  (i) | posamezno registriral pristojni organ države članice, v kateri je kraj odpreme, za prevoz živih živali ali nepredelanih živalskih stranskih proizvodov ali neobdelanih kož z dlako ali brez dlake ob uporabi postopka usmerjanja; |
| --- | --- | --- |

(a)

vsako vozilo, ki se uporablja za prevoz navedenih živih živali in nepredelanih živalskih stranskih proizvodov ali neobdelanih kož z dlako ali brez dlake, je:

(i)

posamezno registriral pristojni organ države članice, v kateri je kraj odpreme, za prevoz živih živali ali nepredelanih živalskih stranskih proizvodov ali neobdelanih kož z dlako ali brez dlake ob uporabi postopka usmerjanja;

| (ii) | zapečatil uradni veterinar po natovarjanju za odpremo; samo pristojni uradni organ namembnega kraja sme odstrani zalivko in jo nadomestiti z novo; o vsakem natovarjanju ali zamenjavi zalivk je treba obvestiti pristojni organ v namembnem kraju; |
| --- | --- |

(ii)

zapečatil uradni veterinar po natovarjanju za odpremo; samo pristojni uradni organ namembnega kraja sme odstrani zalivko in jo nadomestiti z novo; o vsakem natovarjanju ali zamenjavi zalivk je treba obvestiti pristojni organ v namembnem kraju;

| (b) | prevoz poteka:






  (i) | pod uradnim nadzorom; |
| --- | --- | --- |

(b)

prevoz poteka:

(i)

pod uradnim nadzorom;

| (ii) | neposredno, brez postankov, razen če počitek, določen z Uredbo Sveta (ES) št. 1/2005 (24), poteka na kontrolni točki. Če je na kontrolni točki med prevozom prek območja iz dela II Priloge I predviden čas počitka za en dan ali več, se živali zaščitijo pred napadi vektorjev; |
| --- | --- |

(ii)

neposredno, brez postankov, razen če počitek, določen z Uredbo Sveta (ES) št. 1/2005 (24), poteka na kontrolni točki. Če je na kontrolni točki med prevozom prek območja iz dela II Priloge I predviden čas počitka za en dan ali več, se živali zaščitijo pred napadi vektorjev;

24

| (iii) | prevoz poteka po poti, ki jo je odobril pristojni organ na kraju izvora; |
| --- | --- |

(iii)

prevoz poteka po poti, ki jo je odobril pristojni organ na kraju izvora;

| (c) | pošiljka vključuje samo žive živali ali nepredelane živalske stranske proizvode ali neobdelane kože z dlako ali brez dlake z enakim zdravstvenim statusom; |
| --- | --- |

(c)

pošiljka vključuje samo žive živali ali nepredelane živalske stranske proizvode ali neobdelane kože z dlako ali brez dlake z enakim zdravstvenim statusom;

| (d) | uradni veterinar, odgovoren za gospodarstvo v namembnem kraju, mora vsak prihod potrditi pristojnemu organu na kraju izvora; |
| --- | --- |

(d)

uradni veterinar, odgovoren za gospodarstvo v namembnem kraju, mora vsak prihod potrditi pristojnemu organu na kraju izvora;

| (e) | po raztovarjanju živih živali ali nepredelanih živalskih stranskih proizvodov ali neobdelanih kož z dlako ali brez dlake se vozilo in vsa druga oprema, uporabljena za prevoz, očistita in razkužita ter obdelata z odobrenimi insekticidi, ki so učinkoviti proti znanim vektorjem vozličastega dermatitisa, v celoti v zaprtem območju v namembnem kraju pod nadzorom uradnega veterinarja; |
| --- | --- |

(e)

po raztovarjanju živih živali ali nepredelanih živalskih stranskih proizvodov ali neobdelanih kož z dlako ali brez dlake se vozilo in vsa druga oprema, uporabljena za prevoz, očistita in razkužita ter obdelata z odobrenimi insekticidi, ki so učinkoviti proti znanim vektorjem vozličastega dermatitisa, v celoti v zaprtem območju v namembnem kraju pod nadzorom uradnega veterinarja;

| (f) | pred prvo odpremo z območij iz dela I ali II Priloge I, za katere poteka postopek usmerjanja, pristojni organ kraja izvora zagotovi, da so sprejete potrebne ureditve z ustreznimi pristojnimi organi, da se zagotovijo načrt ukrepov ob nesrečah, hierarhija dajanja navodil in polno sodelovanje služb v primeru nesreč med prevozom, velike okvare vozila ali kakršne koli goljufive dejavnosti upravljavca ali voznika, voznik ali upravljavec tovornjaka ali drugega vozila pa nemudoma obvesti pristojni organ o vsaki nesreči ali veliki okvari vozila ter |
| --- | --- |

(f)

pred prvo odpremo z območij iz dela I ali II Priloge I, za katere poteka postopek usmerjanja, pristojni organ kraja izvora zagotovi, da so sprejete potrebne ureditve z ustreznimi pristojnimi organi, da se zagotovijo načrt ukrepov ob nesrečah, hierarhija dajanja navodil in polno sodelovanje služb v primeru nesreč med prevozom, velike okvare vozila ali kakršne koli goljufive dejavnosti upravljavca ali voznika, voznik ali upravljavec tovornjaka ali drugega vozila pa nemudoma obvesti pristojni organ o vsaki nesreči ali veliki okvari vozila ter

| (g) | v primeru neobdelanih kož z dlako ali brez dlake ali nepredelanih živalskih stranskih proizvodov morajo biti vozila popolnoma neprepustna z vseh strani, vključno z vrati. |
| --- | --- |

(g)

v primeru neobdelanih kož z dlako ali brez dlake ali nepredelanih živalskih stranskih proizvodov morajo biti vozila popolnoma neprepustna z vseh strani, vključno z vrati.

Člen 13

Programi cepljenja proti vozličastemu dermatitisu

Programi cepljenja proti vozličastemu dermatitisu, ki jih države članice predložijo Komisiji v odobritev, morajo izpolnjevati minimalne zahteve iz Priloge II.

Člen 14

Razveljavitev

Izvedbeni sklepi (EU) 2015/1500, (EU) 2015/2055, (EU) 2016/645 in (EU) 2016/1183 se razveljavijo, ukrepi iz njih pa se nadomestijo z ukrepi iz tega sklepa.

Člen 15

Uporaba

Ta sklep se uporablja do 31. decembra 2019.

Člen 16

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 15. novembra 2016

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  
  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  
  UL L 62, 15.3.1993, str. 69.

3

(4)  
  UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

4

(5)  
  EFSA Journal 2015; 13(1): 3986.

5

EFSA Journal

(6)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1500 z dne 7. septembra 2015 o nekaterih zaščitnih ukrepih proti vozličastemu dermatitisu v Grčiji in razveljavitvi Izvedbenega sklepa (EU) 2015/1423 (UL L 234, 8.9.2015, str. 19).

6

(7)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/645 z dne 22. aprila 2016 o nekaterih zaščitnih ukrepih proti vozličastemu dermatitisu v Bolgariji (UL L 108, 23.4.2016, str. 61).

7

(8)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2055 z dne 10. novembra 2015 o določitvi pogojev za vzpostavitev programa cepljenja goveda proti vozličastemu dermatitisu v izrednih razmerah v Grčiji in spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2015/1500 (UL L 300, 17.11.2015, str. 31).

8

(9)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1183 z dne 14. julija 2016 o odobritvi programa cepljenja v izrednih razmerah proti vozličastemu dermatitisu goveda v Bolgariji in o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu Komisije (EU) 2016/645 (UL L 195, 20.7.2016, str. 75).

9

(10)  To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

10

(11)  
  EFSA Journal 2015; 13(1):3986 [73 str.].

11

EFSA Journal

(12)  Direktiva 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 1).

12

(13)  
  EFSA Journal 2016; 14(8):4573 (27 str.).

13

EFSA Journal

(14)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Internationa_Standard_Setting/docs/pdf/SCAD/A_SCAD_Feb2016.pdf (Priloga 15, člen 11.11.1-bis. Safe commodities).

14

(15)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Internationa_Standard_Setting/docs/pdf/A_TAHSC_Feb_2016_Part_B.pdf.

15

(16)  Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (UL L 300, 14.11.2009, str. 1).

16

(17)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (UL L 147, 31.5.2001, str. 1).

17

(18)  Direktiva Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64).

18

(19)  Odločba Komisije 93/444/EGS z dne 2. julija 1993 o podrobnih pravilih, ki urejajo trgovanje znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi, namenjenimi za izvoz v tretje države (UL L 208, 19.8.1993, str. 34).

19

(20)  Uredba Komisije (EU) št. 142/2011 z dne 25. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (UL L 54, 26.2.2011, str. 1).

20

(21)  Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (UL L 139, 30.4.2004, str. 55).

21

(22)  Direktiva Sveta 2003/85/ES z dne 29. septembra 2003 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje slinavke in parkljevke, ki razveljavljajo Direktivo 85/511/EGS in odločbi 89/531/EGS in 91/665/EGS ter spreminjajo Direktivo 92/46/EGS (UL L 306, 22.11.2003, str. 1).

22

(23)  Uredba Komisije (ES) št. 599/2004 z dne 30. marca 2004 o sprejetju usklajenega vzorca spričevala in inšpekcijskega poročila, povezanima s trgovino z živalmi in proizvodi živalskega izvora med državami članicami Skupnosti (UL L 94, 31.3.2004, str. 44).

23

(24)  Uredba Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim, in o spremembi Direktiv 64/432/EGS in 93/119/ES ter Uredbe (ES) 1255/97 (UL L 3, 5.1.2005, str. 1).

24

---

PRILOGA I

DEL I

„Prosta območja s cepljenjem“

1.   Hrvaška

Celotno ozemlje Hrvaške.

2.   Bolgarija

| A. | Naslednji okraji v Bolgariji:






  — | okraj Burgas, |
| --- | --- | --- |

A.

Naslednji okraji v Bolgariji:

—

okraj Burgas,

| — | okraj Varna, |
| --- | --- |

—

okraj Varna,

| — | okraj Dobrič, |
| --- | --- |

—

okraj Dobrič,

| — | okraj Razgrad, |
| --- | --- |

—

okraj Razgrad,

| — | okraj Silistra, |
| --- | --- |

—

okraj Silistra,

| — | okraj Ruse, |
| --- | --- |

—

okraj Ruse,

| — | okraj Pleven. |
| --- | --- |

—

okraj Pleven.

| B. | Naslednje občine v Bolgariji:






  — | občine Opaka, Popovo in Antonovo v okraju Targovište; |
| --- | --- | --- |

B.

Naslednje občine v Bolgariji:

—

občine Opaka, Popovo in Antonovo v okraju Targovište;

| — | občine Šumen, Kaspičan, Novi Pazar, Nikola Kozlevo, Kaolinovo, Venets in Hitrino v okraju Šumen; |
| --- | --- |

—

občine Šumen, Kaspičan, Novi Pazar, Nikola Kozlevo, Kaolinovo, Venets in Hitrino v okraju Šumen;

| — | občine Svištov, Polski Trambeš in Stražica v okraju Veliko Tarnovo. |
| --- | --- |

—

občine Svištov, Polski Trambeš in Stražica v okraju Veliko Tarnovo.

DEL II

„Okužena območja“

1.   Grčija

| A. | Naslednje regije v Grčiji:






  — | regija Atika, |
| --- | --- | --- |

A.

Naslednje regije v Grčiji:

—

regija Atika,

| — | regija Osrednja Grčija, |
| --- | --- |

—

regija Osrednja Grčija,

| — | regija Osrednja Makedonija, |
| --- | --- |

—

regija Osrednja Makedonija,

| — | regija Vzhodna Makedonija in Trakija, |
| --- | --- |

—

regija Vzhodna Makedonija in Trakija,

| — | regija Epir, |
| --- | --- |

—

regija Epir,

| — | regija Peloponez, |
| --- | --- |

—

regija Peloponez,

| — | regija Tesalija, |
| --- | --- |

—

regija Tesalija,

| — | regija Zahodna Grčija, |
| --- | --- |

—

regija Zahodna Grčija,

| — | regija Zahodna Makedonija. |
| --- | --- |

—

regija Zahodna Makedonija.

| B. | Naslednje regionalne enote v Grčiji:






  — | regionalna enota Limnos. |
| --- | --- | --- |

B.

Naslednje regionalne enote v Grčiji:

—

regionalna enota Limnos.

2.   Bolgarija

Celotno ozemlje Bolgarije, razen območij iz dela I.

---

PRILOGA II

MINIMALNE ZAHTEVE ZA PROGRAME CEPLJENJA PROTI VOZLIČASTEMU DERMATITISU (IZ ČLENA 13)

1.   SPLOŠNE ZAHTEVE

Programi cepljenja, ki jih predložijo države članice, zagotavljajo vsaj:

| (a) | cepljenje vsega goveda in, kadar je to ustrezno, divjih prežvekovalcev v ujetništvu, ne glede na spol, starost in reproduktivni ali proizvodni status, na območju, kjer se bo izvajalo cepljenje; |
| --- | --- |

(a)

cepljenje vsega goveda in, kadar je to ustrezno, divjih prežvekovalcev v ujetništvu, ne glede na spol, starost in reproduktivni ali proizvodni status, na območju, kjer se bo izvajalo cepljenje;

| (b) | cepljenje potomcev cepljenega goveda in, kadar je to ustrezno, divjih prežvekovalcev v ujetništvu v skladu z navodili proizvajalca cepiva pri starosti najmanj 4 mesece; |
| --- | --- |

(b)

cepljenje potomcev cepljenega goveda in, kadar je to ustrezno, divjih prežvekovalcev v ujetništvu v skladu z navodili proizvajalca cepiva pri starosti najmanj 4 mesece;

| (c) | ponovno cepljenje vsega goveda in, kadar je to ustrezno, divjih prežvekovalcev v ujetništvu v skladu z navodili proizvajalca; |
| --- | --- |

(c)

ponovno cepljenje vsega goveda in, kadar je to ustrezno, divjih prežvekovalcev v ujetništvu v skladu z navodili proizvajalca;

| (d) | ukrepe, ki bodo izvedeni za preprečitev širjenja morebitnega virusa cepiva. Vsi ostanki cepiva se vrnejo na kraj razdeljevanja cepiva s pisnim poročilom o številu cepljenih živali in številu uporabljenih odmerkov, nato pa se varno uničijo pod uradnim nadzorom; |
| --- | --- |

(d)

ukrepe, ki bodo izvedeni za preprečitev širjenja morebitnega virusa cepiva. Vsi ostanki cepiva se vrnejo na kraj razdeljevanja cepiva s pisnim poročilom o številu cepljenih živali in številu uporabljenih odmerkov, nato pa se varno uničijo pod uradnim nadzorom;

| (e) | cepljenje se izvaja pod nadzorom pristojnega organa, uradnika pristojnega organa ali uradnega veterinarja, ki ga pooblasti pristojni organ in je pod njegovim nadzorom; |
| --- | --- |

(e)

cepljenje se izvaja pod nadzorom pristojnega organa, uradnika pristojnega organa ali uradnega veterinarja, ki ga pooblasti pristojni organ in je pod njegovim nadzorom;

| (f) | pristojni organ vnese podrobnosti o cepljenju za vsako cepljeno govedo v namensko spletno zbirko podatkov, ki je povezana z osrednjo zbirko podatkov, vzpostavljeno v skladu z Uredbo (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (1). Evidence morajo zagotavljati povezavo med cepljenimi samicami in njihovimi potomci; |
| --- | --- |

(f)

pristojni organ vnese podrobnosti o cepljenju za vsako cepljeno govedo v namensko spletno zbirko podatkov, ki je povezana z osrednjo zbirko podatkov, vzpostavljeno v skladu z Uredbo (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (1). Evidence morajo zagotavljati povezavo med cepljenimi samicami in njihovimi potomci;

| (g) | vzpostavitev območja povečanega nadzora vsaj 20 km okoli območja, kjer se izvaja cepljenje, na katerem se izvaja poostren nadzor, premiki goveda pa so pod nadzorom pristojnega organa. |
| --- | --- |

(g)

vzpostavitev območja povečanega nadzora vsaj 20 km okoli območja, kjer se izvaja cepljenje, na katerem se izvaja poostren nadzor, premiki goveda pa so pod nadzorom pristojnega organa.

2.   NAJNUJNEJŠE INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA ZAGOTOVITI

Programi cepljenja, ki jih predložijo države članice, zagotavljajo vsaj naslednje informacije:

| (a) | natančna navedba območij, kjer se bo izvajalo cepljenje; |
| --- | --- |

(a)

natančna navedba območij, kjer se bo izvajalo cepljenje;

| (b) | vrsta ali vrste cepiva, ki se bo uporabljalo; |
| --- | --- |

(b)

vrsta ali vrste cepiva, ki se bo uporabljalo;

| (c) | število gospodarstev in živali, po vrstah in kategorijah, ki bodo cepljene, na posameznem območju; |
| --- | --- |

(c)

število gospodarstev in živali, po vrstah in kategorijah, ki bodo cepljene, na posameznem območju;

| (d) | metoda in hierarhija dajanja navodil v zvezi z izvajanjem cepljenja (shranjevanje, distribucija cepiva, osebje, ki bo izvajalo cepljenje, evidentiranje ali posebna identifikacija cepljenih živali, opredelitev prednostnega cepljenja po območjih, uradni nadzor cepljenja, cepljenje novorojenih telet, ponovno cepljenje živali v skladu z navodili proizvajalca); |
| --- | --- |

(d)

metoda in hierarhija dajanja navodil v zvezi z izvajanjem cepljenja (shranjevanje, distribucija cepiva, osebje, ki bo izvajalo cepljenje, evidentiranje ali posebna identifikacija cepljenih živali, opredelitev prednostnega cepljenja po območjih, uradni nadzor cepljenja, cepljenje novorojenih telet, ponovno cepljenje živali v skladu z navodili proizvajalca);

| (e) | časovni razpored za program cepljenja (začetek, predvideni datumi zaključka po območjih, datum zaključka za celotno območje, kjer se cepljenje izvaja); |
| --- | --- |

(e)

časovni razpored za program cepljenja (začetek, predvideni datumi zaključka po območjih, datum zaključka za celotno območje, kjer se cepljenje izvaja);

| (f) | vsi ukrepi, ki spremljajo cepljenje, vključno z omejitvami glede premikov živali ter odpremo proizvodov in njihovih stranskih proizvodov. |
| --- | --- |

(f)

vsi ukrepi, ki spremljajo cepljenje, vključno z omejitvami glede premikov živali ter odpremo proizvodov in njihovih stranskih proizvodov.

3.   MINIMALNE ZAHTEVE ZA POROČANJE

Države članice, ki so predložile program cepljenja, poročajo Komisiji vsaj o naslednjem:

| (a) | nemudoma obvestijo o točnem datumu začetka akcije cepljenja; |
| --- | --- |

(a)

nemudoma obvestijo o točnem datumu začetka akcije cepljenja;

| (b) | zagotovijo mesečna poročila o napredku glede precepljenosti na vsakem območju; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo mesečna poročila o napredku glede precepljenosti na vsakem območju;

| (c) | nemudoma obvestijo o točnem datumu zaključka cepljenja na vsakem območju (vsaj 95-odstotna precepljenost, tako na ravni čred kot tudi živali); |
| --- | --- |

(c)

nemudoma obvestijo o točnem datumu zaključka cepljenja na vsakem območju (vsaj 95-odstotna precepljenost, tako na ravni čred kot tudi živali);

| (d) | po končanem prvem krogu cepljenja v prvem tednu vsakega meseca predložijo mesečna poročila o živalih, ki so bile cepljene v preteklem mesecu, z navedbo razlogov za cepljenje (npr. nova teleta, ponovno cepljenje itd.); |
| --- | --- |

(d)

po končanem prvem krogu cepljenja v prvem tednu vsakega meseca predložijo mesečna poročila o živalih, ki so bile cepljene v preteklem mesecu, z navedbo razlogov za cepljenje (npr. nova teleta, ponovno cepljenje itd.);

| (e) | druge informacije, pridobljene iz namenske spletne zbirke podatkov, na zahtevo Komisije. |
| --- | --- |

(e)

druge informacije, pridobljene iz namenske spletne zbirke podatkov, na zahtevo Komisije.

---

(1)  Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (UL L 204, 11.8.2000, str. 1).

---

| 17.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/66 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/66

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2009

z dne 15. novembra 2016

o odobritvi programov cepljenja proti vozličastemu dermatitisu, ki so jih predložile države članice

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7219)

(Besedilo v bolgarskem, hrvaškem in grškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/119/EGS z dne 17. decembra 1992 o splošnih ukrepih Skupnosti za nadzor nad določenimi živalskimi boleznimi in o posebnih ukrepih v primeru vezikularne bolezni prašičev (3) ter zlasti člena 19(1)(a), (3)(a) in (6) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vozličasti dermatitis je predvsem virusna bolezen goveda, ki se prenaša z vektorji, zanjo pa so značilne velike izgube in se lahko hitro širi predvsem z živimi živalmi in s proizvodi, pridobljenimi iz okuženih živali. |
| --- | --- |

(1)

Vozličasti dermatitis je predvsem virusna bolezen goveda, ki se prenaša z vektorji, zanjo pa so značilne velike izgube in se lahko hitro širi predvsem z živimi živalmi in s proizvodi, pridobljenimi iz okuženih živali.

| (2) | Direktiva 92/119/EGS določa splošne ukrepe za nadzor nad nekaterimi živalskimi boleznimi. Med njimi so ukrepi, ki jih je treba sprejeti v primeru suma in potrditve vozličastega dermatitisa na gospodarstvu, ukrepi, ki jih je treba sprejeti na območjih z omejitvami, in drugi dodatni ukrepi za obvladovanje bolezni. Navedeni ukrepi določajo tudi cepljenje v primeru izbruha vozličastega dermatitisa, in sicer kot dopolnilo k drugim nadzornim ukrepom, ki ga mora odobriti Komisija. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 92/119/EGS določa splošne ukrepe za nadzor nad nekaterimi živalskimi boleznimi. Med njimi so ukrepi, ki jih je treba sprejeti v primeru suma in potrditve vozličastega dermatitisa na gospodarstvu, ukrepi, ki jih je treba sprejeti na območjih z omejitvami, in drugi dodatni ukrepi za obvladovanje bolezni. Navedeni ukrepi določajo tudi cepljenje v primeru izbruha vozličastega dermatitisa, in sicer kot dopolnilo k drugim nadzornim ukrepom, ki ga mora odobriti Komisija.

| (3) | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2055 (4) in Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1183 (5) določata, da lahko Grčija in Bolgarija opravita cepljenje goveda v izrednih razmerah, ki se redi na gospodarstvih na območju cepljenja, določenem v Prilogi I k vsakemu od navedenih izvedbenih sklepov. Zaradi trenutnega epidemiološkega stanja v zvezi z vozličastim dermatitisom je Hrvaška, ki je v neposredni nevarnosti zaradi pojava vozličastega dermatitisa v regiji, Komisijo uradno obvestila o svoji nameri, da začne 8. avgusta 2016 izvajati cepljenje proti vozličastemu dermatitisu. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2055 (4) in Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1183 (5) določata, da lahko Grčija in Bolgarija opravita cepljenje goveda v izrednih razmerah, ki se redi na gospodarstvih na območju cepljenja, določenem v Prilogi I k vsakemu od navedenih izvedbenih sklepov. Zaradi trenutnega epidemiološkega stanja v zvezi z vozličastim dermatitisom je Hrvaška, ki je v neposredni nevarnosti zaradi pojava vozličastega dermatitisa v regiji, Komisijo uradno obvestila o svoji nameri, da začne 8. avgusta 2016 izvajati cepljenje proti vozličastemu dermatitisu.

| (4) | V skladu z nujnim nasvetom o vozličastem dermatitisu, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane sprejela 29. julija 2016 (6), je cepljenje proti vozličastemu dermatitisu najbolj učinkovit način pri zmanjševanju širjenja bolezni. Za doseganje zgoraj opisanih učinkov je treba izvesti cepljenje celotne dovzetne populacije živali v regijah, v katerih obstaja tveganje za vnos vozličastega dermatitisa ali so z njim prizadete, da se zmanjša število izbruhov bolezni, doseči pa bi bilo treba visoko precepljenost med živalmi in na ravni kmetij. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z nujnim nasvetom o vozličastem dermatitisu, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane sprejela 29. julija 2016 (6), je cepljenje proti vozličastemu dermatitisu najbolj učinkovit način pri zmanjševanju širjenja bolezni. Za doseganje zgoraj opisanih učinkov je treba izvesti cepljenje celotne dovzetne populacije živali v regijah, v katerih obstaja tveganje za vnos vozličastega dermatitisa ali so z njim prizadete, da se zmanjša število izbruhov bolezni, doseči pa bi bilo treba visoko precepljenost med živalmi in na ravni kmetij.

| (5) | Zaradi jasnosti in poenostavitve bi bilo treba s tem sklepom odobriti programa cepljenja v Grčiji in Bolgariji, ki sta trenutno vključena v izvedbena sklepa (EU) 2015/2055 in (EU) 2016/1183. Poleg tega bi bilo treba odobriti program cepljenja, ki ga je predložila Hrvaška. Programa cepljenja v Grčiji in Bolgariji, ki sta trenutno vključena v izvedbena sklepa (EU) 2015/2055 in (EU) 2016/1183, ter program cepljenja, ki ga je predložila Hrvaška, izpolnjujejo minimalne zahteve za programe cepljenja proti vozličastemu dermatitisu iz Priloge II k Izvedbenemu sklepu Komisije (EU) 2016/2008 (7) o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z vozličastim dermatitisom v nekaterih državah članicah. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi jasnosti in poenostavitve bi bilo treba s tem sklepom odobriti programa cepljenja v Grčiji in Bolgariji, ki sta trenutno vključena v izvedbena sklepa (EU) 2015/2055 in (EU) 2016/1183. Poleg tega bi bilo treba odobriti program cepljenja, ki ga je predložila Hrvaška. Programa cepljenja v Grčiji in Bolgariji, ki sta trenutno vključena v izvedbena sklepa (EU) 2015/2055 in (EU) 2016/1183, ter program cepljenja, ki ga je predložila Hrvaška, izpolnjujejo minimalne zahteve za programe cepljenja proti vozličastemu dermatitisu iz Priloge II k Izvedbenemu sklepu Komisije (EU) 2016/2008 (7) o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z vozličastim dermatitisom v nekaterih državah članicah.

| (6) | Da bi bil program cepljenja proti vozličastemu dermatitisu, skupaj z drugimi nadzornimi ukrepi, uspešen, ga je treba izvajati več zaporednih let, da se dovolj dolgo zagotovi imunizacija celotne dovzetne populacije. |
| --- | --- |

(6)

Da bi bil program cepljenja proti vozličastemu dermatitisu, skupaj z drugimi nadzornimi ukrepi, uspešen, ga je treba izvajati več zaporednih let, da se dovolj dolgo zagotovi imunizacija celotne dovzetne populacije.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odobritev programov cepljenja proti vozličastemu dermatitisu

Programi cepljenja proti vozličastemu dermatitisu, navedeni v Prilogi, se odobrijo.

Člen 2

Uporaba

Ta sklep se uporablja do 31. decembra 2019.

Člen 3

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na Republiko Bolgarijo, Helensko republiko in Republiko Hrvaško.

V Bruslju, 15. novembra 2016

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  
  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  
  UL L 62, 15.3.1993, str. 69.

3

(4)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2055 z dne 10. novembra 2015 o določitvi pogojev za vzpostavitev programa cepljenja goveda proti vozličastemu dermatitisu v izrednih razmerah v Grčiji in spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2015/1500 (UL L 300, 17.11.2015, str. 31).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1183 z dne 14. julija 2016 o odobritvi programa cepljenja v izrednih razmerah proti vozličastem dermatitisu goveda v Bolgariji in o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu Komisije (EU) 2016/645 (UL L 195, 20.7.2016, str. 75).

5

(6)  
  EFSA Journal 2016;14(8):4573 [27 str.].

6

EFSA Journal

(7)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2008 z dne 15. novembra 2016 o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z vozličastim dermatitisom v nekaterih državah članicah (glej str. 51 tega Uradnega lista).

7

---

PRILOGA

| — | Program cepljenja, ki ga je predložila Grčija. |
| --- | --- |

—

Program cepljenja, ki ga je predložila Grčija.

| — | Program cepljenja, ki ga je predložila Bolgarija. |
| --- | --- |

—

Program cepljenja, ki ga je predložila Bolgarija.

| — | Program cepljenja, ki ga je predložila Hrvaška. |
| --- | --- |

—

Program cepljenja, ki ga je predložila Hrvaška.

---

| 17.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/69 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/69

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2010

z dne 16. novembra 2016

o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/1968 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco podtipa H5N8 na Madžarskem

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7506)

(Besedilo v madžarskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1968 (3) je bil sprejet po izbruhu visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvu na Madžarskem in potem, ko je pristojni organ navedene države članice v skladu z Direktivo Sveta 2005/94/ES (4) vzpostavil okužena in ogrožena območja. Izvedbeni sklep (EU) 2016/1968 določa, da morajo okužena in ogrožena območja, ki jih Madžarska vzpostavi v skladu z Direktivo 2005/94/ES, obsegati vsaj območja, navedena kot okužena in ogrožena območja v Prilogi k navedenemu izvedbenemu sklepu. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1968 (3) je bil sprejet po izbruhu visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvu na Madžarskem in potem, ko je pristojni organ navedene države članice v skladu z Direktivo Sveta 2005/94/ES (4) vzpostavil okužena in ogrožena območja. Izvedbeni sklep (EU) 2016/1968 določa, da morajo okužena in ogrožena območja, ki jih Madžarska vzpostavi v skladu z Direktivo 2005/94/ES, obsegati vsaj območja, navedena kot okužena in ogrožena območja v Prilogi k navedenemu izvedbenemu sklepu.

| (2) | Od datuma sprejetja Izvedbenega sklepa (EU) 2016/1968 je Madžarska obvestila Komisijo o nadaljnjih izbruhih aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvih za rejo perutnine zunaj območij, navedenih v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/1968. |
| --- | --- |

(2)

Od datuma sprejetja Izvedbenega sklepa (EU) 2016/1968 je Madžarska obvestila Komisijo o nadaljnjih izbruhih aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvih za rejo perutnine zunaj območij, navedenih v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/1968.

| (3) | Na te nadaljnje izbruhe se je Madžarska odzvala s sprejetjem ukrepov za obvladovanje v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij okrog teh izbruhov. |
| --- | --- |

(3)

Na te nadaljnje izbruhe se je Madžarska odzvala s sprejetjem ukrepov za obvladovanje v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij okrog teh izbruhov.

| (4) | Komisija je proučila ukrepe za obvladovanje, ki jih je sprejela Madžarska, in meni, da so meje novih okuženih in ogroženih območij, ki jih je vzpostavil pristojni organ navedene države članice v skladu s členom 16(1) Direktive 2005/94/ES, dovolj oddaljene od dejanskih gospodarstev, na katerih so bili potrjeni izbruhi visokopatogene aviarne influence. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je proučila ukrepe za obvladovanje, ki jih je sprejela Madžarska, in meni, da so meje novih okuženih in ogroženih območij, ki jih je vzpostavil pristojni organ navedene države članice v skladu s členom 16(1) Direktive 2005/94/ES, dovolj oddaljene od dejanskih gospodarstev, na katerih so bili potrjeni izbruhi visokopatogene aviarne influence.

| (5) | Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino znotraj Unije in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije hitro opisati nova okužena in ogrožena območja, ki jih je vzpostavila Madžarska. |
| --- | --- |

(5)

Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino znotraj Unije in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije hitro opisati nova okužena in ogrožena območja, ki jih je vzpostavila Madžarska.

| (6) | V skladu s tem bi bilo treba Prilogo k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/1968 spremeniti tako, da bo vključevala nova okužena in ogrožena območja. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s tem bi bilo treba Prilogo k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/1968 spremeniti tako, da bo vključevala nova okužena in ogrožena območja.

| (7) | Izvedbeni sklep (EU) 2016/1968 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Izvedbeni sklep (EU) 2016/1968 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/1968 se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Madžarsko.

V Bruslju, 16. novembra 2016

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  
  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1968 z dne 9. novembra 2016 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco podtipa H5N8 na Madžarskem (UL L 303, 10.11.2016, str. 23).

3

(4)  Direktiva Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (UL L 10, 14.1.2006, str. 16).

4

---

PRILOGA

„PRILOGA

DEL A

Okuženo območje, kot je navedeno v členu 1:

| ISO oznaka države | Država članica | Oznaka
  (če je na voljo) | Ime | Datum izteka veljavnosti v skladu s členom 29 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HU | Madžarska | [Poštna številka/ADNS oznaka] | Območje zajema: | |
| | | | dele občine Orosháza v okrožju Békés in občine Makó v okrožju Csongrád, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.39057; E20.74251; poleg tega pa še vsa pozidana območja v občinah Tótkomlós in Nagyér. | 27.11.2016 |
| | | | dele občine Kiskunmajsa v okrožju Bács-Kiskun, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.469039; E19.801094 | 2.12.2016 |
| | | | dele občin Kiskunfélegyháza, Kecskemét in Kiskunmajsa v okrožju Bács-Kiskun, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.682422; E19.638406; poleg tega pa še vsa pozidana območja v občinah Bugac (razen Bugac-Alsómonostor) in Móricgát-Erdőszéplak. | 3.12.2016 |
| | | | dele občine Kiskunhalas v okrožju Bács-Kiskun, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.268418; E19.573609 | 5.12.2016 |
| | | | dele občine Kiskunhalas v okrožju Bács-Kiskun, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.229847; E19.619350; poleg tega pa še vse pozidano območje v občini Kelebia-Újfalu. | 5.12.2016 |

ISO oznaka države

Država članica

Oznaka

(če je na voljo)

Ime

Datum izteka veljavnosti v skladu s členom 29 Direktive 2005/94/ES

HU

Madžarska

[Poštna številka/ADNS oznaka]

Območje zajema:

dele občine Orosháza v okrožju Békés in občine Makó v okrožju Csongrád, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.39057; E20.74251; poleg tega pa še vsa pozidana območja v občinah Tótkomlós in Nagyér.

27.11.2016

dele občine Kiskunmajsa v okrožju Bács-Kiskun, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.469039; E19.801094

2.12.2016

dele občin Kiskunfélegyháza, Kecskemét in Kiskunmajsa v okrožju Bács-Kiskun, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.682422; E19.638406; poleg tega pa še vsa pozidana območja v občinah Bugac (razen Bugac-Alsómonostor) in Móricgát-Erdőszéplak.

3.12.2016

dele občine Kiskunhalas v okrožju Bács-Kiskun, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.268418; E19.573609

5.12.2016

dele občine Kiskunhalas v okrožju Bács-Kiskun, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.229847; E19.619350; poleg tega pa še vse pozidano območje v občini Kelebia-Újfalu.

5.12.2016

DEL B

Ogroženo območje, kot je navedeno v členu 1:

| ISO oznaka države | Država članica | Oznaka
  (če je na voljo) | Ime | Datum izteka veljavnosti v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HU | Madžarska | [Poštna številka/ADNS oznaka] | Območje zajema: | |
| | | | območje delov občin Orosháza in Mezőkovácsháza v okrožju Békés ter delov občine Makó v okrožju Csongrád, ki je večje od območja, opisanega pod okuženim območjem, in ki je znotraj kroga s polmerom 10 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.39057; E20.74251; poleg tega pa še vsa pozidana območja v občinah Békéssámson, Kaszaper, Végegyháza in Mezőhegyes. | 6.12.2016 |
| | dele občine Orosháza v okrožju Békés in občine Makó v okrožju Csongrád, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.39057; E20.74251; poleg tega pa še vsa pozidana območja v občinah Tótkomlós in Nagyér. | 28.11.2016–6.12.2016 |
| | | | območje delov občin Kiskunmajsa in Kiskunhalas v okrožju Bács-Kiskun ter delov občin Kistelek in Mórahalom v okrožju Csongrád, ki je večje od območja, opisanega pod okuženim območjem, in ki je znotraj kroga s polmerom 10 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.469039; E19.801094 | 11.12.2016 |
| | | | dele občine Kiskunmajsa v okrožju Bács-Kiskun, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.469039; E19.801094 | 3.12.2016–11.12.2016 |
| | | | območje delov občin Kiskunfélegyháza, Kecskemét, Kiskőrös in Kiskunmajsa v okrožju Bács-Kiskun, ki je večje od območja, opisanega pod okuženim območjem, in ki je znotraj kroga s polmerom 10 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.682422; E19.638406 | 12.12.2016 |
| | | | dele občin Kiskunfélegyháza, Kecskemét in Kiskunmajsa v okrožju Bács-Kiskun, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.682422; E19.638406 poleg tega pa še vsa pozidana območja v občinah Bugac (razen Bugac-Alsómonostor) in Móricgát-Erdőszéplak. | 4.12.2016–12.12.2016 |
| | | | območje delov občin Kiskunhalas in Jánoshalma v okrožju Bács-Kiskun ter delov občine Mórahalom v okrožju Csongrád, ki je večje od območja, opisanega pod okuženim območjem, in ki je znotraj kroga s polmerom 10 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.268418; E19.573609; poleg tega pa še vse pozidano območje v občini Balotaszállás. | 14.12.2016 |
| | | | dele občine Kiskunhalas v okrožju Bács-Kiskun, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.268418; E19.573609 | 6.12.2016–14.12.2016 |
| | | | območje delov občin Kiskunhalas in Jánoshalma v okrožju Bács-Kiskun ter delov občine Mórahalom v okrožju Csongrád, ki je večje od območja, opisanega pod okuženim območjem, in ki je znotraj kroga s polmerom 10 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.229847; E19.619350 | 14.12.2016 |
| | | | dele občine Kiskunhalas v okrožju Bács-Kiskun, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.229847; E19.619350; poleg tega pa še vse pozidano območje v občini Kelebia-Újfalu. | 6.12.2016–14.12.2016“ |

ISO oznaka države

Država članica

Oznaka

(če je na voljo)

Ime

Datum izteka veljavnosti v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES

HU

Madžarska

[Poštna številka/ADNS oznaka]

Območje zajema:

območje delov občin Orosháza in Mezőkovácsháza v okrožju Békés ter delov občine Makó v okrožju Csongrád, ki je večje od območja, opisanega pod okuženim območjem, in ki je znotraj kroga s polmerom 10 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.39057; E20.74251; poleg tega pa še vsa pozidana območja v občinah Békéssámson, Kaszaper, Végegyháza in Mezőhegyes.

6.12.2016

dele občine Orosháza v okrožju Békés in občine Makó v okrožju Csongrád, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.39057; E20.74251; poleg tega pa še vsa pozidana območja v občinah Tótkomlós in Nagyér.

28.11.2016–6.12.2016

območje delov občin Kiskunmajsa in Kiskunhalas v okrožju Bács-Kiskun ter delov občin Kistelek in Mórahalom v okrožju Csongrád, ki je večje od območja, opisanega pod okuženim območjem, in ki je znotraj kroga s polmerom 10 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.469039; E19.801094

11.12.2016

dele občine Kiskunmajsa v okrožju Bács-Kiskun, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.469039; E19.801094

3.12.2016–11.12.2016

območje delov občin Kiskunfélegyháza, Kecskemét, Kiskőrös in Kiskunmajsa v okrožju Bács-Kiskun, ki je večje od območja, opisanega pod okuženim območjem, in ki je znotraj kroga s polmerom 10 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.682422; E19.638406

12.12.2016

dele občin Kiskunfélegyháza, Kecskemét in Kiskunmajsa v okrožju Bács-Kiskun, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.682422; E19.638406 poleg tega pa še vsa pozidana območja v občinah Bugac (razen Bugac-Alsómonostor) in Móricgát-Erdőszéplak.

4.12.2016–12.12.2016

območje delov občin Kiskunhalas in Jánoshalma v okrožju Bács-Kiskun ter delov občine Mórahalom v okrožju Csongrád, ki je večje od območja, opisanega pod okuženim območjem, in ki je znotraj kroga s polmerom 10 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.268418; E19.573609; poleg tega pa še vse pozidano območje v občini Balotaszállás.

14.12.2016

dele občine Kiskunhalas v okrožju Bács-Kiskun, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.268418; E19.573609

6.12.2016–14.12.2016

območje delov občin Kiskunhalas in Jánoshalma v okrožju Bács-Kiskun ter delov občine Mórahalom v okrožju Csongrád, ki je večje od območja, opisanega pod okuženim območjem, in ki je znotraj kroga s polmerom 10 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.229847; E19.619350

14.12.2016

dele občine Kiskunhalas v okrožju Bács-Kiskun, ki jih zajema krog s polmerom 3 kilometrov s središčem na koordinatah GPS N46.229847; E19.619350; poleg tega pa še vse pozidano območje v občini Kelebia-Újfalu.

6.12.2016–14.12.2016“

---

| 17.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/73

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2011

z dne 16. novembra 2016

o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco podtipa H5N8 v Nemčiji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7508)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Aviarna influenca je kužna virusna bolezen pri pticah, vključno s perutnino. Okužba domače perutnine z virusi aviarne influence povzroča dve glavni obliki navedene bolezni, ki se ločita po virulenci. Nizkopatogena oblika na splošno povzroča samo blage simptome, medtem ko visokopatogena oblika povzroča visoko umrljivost pri večini vrst perutnine. Navedena bolezen lahko resno vpliva na donosnost reje perutnine. |
| --- | --- |

(1)

Aviarna influenca je kužna virusna bolezen pri pticah, vključno s perutnino. Okužba domače perutnine z virusi aviarne influence povzroča dve glavni obliki navedene bolezni, ki se ločita po virulenci. Nizkopatogena oblika na splošno povzroča samo blage simptome, medtem ko visokopatogena oblika povzroča visoko umrljivost pri večini vrst perutnine. Navedena bolezen lahko resno vpliva na donosnost reje perutnine.

| (2) | Čeprav aviarna influenca večinoma prizadene ptice, so se tudi ljudje občasno in v nekaterih okoliščinah okužili s povzročiteljem. |
| --- | --- |

(2)

Čeprav aviarna influenca večinoma prizadene ptice, so se tudi ljudje občasno in v nekaterih okoliščinah okužili s povzročiteljem.

| (3) | Ob izbruhu aviarne influence obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi na druga gospodarstva, kjer gojijo perutnino ali druge ptice v ujetništvu. Posledično se lahko s trgovino z živimi pticami ali drugimi pticami v ujetništvu ali njihovimi proizvodi razširi tudi iz ene države članice v drugo državo članico ali tretje države. |
| --- | --- |

(3)

Ob izbruhu aviarne influence obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi na druga gospodarstva, kjer gojijo perutnino ali druge ptice v ujetništvu. Posledično se lahko s trgovino z živimi pticami ali drugimi pticami v ujetništvu ali njihovimi proizvodi razširi tudi iz ene države članice v drugo državo članico ali tretje države.

| (4) | Direktiva Sveta 2005/94/ES (3) določa nekatere preventivne ukrepe v zvezi z nadzorom in zgodnjim odkrivanjem aviarne influence ter minimalne ukrepe za obvladovanje, ki se morajo izvajati v primeru izbruha navedene bolezni pri perutnini ali drugih pticah v ujetništvu. Navedena direktiva določa vzpostavitev okuženih in ogroženih območij v primeru izbruha visokopatogene aviarne influence. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva Sveta 2005/94/ES (3) določa nekatere preventivne ukrepe v zvezi z nadzorom in zgodnjim odkrivanjem aviarne influence ter minimalne ukrepe za obvladovanje, ki se morajo izvajati v primeru izbruha navedene bolezni pri perutnini ali drugih pticah v ujetništvu. Navedena direktiva določa vzpostavitev okuženih in ogroženih območij v primeru izbruha visokopatogene aviarne influence.

| (5) | Nemčija je Komisijo obvestila o številnih izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvih na svojem ozemlju, kjer gojijo perutnino ali druge ptice v ujetništvu, in uvedla ukrepe v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij. |
| --- | --- |

(5)

Nemčija je Komisijo obvestila o številnih izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvih na svojem ozemlju, kjer gojijo perutnino ali druge ptice v ujetništvu, in uvedla ukrepe v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij.

| (6) | Komisija je v skladu z Direktivo 2005/94/ES proučila ukrepe, ki jih je sprejela Nemčija, in presodila, da so meje okuženih in ogroženih območij, ki jih je določil pristojni organ v navedeni državi članici, dovolj oddaljene od vsakega gospodarstva, na katerem je bil potrjen izbruh. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v skladu z Direktivo 2005/94/ES proučila ukrepe, ki jih je sprejela Nemčija, in presodila, da so meje okuženih in ogroženih območij, ki jih je določil pristojni organ v navedeni državi članici, dovolj oddaljene od vsakega gospodarstva, na katerem je bil potrjen izbruh.

| (7) | Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Nemčijo takoj opredeliti okužena in ogrožena območja, določena v navedeni državi članici. |
| --- | --- |

(7)

Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Nemčijo takoj opredeliti okužena in ogrožena območja, določena v navedeni državi članici.

| (8) | Zato bi bilo treba v Prilogi k temu sklepu opredeliti okužena in ogrožena območja v Nemčiji, na katerih se izvajajo ukrepi iz Direktive 2005/94/ES, ter določiti trajanje navedene razmejitve. |
| --- | --- |

(8)

Zato bi bilo treba v Prilogi k temu sklepu opredeliti okužena in ogrožena območja v Nemčiji, na katerih se izvajajo ukrepi iz Direktive 2005/94/ES, ter določiti trajanje navedene razmejitve.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Nemčija zagotovi, da okužena in ogrožena območja, vzpostavljena v skladu s členom 16(1) Direktive 2005/94/ES, obsegajo vsaj okužena in ogrožena območja iz delov A in B Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep se uporablja do 31. decembra 2016.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 16. novembra 2016

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  
  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  Direktiva Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (UL L 10, 14.1.2006, str. 16).

3

---

PRILOGA

DEL A

Okuženo območje, kot je navedeno v členu 1:

| ISO oznaka države | Država članica | Oznaka
  (če je na voljo) | Ime | Datum izteka veljavnosti v skladu s členom 29 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Nemčija | | Območje zajema: | |
| | | | Kreis Schleswig-Flensburg:

  Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

  Stadt Lübeck:

  Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

  Kreis Ostholstein:

  In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße. | 5.12.2016 |
| 17498 | In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile






  — | Mesekenhagen |

ISO oznaka države

Država članica

Oznaka

(če je na voljo)

Ime

Datum izteka veljavnosti v skladu s členom 29 Direktive 2005/94/ES

DE

Nemčija

Območje zajema:

Kreis Schleswig-Flensburg:

Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

Kreis Ostholstein:

In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße.

5.12.2016

17498

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

—

Mesekenhagen

| — | Frätow |
| --- | --- |

—

Frätow

| — | Gristow |
| --- | --- |

—

Gristow

| — | Kalkvitz |
| --- | --- |

—

Kalkvitz

| — | Klein Karrendorf |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf

| — | Kowall |
| --- | --- |

—

Kowall

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshofk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshofk

| — | Groß Kieshof Ausbauk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbauk

| — | Klein Kieshof |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof

5.12.2016

18519

In der Gemeinde Sundhagen

| — | der Ortsteil Jager. |
| --- | --- |

—

der Ortsteil Jager.

5.12.2016

DEL B

Ogroženo območje, kot je navedeno v členu 1:

| ISO oznaka države | Država članica | Oznaka
  (če je na voljo) | Ime | Datum izteka veljavnosti v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Nemčija | | Območje zajema: | |
| | | | Kreis Schleswig-Flensburg:

  Entlang der äußeren Gemeindegrenze Schleswig, weiter auf äußere Gemeindegrenze Lürschau, weiter auf äußere Gemeindegrenze Idstedt, weiter auf äußere Gemeindegrenze Stolk, weiter auf äußere Gemeindegrenze Klappholz, weiter auf äußere Gemeindegrenze Havetoft, weiter auf obere Gemeindegrenze Mittelangeln, weiter auf obere Gemeindegrenze Mohrkirch, weiter auf äußere Gemeindegrenze Saustrup, weiter auf äußere Gemeindegrenze Wagersrott, weiter auf äußere Gemeindegrenze Dollrottfeld, weiter auf äußere Gemeindegrenze Boren bis zur Kreisgrenze, an der Kreisgrenze entlang bis.

  Kreis Rendsburg-Eckernförde:

  Gemeinde Kosel: gesamtes Gemeindegebiet.
  Gemeinde Rieseby
  Amtsgrenze Rieseby, südlich weiter Amtsgrenze Kosel entlang bis Kreisgrenze.

  Kreis Schleswig-Flensburg:

  Südlich an der Gemeindegrenze Borwedel entlang, weiter auf unterer Gemeindegrenze Fahrdorf bis zur Gemeindegrenze Schleswig.

  Stadt Lübeck:

  Von der Kreisgrenze über den Wasserweg durch den Petroleumhafen, weiter durch die Trave, Verlängerung des Sandbergs, die B75 queren Richtung Heiligen-Geist Kamp, weiter über die Arnimstraße und Edelsteinstraße, über Heiweg Richtung Wesloer Tannen bzw. Brandenbaumer Tannen, die Landesgrenze entlang, die Landstraße überqueren, am Wasser entlang bis zur Kreisgrenze zu Ostholstein, die Kreisgrenze entlang zum Petroleumhafen

  Kreis Ostholstein:

  Die Gemeinden Ratekau, Bad Schwartau und Timmendorfer Strand sowie der nachfolgend beschriebene Bereich der Gemeinde Scharbeutz: Dem Straßenverlauf der L 102 ab der Straße Bövelstredder folgend bis zur B76, der Bundestraße bis zur Wasserlinie folgend, weiter bis zur Gemeindegrenze Timmendorfer Strand. | 14.12.2016 |
| 23923 | In der Gemeinde Selmsdorf die Orte und Ortsteile






  — | Hof Selmsdorf |

ISO oznaka države

Država članica

Oznaka

(če je na voljo)

Ime

Datum izteka veljavnosti v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES

DE

Nemčija

Območje zajema:

Kreis Schleswig-Flensburg:

Entlang der äußeren Gemeindegrenze Schleswig, weiter auf äußere Gemeindegrenze Lürschau, weiter auf äußere Gemeindegrenze Idstedt, weiter auf äußere Gemeindegrenze Stolk, weiter auf äußere Gemeindegrenze Klappholz, weiter auf äußere Gemeindegrenze Havetoft, weiter auf obere Gemeindegrenze Mittelangeln, weiter auf obere Gemeindegrenze Mohrkirch, weiter auf äußere Gemeindegrenze Saustrup, weiter auf äußere Gemeindegrenze Wagersrott, weiter auf äußere Gemeindegrenze Dollrottfeld, weiter auf äußere Gemeindegrenze Boren bis zur Kreisgrenze, an der Kreisgrenze entlang bis.

Kreis Rendsburg-Eckernförde:

Gemeinde Kosel: gesamtes Gemeindegebiet.

Gemeinde Rieseby

Amtsgrenze Rieseby, südlich weiter Amtsgrenze Kosel entlang bis Kreisgrenze.

Kreis Schleswig-Flensburg:

Südlich an der Gemeindegrenze Borwedel entlang, weiter auf unterer Gemeindegrenze Fahrdorf bis zur Gemeindegrenze Schleswig.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze über den Wasserweg durch den Petroleumhafen, weiter durch die Trave, Verlängerung des Sandbergs, die B75 queren Richtung Heiligen-Geist Kamp, weiter über die Arnimstraße und Edelsteinstraße, über Heiweg Richtung Wesloer Tannen bzw. Brandenbaumer Tannen, die Landesgrenze entlang, die Landstraße überqueren, am Wasser entlang bis zur Kreisgrenze zu Ostholstein, die Kreisgrenze entlang zum Petroleumhafen

Kreis Ostholstein:

Die Gemeinden Ratekau, Bad Schwartau und Timmendorfer Strand sowie der nachfolgend beschriebene Bereich der Gemeinde Scharbeutz: Dem Straßenverlauf der L 102 ab der Straße Bövelstredder folgend bis zur B76, der Bundestraße bis zur Wasserlinie folgend, weiter bis zur Gemeindegrenze Timmendorfer Strand.

14.12.2016

23923

In der Gemeinde Selmsdorf die Orte und Ortsteile

—

Hof Selmsdorf

| — | Selmsdorf |
| --- | --- |

—

Selmsdorf

| — | Lauen |
| --- | --- |

—

Lauen

| — | Sülsdorf |
| --- | --- |

—

Sülsdorf

| — | Teschow |
| --- | --- |

—

Teschow

| — | Zarnewanz, |
| --- | --- |

—

Zarnewanz,

In der Gemeinde Lüdersdorf der Ort

| — | Palingen |
| --- | --- |

—

Palingen

In der Gemeinde Schönberg der Ort

| — | Kleinfeld |
| --- | --- |

—

Kleinfeld

14.12.2016

23942

In der Gemeinde Dassow die Orte und Ortsteile

| — | Barendorf |
| --- | --- |

—

Barendorf

| — | Benckendorf |
| --- | --- |

—

Benckendorf

14.12.2016

17498

Die Gemeinde Neuenkirchen mit den Ortsteilen

| — | Neuenkirchen, |
| --- | --- |

—

Neuenkirchen,

| — | Oldenhagen, |
| --- | --- |

—

Oldenhagen,

| — | Wampen. |
| --- | --- |

—

Wampen.

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile Wackerow,

| — | Dreizehnhausen, |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen,

| — | Groß Petershagen, |
| --- | --- |

—

Groß Petershagen,

| — | Immenhorst, |
| --- | --- |

—

Immenhorst,

| — | Jarmshagen, |
| --- | --- |

—

Jarmshagen,

| — | Klein Petershagen, |
| --- | --- |

—

Klein Petershagen,

| — | Steffenshagen. |
| --- | --- |

—

Steffenshagen.

In der Gemeinde Hinrichshagen die Ortsteile

| — | Hinrichshagen, |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen,

| — | Feldsiedlung, |
| --- | --- |

—

Feldsiedlung,

| — | Heimsiedlung, |
| --- | --- |

—

Heimsiedlung,

| — | Chausseesiedlung, |
| --- | --- |

—

Chausseesiedlung,

| — | Hinrichshagen Hof I und II, Neu – Ungnade. |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen Hof I und II, Neu – Ungnade.

14.12.2016

17489

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Fettenvorstadt, |
| --- | --- |

—

Fettenvorstadt,

| — | Fleischervorstadt, |
| --- | --- |

—

Fleischervorstadt,

| — | Industriegebiet, |
| --- | --- |

—

Industriegebiet,

| — | Innenstadt, |
| --- | --- |

—

Innenstadt,

| — | Nördliche Mühlenvorstadt, |
| --- | --- |

—

Nördliche Mühlenvorstadt,

| — | Obstbaumsiedlung, |
| --- | --- |

—

Obstbaumsiedlung,

| — | Ostseeviertel, |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel,

| — | Schönwalde II, |
| --- | --- |

—

Schönwalde II,

| — | Stadtrandsiedlung, |
| --- | --- |

—

Stadtrandsiedlung,

| — | Steinbeckervorstadt, |
| --- | --- |

—

Steinbeckervorstadt,

| — | südliche Mühlenstadt, |
| --- | --- |

—

südliche Mühlenstadt,

| — | Schönwalde I, |
| --- | --- |

—

Schönwalde I,

| — | Südstadt. |
| --- | --- |

—

Südstadt.

14.12.2016

17941

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Friedrichshagen, |
| --- | --- |

—

Friedrichshagen,

| — | Ladebow |
| --- | --- |

—

Ladebow

14.12.2016

17493

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Insel Koos, |
| --- | --- |

—

Insel Koos,

| — | Ostseeviertel, |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel,

| — | Riems. |
| --- | --- |

—

Riems.

14.12.2016

18516

In der Gemeinde Süderholz die Ortsteile

| — | Griebenow, |
| --- | --- |

—

Griebenow,

| — | Dreizehnhausen, |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen,

| — | Kreutzmannshagen, |
| --- | --- |

—

Kreutzmannshagen,

| — | Willershusen. |
| --- | --- |

—

Willershusen.

14.12.2016

18519

In der Gemeinde Sundhagen die Ortsteile

| — | Horst, |
| --- | --- |

—

Horst,

| — | Wendorf, |
| --- | --- |

—

Wendorf,

| — | Gerdeswalde, |
| --- | --- |

—

Gerdeswalde,

| — | Segebadenhau, |
| --- | --- |

—

Segebadenhau,

| — | Wilmshagen, |
| --- | --- |

—

Wilmshagen,

| — | Wilmshagen Siedlung, |
| --- | --- |

—

Wilmshagen Siedlung,

| — | Mannhagen, |
| --- | --- |

—

Mannhagen,

| — | Jeeser, |
| --- | --- |

—

Jeeser,

| — | Jeeser Hof, |
| --- | --- |

—

Jeeser Hof,

| — | Kirchdorf, |
| --- | --- |

—

Kirchdorf,

| — | Dömitzow, |
| --- | --- |

—

Dömitzow,

| — | Reinkenhagen, |
| --- | --- |

—

Reinkenhagen,

| — | Miltzow, |
| --- | --- |

—

Miltzow,

| — | Klein Miltzow, |
| --- | --- |

—

Klein Miltzow,

| — | Hankenhagen, |
| --- | --- |

—

Hankenhagen,

| — | Oberhinrichshagen, |
| --- | --- |

—

Oberhinrichshagen,

| — | Reinberg, |
| --- | --- |

—

Reinberg,

| — | Stahlbrode, |
| --- | --- |

—

Stahlbrode,

| — | Falkenhagen, |
| --- | --- |

—

Falkenhagen,

| — | Tremt. |
| --- | --- |

—

Tremt.

14.12.2016

18574

In der Gemeinde Garz

| — | auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort. |
| --- | --- |

—

auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort.

14.12.2016

Kreis Schleswig-Flensburg:

Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

Kreis Ostholstein:

In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße.

6.12.2016–14.12.2016

17498

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

| — | Mesekenhagen |
| --- | --- |

—

Mesekenhagen

| — | Frätow |
| --- | --- |

—

Frätow

| — | Gristow |
| --- | --- |

—

Gristow

| — | Kalkvitz |
| --- | --- |

—

Kalkvitz

| — | Klein Karrendorf |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf

| — | Kowall |
| --- | --- |

—

Kowall

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshofk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshofk

| — | Groß Kieshof Ausbauk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbauk

| — | Klein Kieshof |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof

6.12.2016–14.12.2016

18519

In der Gemeinde Sundhagen

| — | der Ortsteil Jager. |
| --- | --- |

—

der Ortsteil Jager.

6.12.2016–14.12.2016

---

| 17.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/81 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/81

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2012

z dne 16. novembra 2016

o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco podtipa H5N8 v Avstriji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7512)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Aviarna influenca je kužna virusna bolezen pri pticah, vključno s perutnino. Okužba domače perutnine z virusi aviarne influence povzroča dve glavni obliki navedene bolezni, ki se ločita po virulenci. Nizkopatogena oblika na splošno povzroča samo blage simptome, medtem ko visokopatogena oblika povzroča visoko umrljivost pri večini vrst perutnine. Navedena bolezen lahko resno vpliva na donosnost reje perutnine. |
| --- | --- |

(1)

Aviarna influenca je kužna virusna bolezen pri pticah, vključno s perutnino. Okužba domače perutnine z virusi aviarne influence povzroča dve glavni obliki navedene bolezni, ki se ločita po virulenci. Nizkopatogena oblika na splošno povzroča samo blage simptome, medtem ko visokopatogena oblika povzroča visoko umrljivost pri večini vrst perutnine. Navedena bolezen lahko resno vpliva na donosnost reje perutnine.

| (2) | Čeprav aviarna influenca večinoma prizadene ptice, so se tudi ljudje občasno in v nekaterih okoliščinah okužili s povzročiteljem. |
| --- | --- |

(2)

Čeprav aviarna influenca večinoma prizadene ptice, so se tudi ljudje občasno in v nekaterih okoliščinah okužili s povzročiteljem.

| (3) | Pri izbruhu aviarne influence obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi na druga gospodarstva, kjer gojijo perutnino ali druge ptice v ujetništvu. Posledično se lahko s trgovino z živimi pticami ali drugimi pticami v ujetništvu ali njihovimi proizvodi razširi tudi iz ene države članice v drugo državo članico ali tretje države. |
| --- | --- |

(3)

Pri izbruhu aviarne influence obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi na druga gospodarstva, kjer gojijo perutnino ali druge ptice v ujetništvu. Posledično se lahko s trgovino z živimi pticami ali drugimi pticami v ujetništvu ali njihovimi proizvodi razširi tudi iz ene države članice v drugo državo članico ali tretje države.

| (4) | Direktiva Sveta 2005/94/ES (3) določa nekatere preventivne ukrepe v zvezi z nadzorom in zgodnjim odkrivanjem aviarne influence ter minimalne ukrepe za obvladovanje, ki se morajo izvajati v primeru izbruha navedene bolezni pri perutnini ali drugih pticah v ujetništvu. Navedena direktiva določa vzpostavitev okuženih in ogroženih območij v primeru izbruha visokopatogene aviarne influence. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva Sveta 2005/94/ES (3) določa nekatere preventivne ukrepe v zvezi z nadzorom in zgodnjim odkrivanjem aviarne influence ter minimalne ukrepe za obvladovanje, ki se morajo izvajati v primeru izbruha navedene bolezni pri perutnini ali drugih pticah v ujetništvu. Navedena direktiva določa vzpostavitev okuženih in ogroženih območij v primeru izbruha visokopatogene aviarne influence.

| (5) | Avstrija je Komisijo obvestila o izbruhu visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvu na svojem ozemlju, kjer gojijo perutnino ali druge ptice v ujetništvu, ter uvedla ukrepe v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij. |
| --- | --- |

(5)

Avstrija je Komisijo obvestila o izbruhu visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvu na svojem ozemlju, kjer gojijo perutnino ali druge ptice v ujetništvu, ter uvedla ukrepe v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij.

| (6) | Komisija je v skladu z Direktivo 2005/94/ES proučila ukrepe, ki jih je sprejela Avstrija, in presodila, da so meje okuženih in ogroženih območij, ki jih je določil pristojni organ v navedeni državi članici, dovolj oddaljene od vsakega gospodarstva, na katerem je bil potrjen izbruh. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v skladu z Direktivo 2005/94/ES proučila ukrepe, ki jih je sprejela Avstrija, in presodila, da so meje okuženih in ogroženih območij, ki jih je določil pristojni organ v navedeni državi članici, dovolj oddaljene od vsakega gospodarstva, na katerem je bil potrjen izbruh.

| (7) | Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Avstrijo takoj opredeliti okužena in ogrožena območja, določena v navedeni državi članici. |
| --- | --- |

(7)

Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Avstrijo takoj opredeliti okužena in ogrožena območja, določena v navedeni državi članici.

| (8) | Zato bi bilo treba v Prilogi k temu sklepu opredeliti okužena in ogrožena območja v Avstriji, na katerih se izvajajo ukrepi iz Direktive 2005/94/ES, ter določiti trajanje navedene razmejitve. |
| --- | --- |

(8)

Zato bi bilo treba v Prilogi k temu sklepu opredeliti okužena in ogrožena območja v Avstriji, na katerih se izvajajo ukrepi iz Direktive 2005/94/ES, ter določiti trajanje navedene razmejitve.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Avstrija zagotovi, da okužena in ogrožena območja, vzpostavljena v skladu s členom 16(1) Direktive 2005/94/ES, obsegajo vsaj okužena in ogrožena območja iz delov A in B Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep se uporablja do 31. decembra 2016.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Avstrijo.

V Bruslju, 16. novembra 2016

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  
  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  Direktiva Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (UL L 10, 14.1.2006, str. 16).

3

---

PRILOGA

DEL A

Okuženo območje, kot je navedeno v členu 1:

| ISO oznaka države | Država članica | Oznaka
  (če je na voljo) | Ime | Datum izteka veljavnosti v skladu s členom 29 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Avstrija | | Območje zajema: | |
| | | | Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach | 14.12.2016 |

ISO oznaka države

Država članica

Oznaka

(če je na voljo)

Ime

Datum izteka veljavnosti v skladu s členom 29 Direktive 2005/94/ES

AT

Avstrija

Območje zajema:

Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach

14.12.2016

DEL B

Ogroženo območje, kot je navedeno v členu 1:

| ISO oznaka države | Država članica | Oznaka
  (če je na voljo) | Ime | Datum izteka veljavnosti v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Avstrija | | Območje zajema: | |
| | | | Gemeinden Langen, Buch, Schwarzach, Kennelbach, Wolfurt, Bildstein, Dornbirn, Lustenau, Lochau, Höchst, Hörbranz, Gaißau, Eichenberg | 23.12.2016 |
| | Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach | 15.12.2016–23.12.2016 |

ISO oznaka države

Država članica

Oznaka

(če je na voljo)

Ime

Datum izteka veljavnosti v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES

AT

Avstrija

Območje zajema:

Gemeinden Langen, Buch, Schwarzach, Kennelbach, Wolfurt, Bildstein, Dornbirn, Lustenau, Lochau, Höchst, Hörbranz, Gaißau, Eichenberg

23.12.2016

Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach

15.12.2016–23.12.2016

---

III Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 17.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/84 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/84

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 138/16/COL

z dne 28. junija 2016

o odobritvi odstopanja Islandije od Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z veljavnimi določbami o izdaji spričeval o plovnosti za uvožen z oplov [2016/2013]

NADZORNI ORGAN EFTE JE –

ob upoštevanju akta iz točke 66n Priloge XIII k Sporazumu EGP,

  Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES
   (1)
  , kakor je bila spremenjena (v nadaljnjem besedilu: akt),
  kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu, in zlasti člena 14(6) in (7) akta,

ob upoštevanju mnenja Odbora Efte za promet z dne 10. junija 2016,

ob upoštevanju Odločbe št. 103/13/COL Nadzornega organa Efte (v nadaljnjem besedilu: nadzorni organ) z dne 13. marca 2013 o pooblastitvi člana kolegija s posebno odgovornostjo za promet, da sprejme nekatere odločitve in ukrepe (dok. št. 578349),

ob upoštevanju naslednjega:

Islandija je nadzorni organ Efte in Evropsko agencijo za varnost v letalstvu z dopisom z dne 25. februarja 2016 (dok. št. 794710) obvestila o svoji nameri o odstopanju od točke 21.A.174(b)3(ii) Priloge I (del 21) k aktu iz točke 66p Priloge XIII k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (EU) št. 748/2012 z dne 3. avgusta 2012 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij
   (2)
  , kakor je bila spremenjena) (v nadaljnjem besedilu: Uredba (EU) št. 748/2012), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu.

V skladu s točko 21A.174(b)3(ii) Priloge I (del 21) k Uredbi (EU) št. 748/2012 morajo vloge za spričevalo o plovnosti pri zrakoplovih, uvoženih iz tretje države, vključevati izjavo pristojnega organa države, v kateri je zrakoplov registriran ali je bil registriran, o statusu plovnosti zrakoplova v njegovem registru ob predaji. Vendar v nekaterih primerih takšna izjava ni na voljo in je ni mogoče pridobiti. Zato je namera Islandije, da opusti zahtevo po vključitvi takšne izjave.

Evropska komisija je v svojem sklepu z dne 6. februarja 2014 Švedski odobrila odstopanje od točke 21.A.174(b)3(ii) Priloge I (del 21) k Uredbi (EU) št. 748/2012 in opustitev zahteve po vključitvi takšne izjave (3).

To odstopanje se uporablja, dokler ni sprejeta in ne začne veljati sprememba poddela H (Spričevalo o plovnosti in spričevala o plovnosti z omejitvami) Priloge I (dela 21) k Uredbi (EU) št. 748/2012, in sicer za rešitev tega vprašanja v okviru naloge oblikovanja predpisov RMT.0020.

Naloga oblikovanja predpisov RMT.0020 je bila zdaj združena z drugo nalogo oblikovanja predpisov, tj. RMT.0278 (uvoz zrakoplovov iz drugih regulativnih sistemov in pregled poddela H dela 21), obvestilo o predlaganem oblikovanju predpisov pa je trenutno v zaključni fazi sprejetja s strani Evropske agencije za varnost v letalstvu.

Nadzorni organ je na podlagi navedenega sklenil, da odstopanje, ki ga je priglasila Islandija, izpolnjuje zahteve iz člena 14(6) in (7) akta.

Ukrepi iz te odločbe so v skladu z mnenjem Odbora Efte za promet –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Islandija lahko odstopa od točke 21.A.174(b)3(ii) Priloge I (del 21) k aktu iz točke 66p Priloge XIII k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (EU) št. 748/2012 z dne 3. avgusta 2012 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij, kakor je bila spremenjena) (v nadaljnjem besedilu: Uredba (EU) št. 748/2012), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu, in sprejema vloge za spričevalo o plovnosti pri zrakoplovih, uvoženih iz tretje države, brez izjave pristojnega organa države, v kateri je zrakoplov registriran ali je bil registriran, o statusu plovnosti zrakoplova v njegovem registru ob predaji.

To odstopanje se uporablja, dokler ni sprejeta in ne začne za države Efte veljati sprememba poddela H (Spričevalo o plovnosti in spričevala o plovnosti z omejitvami) Priloge I (dela 21) k Uredbi (EU) št. 748/2012, in sicer za rešitev tega vprašanja v okviru naloge oblikovanja predpisov RMT.0278.

Člen 2

Vse države Efte so upravičene do uporabe istih ukrepov iz člena 1, pri čemer zanje veljajo pogoji iz Priloge k tej odločbi in obveznost obveščanja iz člena 14(6) akta.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Islandijo. Verodostojna je različica v angleškem jeziku.

Člen 4

O tej odločbi se uradno obvestijo Norveška, Islandija in Lihtenštajn.

V Bruslju, 28. junija 2016

Za Nadzorni organ Efte

Helga JÓNSDÓTTIR

Članica kolegija

Carsten ZATSCHLER

Direktorica

---

(1)  
  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

1

(2)  
  UL L 224, 21.8.2012, str. 1.

2

(3)  Priloga VI k Sklepu Komisije 2014/69/EU z dne 6. februarja 2014 o pooblastitvi Švedske in Združenega kraljestva, da odstopata od nekaterih skupnih predpisov za letalsko varnost v skladu s členom 14(6) Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 39, 8.2.2014, str. 60).

3

---

PRILOGA

POGOJI ZA UPORABO ODSTOPANJA

Pristojni organ prouči dokumentacijo o zrakoplovu in pregleda zrakoplov, da preveri, ali:

| — | je pretekla evidenca zrakoplova popolna in zadošča za ugotavljanje standarda proizvodnje in sprememb, |
| --- | --- |

—

je pretekla evidenca zrakoplova popolna in zadošča za ugotavljanje standarda proizvodnje in sprememb,

| — | je bil zrakoplov proizveden v skladu s projektom tipa, ki je bil osnova za certifikat tipa EASA. V ta namen je pretekli evidenci priložen izvod prvega spričevala o plovnosti ali izvoznega potrdila, izdanega za nov zrakoplov. Namesto tega lahko prosilec za spričevalo o plovnosti pridobi izjavo nosilca certifikata tipa, ki ga je v zvezi s statusom proizvodnje potrdila država projektiranja, |
| --- | --- |

—

je bil zrakoplov proizveden v skladu s projektom tipa, ki je bil osnova za certifikat tipa EASA. V ta namen je pretekli evidenci priložen izvod prvega spričevala o plovnosti ali izvoznega potrdila, izdanega za nov zrakoplov. Namesto tega lahko prosilec za spričevalo o plovnosti pridobi izjavo nosilca certifikata tipa, ki ga je v zvezi s statusom proizvodnje potrdila država projektiranja,

| — | je zrakoplov v skladu s projektom tipa, odobrenim po certifikatu tipa, |
| --- | --- |

—

je zrakoplov v skladu s projektom tipa, odobrenim po certifikatu tipa,

| — | so morebitni dodatni certifikati tipa, sprememba ali popravila odobreni v skladu s Prilogo I (delom 21) k Uredbi (EU) št. 748/2012 (1), |
| --- | --- |

—

so morebitni dodatni certifikati tipa, sprememba ali popravila odobreni v skladu s Prilogo I (delom 21) k Uredbi (EU) št. 748/2012 (1),

| — | so bile izvedene ustrezne plovnostne zahteve. |
| --- | --- |

—

so bile izvedene ustrezne plovnostne zahteve.

Nazadnje pristojni organ ugotovi, ali so rezultati njegove preiskave skladni z rezultati preiskave s strani organizacije, ki izvaja pregled plovnosti v skladu s Prilogo I (delom M) k Uredbi Komisije (EU) št. 1321/2014 (2).

---

(1)  Akt iz točke 66p Priloge XIII k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (EU) št. 748/2012 z dne 3. avgusta 2012 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij, kakor je bila spremenjena), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu.

(2)  Akt iz točke 66q Priloge XIII k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (EU) št. 1321/2014 z dne 26. novembra 2014 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih izdelkov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami, kakor je bila spremenjena (UL L 362, 17.12.2014, str. 1)), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu.

---

| 17.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/87 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/87

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 139/16/COL

z dne 28. junija 2016

o odobritvi odstopanja Norveške od Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z določbami o omejitvi trajanja poleta za letalskega prevoznika Widerøes Flyveselskap AS [2016/2014]

NADZORNI ORGAN EFTE JE –

ob upoštevanju akta iz točke 66n Priloge XIII k Sporazumu EGP,

  Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES
   (1)
  , kakor je bila spremenjena (v nadaljnjem besedilu: akt),
  kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu, in zlasti člena 14(7) Akta,

ob upoštevanju mnenja Odbora Efte za promet z dne 10. junija 2016,

ob upoštevanju Odločbe št. 103/13/COL Nadzornega organa Efte (v nadaljnjem besedilu: nadzorni organ) z dne 13. marca 2013 o pooblastitvi člana kolegija s posebno odgovornostjo za promet, da sprejme nekatere odločitve in ukrepe (dok. št. 578349),

ob upoštevanju naslednjega:

Norveška je nadzorni organ Efte in Evropsko agencijo za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: agencija) obvestila o svoji nameri, da letalskemu prevozniku „Widerøes Flyveselskap AS“ odobri odstopanje od določb ORO.FTL.210(a) Priloge III k Uredbi Komisije (EU) št. 965/2012 (2) v zvezi z najvišjim skupnim številom delovnih ur, ki jih lahko opravi član posadke v katerih koli 7, 14 in 28 zaporednih dneh, z odobritvijo individualne specifikacijske sheme za trajanje poleta za letalskega prevoznika.

Letalski prevoznik predlaga naslednjo shemo:

| | Skupna obdobja dolžnosti, za katera je lahko razporejen član posadke, ne presegajo:






  (1) | omejitve 70 delovnih ur, ki so lahko razporejene v katerih koli zaporednih sedmih dneh v katerem koli zaporednem 14-dnevnem obdobju (namesto 60 delovnih ur); |
| --- | --- | --- |

Skupna obdobja dolžnosti, za katera je lahko razporejen član posadke, ne presegajo:

(1)

omejitve 70 delovnih ur, ki so lahko razporejene v katerih koli zaporednih sedmih dneh v katerem koli zaporednem 14-dnevnem obdobju (namesto 60 delovnih ur);

| (2) | omejitve 90 delovnih ur v katerem koli zaporednem 14-dnevnem obdobju (namesto 110 delovnih ur); |
| --- | --- |

(2)

omejitve 90 delovnih ur v katerem koli zaporednem 14-dnevnem obdobju (namesto 110 delovnih ur);

| (3) | največ 180 delovnih ur v katerih koli zaporednih 28 dneh (namesto 190 delovnih ur), ki so čim bolj enakomerno razporejene v celotnem obdobju. |
| --- | --- |

(3)

največ 180 delovnih ur v katerih koli zaporednih 28 dneh (namesto 190 delovnih ur), ki so čim bolj enakomerno razporejene v celotnem obdobju.

Sistem razporeda dela, ki ga prevoznik predlaga (7 dni dela / 7 dni prosto) za pilote in kabinsko osebje, izhaja iz njegovih operacij na zračnih poteh do regionalnih letališč na Norveškem in z njih ter dejstva, da njegovi člani posadke potujejo od svojega prebivališča do baze, kjer je posadka.

Nadzorni organ na podlagi ocene Evropske agencije za varnost v letalstvu ugotavlja, da bi lahko takšna shema zagotovila enakovredno raven varnosti, kot jo zagotavlja uporaba določb ORO.FLT.210(a) Priloge III k Uredbi (EU) št. 965/2012, če bodo poleg blažilnih ukrepov, ki jih predlaga prevoznik in so navedeni v dopisu Norveške z dne 9. decembra 2015, izpolnjeni tudi pogoji iz Priloge.

Ukrepi iz te odločbe so v skladu z mnenjem Odbora Efte za promet –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Norveška lahko odobri odstopanje od določb ORO.FLT.210(a) Priloge III k Uredbi (EU) št. 965/2012, ki letalskemu prevozniku „Widerøes Flyveselskap AS“ dovoljujejo uporabo naslednje individualne specifikacijske sheme za trajanje poleta:

| | Skupna obdobja dolžnosti, za katera je lahko razporejen član posadke, ne presegajo:






  (i) | omejitve 70 delovnih ur, ki so lahko razporejene v katerih koli zaporednih sedmih dneh v katerem koli zaporednem 14-dnevnem obdobju; |
| --- | --- | --- |

Skupna obdobja dolžnosti, za katera je lahko razporejen član posadke, ne presegajo:

(i)

omejitve 70 delovnih ur, ki so lahko razporejene v katerih koli zaporednih sedmih dneh v katerem koli zaporednem 14-dnevnem obdobju;

| (ii) | omejitve 90 delovnih ur v katerem koli zaporednem 14-dnevnem obdobju ter |
| --- | --- |

(ii)

omejitve 90 delovnih ur v katerem koli zaporednem 14-dnevnem obdobju ter

| (iii) | največ 180 delovnih ur v katerih koli zaporednih 28 dneh, ki so čim bolj enakomerno razporejene v celotnem obdobju, |
| --- | --- |

(iii)

največ 180 delovnih ur v katerih koli zaporednih 28 dneh, ki so čim bolj enakomerno razporejene v celotnem obdobju,

če so izpolnjeni pogoji iz Priloge in blažilni ukrepi iz uradnega obvestila Norveške z dne 9. decembra 2015.

Člen 2

Vse države Efte so upravičene do uporabe istih ukrepov iz člena 1, določenih v Prilogi k tej odločbi, in zanje velja obveznost obveščanja iz člena 14(6) akta.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Norveško. Verodostojna je različica v angleškem jeziku.

Člen 4

O tej odločbi se uradno obvestijo Norveška, Islandija in Lihtenštajn.

V Bruslju, 28. junija 2016

Za Nadzorni organ Efte

Helga JÓNSDÓTTIR

Članica kolegija

Carsten ZATSCHLER

Direktorica

---

(1)  
  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

1

(2)  Akt, naveden v točki 66nf Priloge XIII k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (EU) št. 965/2012 z dne 5. oktobra 2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 296, 25.10.2012, str. 1), kakor je bila spremenjena), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu.

2

Uredba Komisije (EU) št. 965/2012 z dne 5. oktobra 2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

---

PRILOGA

POGOJI ZA UPORABO ODSTOPANJA

| (i) | Letalski prevoznik deluje po pravilih obvladovanja tveganj zaradi utrujenosti (Fatigue Risk Management – FRM) v skladu z določbami ORO.FTL.120 Priloge III k Uredbi (EU) št. 965/2012 in stalno spremlja učinkovitost predlaganih blažilnih ukrepov. Pravila FRM odobri Norveška uprava za civilno letalstvo najpozneje do 1. januarja 2017. |
| --- | --- |

(i)

Letalski prevoznik deluje po pravilih obvladovanja tveganj zaradi utrujenosti (Fatigue Risk Management – FRM) v skladu z določbami ORO.FTL.120 Priloge III k Uredbi (EU) št. 965/2012 in stalno spremlja učinkovitost predlaganih blažilnih ukrepov. Pravila FRM odobri Norveška uprava za civilno letalstvo najpozneje do 1. januarja 2017.

| (ii) | Prevoznik doseže mejnike svojega izvedbenega načrta za pravila FRM, ki ga je predstavil Norveški upravi za civilno letalstvo v svojem zahtevku za odstopanje. |
| --- | --- |

(ii)

Prevoznik doseže mejnike svojega izvedbenega načrta za pravila FRM, ki ga je predstavil Norveški upravi za civilno letalstvo v svojem zahtevku za odstopanje.

| (iii) | Prevoznik zagotovi Norveški upravi za civilno letalstvo preverjanje prilagojenih elementov svoje specifikacijske sheme za trajanje poleta (npr. čas poročanja in dolžnost po letenju) na podlagi podatkov, zlasti če ti vplivajo na čas, ki je potreben za počitek. |
| --- | --- |

(iii)

Prevoznik zagotovi Norveški upravi za civilno letalstvo preverjanje prilagojenih elementov svoje specifikacijske sheme za trajanje poleta (npr. čas poročanja in dolžnost po letenju) na podlagi podatkov, zlasti če ti vplivajo na čas, ki je potreben za počitek.

| (iv) | Prevoznik vključi spremljanje trendov v okviru spremljanja podatkov o letih (Flight Data Monitoring – FDM) kot povod za nadaljnje preiskave svojih reaktivnih postopkov FRM. |
| --- | --- |

(iv)

Prevoznik vključi spremljanje trendov v okviru spremljanja podatkov o letih (Flight Data Monitoring – FDM) kot povod za nadaljnje preiskave svojih reaktivnih postopkov FRM.

| (v) | Prevoznik dokaže, da se njegov sistem poročanja o utrujenosti razvija v smeri bolj proaktivne stopnje, v prvih 24 mesecih od odobritve odstopanja. Mejniki za ocenjevanje sistema prevoznika za poročanje o utrujenosti so vključeni v celosten program nadzora za prevoznika. |
| --- | --- |

(v)

Prevoznik dokaže, da se njegov sistem poročanja o utrujenosti razvija v smeri bolj proaktivne stopnje, v prvih 24 mesecih od odobritve odstopanja. Mejniki za ocenjevanje sistema prevoznika za poročanje o utrujenosti so vključeni v celosten program nadzora za prevoznika.

| (vi) | Norveška uprava za civilno letalstvo pozorno in redno spremlja, kako postopek, ki ga prevoznik uporablja za zagotavljanje varnosti v okviru pravil FRM, prepoznava in blaži potencialna tveganja zaradi utrujenosti, ki nastanejo v prvih 24 mesecih odstopanja. Po tem obdobju Norveška uprava za civilno letalstvo spremlja učinkovitost prevoznikovega FRM v okviru svojih rednih nadzornih dejavnosti. |
| --- | --- |

(vi)

Norveška uprava za civilno letalstvo pozorno in redno spremlja, kako postopek, ki ga prevoznik uporablja za zagotavljanje varnosti v okviru pravil FRM, prepoznava in blaži potencialna tveganja zaradi utrujenosti, ki nastanejo v prvih 24 mesecih odstopanja. Po tem obdobju Norveška uprava za civilno letalstvo spremlja učinkovitost prevoznikovega FRM v okviru svojih rednih nadzornih dejavnosti.

| (vii) | Norveška uprava za civilno letalstvo zagotovi, da je v prvih 24 mesecih po odobritvi odstopanja izvedena neodvisna sorazmerna ocena učinkov odobrenega odstopanja. Pri tem se analizirajo podatki o utrujenosti kabinskega osebja in letalske posadke, vključno z najmanj dvema viroma objektivnih podatkov (npr. psihomotorični test (Psychomotor Vigilance Test – PVT), aktimetrija), da se preveri učinkovitost predlaganih blažilnih ukrepov, da se vključijo vsaj:






  — | učinki kumulativne utrujenosti zaradi visoke delovne obremenitve, ki je posledica velikega števila sektorjev, in |
| --- | --- | --- |

(vii)

Norveška uprava za civilno letalstvo zagotovi, da je v prvih 24 mesecih po odobritvi odstopanja izvedena neodvisna sorazmerna ocena učinkov odobrenega odstopanja. Pri tem se analizirajo podatki o utrujenosti kabinskega osebja in letalske posadke, vključno z najmanj dvema viroma objektivnih podatkov (npr. psihomotorični test (Psychomotor Vigilance Test – PVT), aktimetrija), da se preveri učinkovitost predlaganih blažilnih ukrepov, da se vključijo vsaj:

—

učinki kumulativne utrujenosti zaradi visoke delovne obremenitve, ki je posledica velikega števila sektorjev, in

| — | učinek uporabe nadurnega dela na kumulativno utrujenost, da se zagotovijo dokazi za opredelitev učinkovite preskriptivne omejitve za uporabo nadurnega dela. |
| --- | --- |

—

učinek uporabe nadurnega dela na kumulativno utrujenost, da se zagotovijo dokazi za opredelitev učinkovite preskriptivne omejitve za uporabo nadurnega dela.

Pri tej oceni se ocenijo učinki najmanj štirih zaporednih sklopov ciklov dolžnosti in počitka v delovno najbolj obremenjenih obdobjih pod pogoji odstopanja, upoštevajo pa se ugotovitve prevoznikovega FRM ter znanstveni podatki in regulativni okvir, ki so takrat na voljo.

| (viii) | Poročilo o učinkih odobrenega odstopanja se skupaj z oceno iz odstavka (vii) predloži nadzornemu organu in agenciji najpozneje 2 leti po začetku uporabe odstopanja. |
| --- | --- |

(viii)

Poročilo o učinkih odobrenega odstopanja se skupaj z oceno iz odstavka (vii) predloži nadzornemu organu in agenciji najpozneje 2 leti po začetku uporabe odstopanja.

| (ix) | Nadzorni organ Efte ob pomoči Evropske agencije za varnost v letalstvu pregleda odobreno odstopanje glede na navedeno poročilo in oceno ter si pridržuje pravico, da spremeni, začasno prekine ali prekliče odstopanje, če meni, da je to primerno glede na takrat razpoložljive dokaze. |
| --- | --- |

(ix)

Nadzorni organ Efte ob pomoči Evropske agencije za varnost v letalstvu pregleda odobreno odstopanje glede na navedeno poročilo in oceno ter si pridržuje pravico, da spremeni, začasno prekine ali prekliče odstopanje, če meni, da je to primerno glede na takrat razpoložljive dokaze.

---