# Úradný vestník L 260/2016

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 260 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 5927. septembra 2016 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 260

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 5927. septembra 2016

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/1698 z 20. februára 2014 o opatreniach SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07), ktoré vykonalo Francúzsko na podporu letiska Marseille Provence a leteckých spoločností využívajúcich letisko
  [oznámené pod číslom C(2016) 870]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/1699 z 11. januára 2016 o schéme štátnej pomoci týkajúcej sa zdaňovania nadmerného zisku SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) vykonávanej Belgickom
  [oznámené pod číslom C(2015) 9837]

   (
  1
  ) | 61 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/1700 zo 7. apríla 2016 o štátnej pomoci SA. 15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 a NN 34A/2000) Rakúska (Marketingové opatrenia AMA)
  [oznámené pod číslom C(2016) 1972] | 104 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/1701 z 19. augusta 2016, ktorým sa stanovujú pravidlá týkajúce sa formátu na predkladanie pracovných plánov zberu údajov v odvetví rybolovu a akvakultúry
  [oznámené pod číslom C(2016) 5304] | 153 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/1698 z 20. februára 2014 o opatreniach SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07), ktoré vykonalo Francúzsko na podporu letiska Marseille Provence a leteckých spoločností využívajúcich letisko
  [oznámené pod číslom C(2016) 870]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2016) 870]

1

1

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/1699 z 11. januára 2016 o schéme štátnej pomoci týkajúcej sa zdaňovania nadmerného zisku SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) vykonávanej Belgickom
  [oznámené pod číslom C(2015) 9837]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2015) 9837]

1

61

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/1700 zo 7. apríla 2016 o štátnej pomoci SA. 15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 a NN 34A/2000) Rakúska (Marketingové opatrenia AMA)
  [oznámené pod číslom C(2016) 1972]

[oznámené pod číslom C(2016) 1972]

104

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/1701 z 19. augusta 2016, ktorým sa stanovujú pravidlá týkajúce sa formátu na predkladanie pracovných plánov zberu údajov v odvetví rybolovu a akvakultúry
  [oznámené pod číslom C(2016) 5304]

[oznámené pod číslom C(2016) 5304]

153

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 27.9.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 260/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2016/1698

z 20. februára 2014

o opatreniach SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07), ktoré vykonalo Francúzsko na podporu letiska Marseille Provence a leteckých spoločností využívajúcich letisko

[oznámené pod číslom C(2016) 870]

(Iba francúzske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Komisia 8. mája 2006 dostala od spoločnosti Ryanair sťažnosť, ktorej predmetom bola neoprávnená pomoc spočívajúca v diferenciácii letiskových poplatkov, ktoré sa uplatňujú na vnútroštátne lety a na medzinárodné lety. Listom z 21. júna 2006 Komisia požiadala Francúzsko o informácie týkajúce sa otázok uvedených v tejto sťažnosti. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 8. mája 2006 dostala od spoločnosti Ryanair sťažnosť, ktorej predmetom bola neoprávnená pomoc spočívajúca v diferenciácii letiskových poplatkov, ktoré sa uplatňujú na vnútroštátne lety a na medzinárodné lety. Listom z 21. júna 2006 Komisia požiadala Francúzsko o informácie týkajúce sa otázok uvedených v tejto sťažnosti.

| (2) | Komisia 27. marca 2007 dostala druhú sťažnosť s dátumom 15. marca 2007 podanú spoločnosťou Air France. Predmetom tejto sťažnosti bola neoprávnená pomoc, ktorú poskytla Conseil général des Bouches du Rhône (Hlavná rada departmentu Bouches du Rhône, ďalej len „Conseil général“) letisku Marseille Provence, ako aj neoprávnená pomoc, ktorú letisko poskytlo spoločnosti Ryanair a iným leteckým spoločnostiam. Tieto výhody údajne spočívali najmä v znížení letiskových poplatkov s cieľom podporiť lety z nového terminálu „Marseille-Provence 2“ (ďalej len „terminál mp2“). |
| --- | --- |

(2)

Komisia 27. marca 2007 dostala druhú sťažnosť s dátumom 15. marca 2007 podanú spoločnosťou Air France. Predmetom tejto sťažnosti bola neoprávnená pomoc, ktorú poskytla Conseil général des Bouches du Rhône (Hlavná rada departmentu Bouches du Rhône, ďalej len „Conseil général“) letisku Marseille Provence, ako aj neoprávnená pomoc, ktorú letisko poskytlo spoločnosti Ryanair a iným leteckým spoločnostiam. Tieto výhody údajne spočívali najmä v znížení letiskových poplatkov s cieľom podporiť lety z nového terminálu „Marseille-Provence 2“ (ďalej len „terminál mp2“).

| (3) | Listom z 27. novembra 2009 spoločnosť Air France podala sťažnosť týkajúcu sa neoprávnenej pomoci, ktorú poskytli viaceré francúzske regionálne a miestne letiská vrátane letiska Marseille Provence. |
| --- | --- |

(3)

Listom z 27. novembra 2009 spoločnosť Air France podala sťažnosť týkajúcu sa neoprávnenej pomoci, ktorú poskytli viaceré francúzske regionálne a miestne letiská vrátane letiska Marseille Provence.

| (4) | Listom z 13. júla 2011 Komisia informovala Francúzsko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) (1). |
| --- | --- |

(4)

Listom z 13. júla 2011 Komisia informovala Francúzsko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) (1).

1

| (5) | Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetným opatreniam do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia. |
| --- | --- |

(5)

Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetným opatreniam do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia.

| (6) | Komisia 13. decembra 2011 dostala pripomienky od Obchodnej a priemyselnej komory v Marseille-Provence (ďalej len „CCIMP“) a 15. decembra 2011 od spoločnosti Air France, od spoločnosti Ryanair, od spoločnosti AMS, od Asociácie európskych leteckých spoločností a od CCIMP. Listom z 10. februára 2012 postúpila tieto pripomienky Francúzsku, pričom mu poskytla možnosť, aby sa k nim v priebehu jedného mesiaca vyjadrilo. Komisia dostala pripomienky od Francúzska listom z 12. marca 2012. |
| --- | --- |

(6)

Komisia 13. decembra 2011 dostala pripomienky od Obchodnej a priemyselnej komory v Marseille-Provence (ďalej len „CCIMP“) a 15. decembra 2011 od spoločnosti Air France, od spoločnosti Ryanair, od spoločnosti AMS, od Asociácie európskych leteckých spoločností a od CCIMP. Listom z 10. februára 2012 postúpila tieto pripomienky Francúzsku, pričom mu poskytla možnosť, aby sa k nim v priebehu jedného mesiaca vyjadrilo. Komisia dostala pripomienky od Francúzska listom z 12. marca 2012.

| (7) | Zároveň dostala ďalšie pripomienky od leteckej spoločnosti Ryanair z 13. apríla 2012, 10. apríla 2013, 20. decembra 2013, 17. januára 2014 a 30. januára 2014. Tieto dodatočné pripomienky boli postúpené Francúzsku 13. júla 2012, 3. mája 2013, 9. januára 2014 a 4. februára 2014. Listami zo 17. júla 2012, 4. júna 2013, 29. januára 2014 a 5. februára 2014 Francúzsko informovalo Komisiu, že nemá ďalšie pripomienky k tejto veci. |
| --- | --- |

(7)

Zároveň dostala ďalšie pripomienky od leteckej spoločnosti Ryanair z 13. apríla 2012, 10. apríla 2013, 20. decembra 2013, 17. januára 2014 a 30. januára 2014. Tieto dodatočné pripomienky boli postúpené Francúzsku 13. júla 2012, 3. mája 2013, 9. januára 2014 a 4. februára 2014. Listami zo 17. júla 2012, 4. júna 2013, 29. januára 2014 a 5. februára 2014 Francúzsko informovalo Komisiu, že nemá ďalšie pripomienky k tejto veci.

| (8) | Francúzsko postúpilo dodatočné informácie Komisii v listoch z 26. marca 2012, 10. apríla 2012, 20. septembra 2012, 30. októbra 2013 a 24. decembra 2013 po tom, ako o ne Komisia požiadala listami z 23. februára 2012, 12. júna 2012 a 20. novembra 2013. |
| --- | --- |

(8)

Francúzsko postúpilo dodatočné informácie Komisii v listoch z 26. marca 2012, 10. apríla 2012, 20. septembra 2012, 30. októbra 2013 a 24. decembra 2013 po tom, ako o ne Komisia požiadala listami z 23. februára 2012, 12. júna 2012 a 20. novembra 2013.

2.   PODROBNÝ OPIS SITUÁCIE

PODROBNÝ OPIS SITUÁCIE

2.1.   ZAINTERESOVANÉ STRANY

ZAINTERESOVANÉ STRANY

2.1.1.   LETISKO MARSEILLE PROVENCE

| (9) | Letisko Marseille Provence je po letiskách v Paríži, Nice a Lyone jedným z najväčších francúzskych letísk. V roku 2012 letisko vybavilo 8 295 479 cestujúcich.

  Tabuľka 1


  Vývoj počtu cestujúcich | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet prepravených cestujúcich, terminál mp1 | 5 859 480 | 6 008 466 | 6 028 292 | 5 907 174 | 5 619 879 | 5 799 435 | 5 990 703 | 6 483 863 |
| Počet prepravených cestujúcich, terminál mp2 | 0 | 107 478 | 934 481 | 1 058 703 | 1 670 240 | 1 722 732 | 1 372 164 | 1 811 616 |
| Celkový počet cestujúcich | 5 859 480 | 6 115 944 | 6 962 773 | 6 965 877 | 7 290 119 | 7 522 167 | 7 362 867 | 8 295 479 |
| Zdroj: Informácie od Francúzska z 24. decembra 2013. |

(9)

Letisko Marseille Provence je po letiskách v Paríži, Nice a Lyone jedným z najväčších francúzskych letísk. V roku 2012 letisko vybavilo 8 295 479 cestujúcich.

Tabuľka 1

Tabuľka 1

Vývoj počtu cestujúcich

Vývoj počtu cestujúcich

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Počet prepravených cestujúcich, terminál mp1

5 859 480

6 008 466

6 028 292

5 907 174

5 619 879

5 799 435

5 990 703

6 483 863

Počet prepravených cestujúcich, terminál mp2

0

107 478

934 481

1 058 703

1 670 240

1 722 732

1 372 164

1 811 616

Celkový počet cestujúcich

5 859 480

6 115 944

6 962 773

6 965 877

7 290 119

7 522 167

7 362 867

8 295 479

Zdroj: Informácie od Francúzska z 24. decembra 2013.

Zdroj:

2.1.2.   OBCHODNÁ A PRIEMYSELNÁ KOMORA V MARSEILLE-PROVENCE, KONCESIONÁR LETISKA MARSEILLE PROVENCE

| (10) | Vo Francúzsku sú obchodné a priemyselné komory (ďalej len „CCI“) verejnými správnymi inštitúciami. Obchodné a priemyselné komory vo vzťahu k verejným orgánom zastupujú všeobecné záujmy obchodu, priemyslu a služieb. Ich úlohy a právomoci sú stanovené zákonom (2) a podliehajú správnemu dohľadu (3) zo strany štátu prostredníctvom prefekta regiónu. Dozorný orgán má právo zúčastňovať sa všetkých rokovaní valných zhromaždení obchodných a priemyselných komôr a môže pridať jeden alebo viacero bodov do programu zasadnutia týchto subjektov. Dozorný orgán môže prípadne pozastaviť výkon funkcií člena CCI alebo ho odvolať. Minimálne rozhodnutia týkajúce sa rozpočtu, pôžičiek alebo podpísania dohôd s tretími stranami nemožno vykonať bez schválenia dozorného orgánu (4). CCIMP spravuje svoje dcérske spoločnosti, najmä letisko Marseille Provence a viaceré inštitúcie odborného vzdelávania. Jej dcérske spoločnosti nemajú právnu subjektivitu (5). Účtovníctvo týkajúce sa činností letiska však vedie osobitne. Právne akty možno vykonávať len za predpokladu, že boli určené dozornému orgánu. |
| --- | --- |

(10)

Vo Francúzsku sú obchodné a priemyselné komory (ďalej len „CCI“) verejnými správnymi inštitúciami. Obchodné a priemyselné komory vo vzťahu k verejným orgánom zastupujú všeobecné záujmy obchodu, priemyslu a služieb. Ich úlohy a právomoci sú stanovené zákonom (2) a podliehajú správnemu dohľadu (3) zo strany štátu prostredníctvom prefekta regiónu. Dozorný orgán má právo zúčastňovať sa všetkých rokovaní valných zhromaždení obchodných a priemyselných komôr a môže pridať jeden alebo viacero bodov do programu zasadnutia týchto subjektov. Dozorný orgán môže prípadne pozastaviť výkon funkcií člena CCI alebo ho odvolať. Minimálne rozhodnutia týkajúce sa rozpočtu, pôžičiek alebo podpísania dohôd s tretími stranami nemožno vykonať bez schválenia dozorného orgánu (4). CCIMP spravuje svoje dcérske spoločnosti, najmä letisko Marseille Provence a viaceré inštitúcie odborného vzdelávania. Jej dcérske spoločnosti nemajú právnu subjektivitu (5). Účtovníctvo týkajúce sa činností letiska však vedie osobitne. Právne akty možno vykonávať len za predpokladu, že boli určené dozornému orgánu.

2

3

4

5

| (11) | CCIMP spravuje letisko Marseille Provence od roku 1934 na základe koncesnej zmluvy týkajúcej sa úpravy, údržby a prevádzky udelenej francúzskym štátom, ktorému patrí letisko. V roku 1987 sa táto koncesná zmluva obnovila na ďalších tridsať rokov (6). |
| --- | --- |

(11)

CCIMP spravuje letisko Marseille Provence od roku 1934 na základe koncesnej zmluvy týkajúcej sa úpravy, údržby a prevádzky udelenej francúzskym štátom, ktorému patrí letisko. V roku 1987 sa táto koncesná zmluva obnovila na ďalších tridsať rokov (6).

6

2.1.3.   HOSPODÁRSKY PORADNÝ VÝBOR LETISKA MARSEILLE PROVENCE

| (12) | V rámci Hospodárskeho poradného výboru letiska sa uskutočňujú konzultácie s Conseil général des Bouches-du-Rhône, Conseil régional Provence Côte d'Azur a Communauté Urbaine Marseille Provence Métropole týkajúce sa správy letiska. Úlohou tohto výboru je vydávať stanoviská o rozvoji investícií, fungovaní letiska, ako aj o sadzbách za služby poskytované letiskom. |
| --- | --- |

(12)

V rámci Hospodárskeho poradného výboru letiska sa uskutočňujú konzultácie s Conseil général des Bouches-du-Rhône, Conseil régional Provence Côte d'Azur a Communauté Urbaine Marseille Provence Métropole týkajúce sa správy letiska. Úlohou tohto výboru je vydávať stanoviská o rozvoji investícií, fungovaní letiska, ako aj o sadzbách za služby poskytované letiskom.

| (13) | Podľa kódexu civilného letectva tento výbor zasadá aspoň raz ročne s cieľom vydať stanovisko k podmienkam stanovovania a uplatňovania poplatkov za letiskové služby na danom letisku, ako aj o investičných programoch letiska. S výborom možno konzultovať o akejkoľvek téme týkajúcej sa služieb poskytovaných v rámci prevádzky letiska. |
| --- | --- |

(13)

Podľa kódexu civilného letectva tento výbor zasadá aspoň raz ročne s cieľom vydať stanovisko k podmienkam stanovovania a uplatňovania poplatkov za letiskové služby na danom letisku, ako aj o investičných programoch letiska. S výborom možno konzultovať o akejkoľvek téme týkajúcej sa služieb poskytovaných v rámci prevádzky letiska.

| (14) | Hospodársky poradný výbor zahŕňa kolégium používateľov a kolégium prevádzkovateľov, ktoré tvorí predseda Conseil régional Provence Alpes Côte d'Azur (PACA) alebo jeho zástupca, predseda Conseil général des Bouches-du-Rhône alebo jeho zástupca a predseda Communauté Urbaine Marseille Provence Métropole alebo jeho zástupca. |
| --- | --- |

(14)

Hospodársky poradný výbor zahŕňa kolégium používateľov a kolégium prevádzkovateľov, ktoré tvorí predseda Conseil régional Provence Alpes Côte d'Azur (PACA) alebo jeho zástupca, predseda Conseil général des Bouches-du-Rhône alebo jeho zástupca a predseda Communauté Urbaine Marseille Provence Métropole alebo jeho zástupca.

2.2.   NOVÝ „NÍZKONÁKLADOVÝ“ TERMINÁL MP2

NOVÝ „NÍZKONÁKLADOVÝ“ TERMINÁL MP2

2.2.1.   ODÔVODNENIE VÝSTAVBY TERMINÁLU MP2

| (15) | V dôsledku straty viac ako milióna cestujúcich od roku 2001 vyplývajúcej najmä z konkurencie spoločnosti TGV Méditerranée na železničnej osi Marseille-Paríž, útokov z 11. septembra 2001 a konkurzov viacerých leteckých spoločností (Sabena, SwissAir atď.) sa letisko Marseille Provence pokúšalo znovu oživiť dopravu a preorientovať svoj rozvoj na európske destinácie. K dosiahnutiu tohto cieľa sa letisko v roku 2004 rozhodlo postaviť „nízkonákladový“ terminál. |
| --- | --- |

(15)

V dôsledku straty viac ako milióna cestujúcich od roku 2001 vyplývajúcej najmä z konkurencie spoločnosti TGV Méditerranée na železničnej osi Marseille-Paríž, útokov z 11. septembra 2001 a konkurzov viacerých leteckých spoločností (Sabena, SwissAir atď.) sa letisko Marseille Provence pokúšalo znovu oživiť dopravu a preorientovať svoj rozvoj na európske destinácie. K dosiahnutiu tohto cieľa sa letisko v roku 2004 rozhodlo postaviť „nízkonákladový“ terminál.

| (16) | Na účely vytvorenia tohto nového terminálu sa CCIMP rozhodla prestavať bývalý nákladný terminál 1. Úprava tejto budovy sa uskutočnila úsporným spôsobom, aby sa tak mohli zákazníkom poskytovať nízkonákladové služby. Práce sa začali v decembri 2005 a terminál mp2 začal fungovať v septembri 2006. |
| --- | --- |

(16)

Na účely vytvorenia tohto nového terminálu sa CCIMP rozhodla prestavať bývalý nákladný terminál 1. Úprava tejto budovy sa uskutočnila úsporným spôsobom, aby sa tak mohli zákazníkom poskytovať nízkonákladové služby. Práce sa začali v decembri 2005 a terminál mp2 začal fungovať v septembri 2006.

| (17) | Rozdelenie počtu cestujúcich (skutočné počty) medzi terminálmi mp1 a mp2 v rokoch 2006 – 2013 je uvedené v tabuľke v odôvodnení 9. |
| --- | --- |

(17)

Rozdelenie počtu cestujúcich (skutočné počty) medzi terminálmi mp1 a mp2 v rokoch 2006 – 2013 je uvedené v tabuľke v odôvodnení 9.

2.2.2.   SPOLOČNOSTI VYUŽÍVAJÚCE NOVÝ TERMINÁL MP2

| (18) | S cieľom zhodnotiť záujem leteckých spoločností o využívanie terminálu mp2 CCIMP v roku 2004 uverejnila výzvu na predkladanie projektov určenú pre letecké spoločnosti. Odpovedali letecké spoločnosti Air France, Ryanair a easyJet. Celkový objem ponúk predložených týmito leteckými spoločnosťami nepresiahol predpokladanú kapacitu terminálu, a preto nebolo potrebné pristúpiť k výberu. |
| --- | --- |

(18)

S cieľom zhodnotiť záujem leteckých spoločností o využívanie terminálu mp2 CCIMP v roku 2004 uverejnila výzvu na predkladanie projektov určenú pre letecké spoločnosti. Odpovedali letecké spoločnosti Air France, Ryanair a easyJet. Celkový objem ponúk predložených týmito leteckými spoločnosťami nepresiahol predpokladanú kapacitu terminálu, a preto nebolo potrebné pristúpiť k výberu.

| (19) | Medzi používateľmi terminálu mp2 má najvýznamnejšie postavenie spoločnosť Ryanair, ale Francúzsko uviedlo aj spoločnosti Bmibaby.com, Condor, easyJet, Jet4you.com, Myair.com. |
| --- | --- |

(19)

Medzi používateľmi terminálu mp2 má najvýznamnejšie postavenie spoločnosť Ryanair, ale Francúzsko uviedlo aj spoločnosti Bmibaby.com, Condor, easyJet, Jet4you.com, Myair.com.

| (20) | Spoločnosť Air France 12. júla 2004 predložila CCIMP žiadosť týkajúcu sa terminálu mp2. Uviedla v nej, že cestujúci pravidelných vnútroštátnych letov služby „La Navette“ (spojenia Marseille/Paríž-Orly) by prípadne mohli využívať terminál mp2. Spoločnosť Air France navrhla program 19 letov každý deň od pondelka do piatku, 14 letov v sobotu a 18 letov v nedeľu na letisko Paríž-Orly. Rokovania medzi spoločnosťou Air France a CCIMP týkajúce sa presunu týchto letov boli neúspešné. Spoločnosť Air France zaznamenala predovšetkým tieto dve prekážky: obmedzenie dopravy terminálu mp2 na lety z „bodu A do bodu B“ a skutočnosť, že terminál mal poskytovať priestor len pre vnútroštátne lety a lety v rámci Únie. |
| --- | --- |

(20)

Spoločnosť Air France 12. júla 2004 predložila CCIMP žiadosť týkajúcu sa terminálu mp2. Uviedla v nej, že cestujúci pravidelných vnútroštátnych letov služby „La Navette“ (spojenia Marseille/Paríž-Orly) by prípadne mohli využívať terminál mp2. Spoločnosť Air France navrhla program 19 letov každý deň od pondelka do piatku, 14 letov v sobotu a 18 letov v nedeľu na letisko Paríž-Orly. Rokovania medzi spoločnosťou Air France a CCIMP týkajúce sa presunu týchto letov boli neúspešné. Spoločnosť Air France zaznamenala predovšetkým tieto dve prekážky: obmedzenie dopravy terminálu mp2 na lety z „bodu A do bodu B“ a skutočnosť, že terminál mal poskytovať priestor len pre vnútroštátne lety a lety v rámci Únie.

| (21) | Podľa informácií poskytnutých Francúzskom všetky letecké spoločnosti, ktoré prejavili záujem o využívanie terminálu mp2, tam mohli začať pôsobiť. |
| --- | --- |

(21)

Podľa informácií poskytnutých Francúzskom všetky letecké spoločnosti, ktoré prejavili záujem o využívanie terminálu mp2, tam mohli začať pôsobiť.

2.3.   POSÚDENÉ OPATRENIA

POSÚDENÉ OPATRENIA

| (22) | V rozhodnutí o začatí konania sa posúdili tieto opatrenia:






  a) | za roky 2001 – 2010: investičné dotácie vo výške 24,2 milióna EUR v prospech CCIMP vrátane podpory na výstavbu terminálu mp2 vo výške 7,577 milióna EUR; |
| --- | --- | --- |

(22)

V rozhodnutí o začatí konania sa posúdili tieto opatrenia:

a)

za roky 2001 – 2010: investičné dotácie vo výške 24,2 milióna EUR v prospech CCIMP vrátane podpory na výstavbu terminálu mp2 vo výške 7,577 milióna EUR;

| b) | za roky 2001 – 2010: finančné toky dosahujúce sumu [...] (*1) miliónov EUR medzi CCIMP a hlavnou správou CCI; |
| --- | --- |

b)

za roky 2001 – 2010: finančné toky dosahujúce sumu [...] (*1) miliónov EUR medzi CCIMP a hlavnou správou CCI;

*1

| c) | stanovenie výšky poplatkov za odbavenie cestujúcich na termináli mp2; |
| --- | --- |

c)

stanovenie výšky poplatkov za odbavenie cestujúcich na termináli mp2;

| d) | zníženie poplatkov na cestujúceho v prípade vnútroštátnych letov; |
| --- | --- |

d)

zníženie poplatkov na cestujúceho v prípade vnútroštátnych letov;

| e) | zníženie letiskových poplatkov v súvislosti s vytvorením nových liniek; |
| --- | --- |

e)

zníženie letiskových poplatkov v súvislosti s vytvorením nových liniek;

| f) | zníženie poplatkov za nočné parkovanie; |
| --- | --- |

f)

zníženie poplatkov za nočné parkovanie;

| g) | financovanie marketingových činností; |
| --- | --- |

g)

financovanie marketingových činností;

| h) | zmluva na nákup reklamného priestoru uzavretá so spoločnosťou Airport Marketing Services, a to bez vyhlásenia hospodárskej súťaže či predchádzajúceho zverejnenia; |
| --- | --- |

h)

zmluva na nákup reklamného priestoru uzavretá so spoločnosťou Airport Marketing Services, a to bez vyhlásenia hospodárskej súťaže či predchádzajúceho zverejnenia;

| i) | ziskovosť terminálu mp2, ktorú CCIMP uviedla v predloženom obchodnom pláne. |
| --- | --- |

i)

ziskovosť terminálu mp2, ktorú CCIMP uviedla v predloženom obchodnom pláne.

2.3.1.   INVESTIČNÉ DOTÁCIE V PROSPECH CCIMP

| (23) | Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, investície určené na výstavbu nového terminálu mp2 boli financované prostredníctvom dotácie zo strany Conseil général des Bouches-du-Rhône a dosahovali výšku 7,577 milióna EUR. |
| --- | --- |

(23)

Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, investície určené na výstavbu nového terminálu mp2 boli financované prostredníctvom dotácie zo strany Conseil général des Bouches-du-Rhône a dosahovali výšku 7,577 milióna EUR.

| (24) | V rokoch 2001 – 2010 CCIMP prijala investičné dotácie zo strany Conseil général, Conseil régional, Marseille Provence Métropole, štátu (generálne riaditeľstvo civilného letectva, ktoré patrí pod ministerstvo životného prostredia, udržateľného rozvoja a energetiky, ďalej len „DGAC“) a z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), a to v celkovej výške 16,624 milióna EUR. Od Conseil général dostala tri dotácie na rozšírenie a reštrukturalizáciu letiska, ktoré dosiahli výšku 1,519 milióna EUR, 210 000 EUR a 2,997 milióna EUR. Conseil régional jej pridelila 3,616 milióna EUR na rozšírenie a rozvoj letiska a 255 000 EUR na úpravu nákladnej časti letiska. Od Marseille Provence Métropole dostala dotáciu vo výške 889 000 EUR na rozvoj medzinárodnej dopravy. Štát (DGAC) poskytol finančné prostriedky na detekčnú kontrolu podanej batožiny vo výške 464 000 EUR, ako aj na posilnenie detekčnej kontroly batožiny a na nákup zariadenia na kontrolu batožiny vo výške 5,032 milióna EUR. Z EFRR sa financoval rozvoj nákladnej leteckej dopravy (parkovacie plochy pre nákladné lietadlá, dráha v časti pre nákladnú dopravu, rekonštrukcia nákladných terminálov, rozvoj tejto časti letiska) vo výške 1,520 miliónov EUR. |
| --- | --- |

(24)

V rokoch 2001 – 2010 CCIMP prijala investičné dotácie zo strany Conseil général, Conseil régional, Marseille Provence Métropole, štátu (generálne riaditeľstvo civilného letectva, ktoré patrí pod ministerstvo životného prostredia, udržateľného rozvoja a energetiky, ďalej len „DGAC“) a z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), a to v celkovej výške 16,624 milióna EUR. Od Conseil général dostala tri dotácie na rozšírenie a reštrukturalizáciu letiska, ktoré dosiahli výšku 1,519 milióna EUR, 210 000 EUR a 2,997 milióna EUR. Conseil régional jej pridelila 3,616 milióna EUR na rozšírenie a rozvoj letiska a 255 000 EUR na úpravu nákladnej časti letiska. Od Marseille Provence Métropole dostala dotáciu vo výške 889 000 EUR na rozvoj medzinárodnej dopravy. Štát (DGAC) poskytol finančné prostriedky na detekčnú kontrolu podanej batožiny vo výške 464 000 EUR, ako aj na posilnenie detekčnej kontroly batožiny a na nákup zariadenia na kontrolu batožiny vo výške 5,032 milióna EUR. Z EFRR sa financoval rozvoj nákladnej leteckej dopravy (parkovacie plochy pre nákladné lietadlá, dráha v časti pre nákladnú dopravu, rekonštrukcia nákladných terminálov, rozvoj tejto časti letiska) vo výške 1,520 miliónov EUR.

| (25) | V súlade s článkom 2 ods. 1o písm. b) a článkom 15 ods. 1o špecifikácie, ktorá sa týka koncesie na využívanie letiska v Marseille, investície znáša koncesionár. |
| --- | --- |

(25)

V súlade s článkom 2 ods. 1o písm. b) a článkom 15 ods. 1o špecifikácie, ktorá sa týka koncesie na využívanie letiska v Marseille, investície znáša koncesionár.

o

o

2.3.2.   FINANČNÉ TOKY MEDZI CCIMP A HLAVNOU SPRÁVOU CCI

| (26) | V rokoch 2001 až 2010 finančné toky uskutočnené medzi CCIMP a hlavnou správou CCI údajne dosiahli [...]* miliónov EUR. |
| --- | --- |

(26)

V rokoch 2001 až 2010 finančné toky uskutočnené medzi CCIMP a hlavnou správou CCI údajne dosiahli [...]* miliónov EUR.

2.3.3.   ZNÍŽENIE POPLATKOV NA CESTUJÚCEHO PRE POUŽÍVATEĽOV TERMINÁLU MP2

| (27) | Sadzby poplatkov na cestujúceho sa rôznia v závislosti od terminálu používaného leteckými spoločnosťami: poplatky sú nižšie pre spoločnosti využívajúce „nízkonákladový“ terminál mp2 a vyššie pre spoločnosti využívajúce terminál mp1 (haly 1 až 4). Tieto sadzby sú stanovené v rozhodnutí CCIMP. Spoločnosť Air France vyjadrila námietky proti počiatočným poplatkom na letisku Marseille Provence v rokoch 2006, 2007 a 2008, ktoré následne zrušila Štátna rada. |
| --- | --- |

(27)

Sadzby poplatkov na cestujúceho sa rôznia v závislosti od terminálu používaného leteckými spoločnosťami: poplatky sú nižšie pre spoločnosti využívajúce „nízkonákladový“ terminál mp2 a vyššie pre spoločnosti využívajúce terminál mp1 (haly 1 až 4). Tieto sadzby sú stanovené v rozhodnutí CCIMP. Spoločnosť Air France vyjadrila námietky proti počiatočným poplatkom na letisku Marseille Provence v rokoch 2006, 2007 a 2008, ktoré následne zrušila Štátna rada.

| (28) | Štátna rada 7. mája 2008 zrušila (7) schválené sadzby poplatku na cestujúceho, ktoré boli platné v termináli mp2 letiska Marseille-Provence od 1. júna 2006, ako aj sadzby platné od 1. januára 2007, a to z dôvodu nedostatočného odôvodnenia účtovných skutočností, ktoré sa zohľadnili pri výpočte poplatku. V tejto záležitosti Štátna rada nezrušila sadzby poplatku na cestujúceho, ktoré sa uplatňovali na hlavný terminál. |
| --- | --- |

(28)

Štátna rada 7. mája 2008 zrušila (7) schválené sadzby poplatku na cestujúceho, ktoré boli platné v termináli mp2 letiska Marseille-Provence od 1. júna 2006, ako aj sadzby platné od 1. januára 2007, a to z dôvodu nedostatočného odôvodnenia účtovných skutočností, ktoré sa zohľadnili pri výpočte poplatku. V tejto záležitosti Štátna rada nezrušila sadzby poplatku na cestujúceho, ktoré sa uplatňovali na hlavný terminál.

7

| (29) | Štátna rada 26. decembra 2008 zrušila sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich, ktoré sa uplatňovali na hlavnom termináli a termináli mp2 letiska Marseille-Provence, a to od 1. januára 2008. |
| --- | --- |

(29)

Štátna rada 26. decembra 2008 zrušila sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich, ktoré sa uplatňovali na hlavnom termináli a termináli mp2 letiska Marseille-Provence, a to od 1. januára 2008.

| (30) | V rozsudku z 15. mája 2009 Štátna rada potvrdila zamietnutie schválenia zo strany príslušných ministrov, pokiaľ ide o sadzby uplatniteľné na terminál mp2 s platnosťou od 1. januára 2009. |
| --- | --- |

(30)

V rozsudku z 15. mája 2009 Štátna rada potvrdila zamietnutie schválenia zo strany príslušných ministrov, pokiaľ ide o sadzby uplatniteľné na terminál mp2 s platnosťou od 1. januára 2009.

| (31) | Po zrušení týchto sadzieb spoločnosť Mazars vypracovala na objednávku DGAC štúdiu, ktorú odovzdala v novembri 2008 a ktorá sa týkala metód prideľovania nákladov a príjmov a stanovovania sadzieb obidvoch terminálov. Na základe tohto auditu CCIMP rozhodla o nových sadzbách poplatku na cestujúceho, ktoré sa uplatňovali so spätnou účinnosťou. Tieto retroaktívne sadzby sa týkali terminálu mp1 (hál 1 až 4) na rok 2008 a terminálu mp2 na roky 2006 až 2008. Podľa CCIMP sa tieto nové sadzby stanovili tak, aby sa dosiahla miera pokrytia podobná (8) prevádzkovým nákladom na cestujúceho na termináloch mp1 a mp2. |
| --- | --- |

(31)

Po zrušení týchto sadzieb spoločnosť Mazars vypracovala na objednávku DGAC štúdiu, ktorú odovzdala v novembri 2008 a ktorá sa týkala metód prideľovania nákladov a príjmov a stanovovania sadzieb obidvoch terminálov. Na základe tohto auditu CCIMP rozhodla o nových sadzbách poplatku na cestujúceho, ktoré sa uplatňovali so spätnou účinnosťou. Tieto retroaktívne sadzby sa týkali terminálu mp1 (hál 1 až 4) na rok 2008 a terminálu mp2 na roky 2006 až 2008. Podľa CCIMP sa tieto nové sadzby stanovili tak, aby sa dosiahla miera pokrytia podobná (8) prevádzkovým nákladom na cestujúceho na termináloch mp1 a mp2.

8

| (32) | Rozhodnutím z 25. mája 2009 CCIMP stanovila sadzby poplatku na cestujúceho uplatniteľné od 1. augusta 2009. Keďže dozorné orgány sa postavili proti sadzbám, ktoré navrhla CCIMP, uplatniteľným od 1. júla 2010, naďalej sa uplatňovala sadzba z 1. augusta 2009. |
| --- | --- |

(32)

Rozhodnutím z 25. mája 2009 CCIMP stanovila sadzby poplatku na cestujúceho uplatniteľné od 1. augusta 2009. Keďže dozorné orgány sa postavili proti sadzbám, ktoré navrhla CCIMP, uplatniteľným od 1. júla 2010, naďalej sa uplatňovala sadzba z 1. augusta 2009.

| (33) | Spoločnosť Air France 17. júla 2009 predložila Štátnej rade žiadosť o zrušenie rozhodnutia CCIMP z 25. mája 2009 vzhľadom na to, že sa v ňom stanovujú sadzby poplatku na cestujúceho uplatniteľné na termináli mp1 a mp2 so spätnou účinnosťou od 1. januára 2008 a zároveň aj sadzby poplatku na cestujúceho uplatniteľné od 1. augusta 2009. |
| --- | --- |

(33)

Spoločnosť Air France 17. júla 2009 predložila Štátnej rade žiadosť o zrušenie rozhodnutia CCIMP z 25. mája 2009 vzhľadom na to, že sa v ňom stanovujú sadzby poplatku na cestujúceho uplatniteľné na termináli mp1 a mp2 so spätnou účinnosťou od 1. januára 2008 a zároveň aj sadzby poplatku na cestujúceho uplatniteľné od 1. augusta 2009.

| (34) | Spoločnosť Air France 17. júla 2009 zároveň predložila žiadosť o nariadenie dočasného opatrenia. Štátna rada 28. júla 2009 pozastavila platenie poplatkov na cestujúceho do výšky 20 % v prípade poplatkov splatných za rok 2008 a poplatkov platných od 1. júla 2009. Kým sa v danej veci nevydal rozsudok, toto pozastavenie sa uplatňovalo na sadzby, ktoré boli obnovené v roku 2010, a to od 1. januára 2011. |
| --- | --- |

(34)

Spoločnosť Air France 17. júla 2009 zároveň predložila žiadosť o nariadenie dočasného opatrenia. Štátna rada 28. júla 2009 pozastavila platenie poplatkov na cestujúceho do výšky 20 % v prípade poplatkov splatných za rok 2008 a poplatkov platných od 1. júla 2009. Kým sa v danej veci nevydal rozsudok, toto pozastavenie sa uplatňovalo na sadzby, ktoré boli obnovené v roku 2010, a to od 1. januára 2011.

| (35) | Spoločnosť Air France 14. júna 2010 predložila Štátnej rade žiadosť o zrušenie rozhodnutia CCIMP z roku 2010, na základe ktorého sa s platnosťou od 1. júla 2010 obnovili predchádzajúce sadzby. |
| --- | --- |

(35)

Spoločnosť Air France 14. júna 2010 predložila Štátnej rade žiadosť o zrušenie rozhodnutia CCIMP z roku 2010, na základe ktorého sa s platnosťou od 1. júla 2010 obnovili predchádzajúce sadzby.

| (36) | Štátna rada (9)27. júla 2011 zrušila rozhodnutie CCIMP z 25. mája 2009, na základe ktorého sa stanovili sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich terminálu mp2 na roky 2008 a 2009 a od 1. augusta 2009, pretože pri výpočte týchto sadzieb sa zohľadnila dotácia vo výške 2,4 milióna EUR, ktorú poskytla Conseil général des Bouches-du-Rhône s cieľom financovať časť výstavby terminálu mp2 a ktorej priamym príjemcom je letisko Marseille Provence a nepriamymi príjemcami sú letecké spoločnosti. Podľa Štátnej rady toto rozhodnutie viedlo k nezákonnému poskytnutiu štátnej pomoci, v dôsledku čoho sa rozhodnutie CCIMP považuje za protiprávne. Štátna rada zároveň rozhodla, že zrušenie sadzieb na termináli mp2 nemá vplyv na zákonnosť sadzieb stanovených pre terminál mp1, v súvislosti s ktorými zdôrazňuje, že sú odôvodnené na základe presných účtovných štúdií. Štátna rada vo svojom rozhodnutí bližšie uvádza, že z dokumentov v spise vyplýva, že náklady na komunikáciu vo výške približne 800 000 EUR, ktoré sa mali podľa žalujúcich spoločností (Air France a Britair) započítať len v prípade terminálu mp2, sa v skutočnosti v ich celkovej výške započítali v rámci všeobecných nákladov a boli rozdelené medzi terminály na základe mechanizmu prerozdelenia, v súvislosti s ktorým nie je určené, že by vyplynul zo zjavne nesprávneho posúdenia. Štátna rada preto potvrdzuje sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich v termináli mp1. V rámci toho istého rozhodnutia Štátna rada ruší sadzbu pristávacieho poplatku za rok 2009 s odôvodnením, že predstavuje takmer trojnásobok nákladov spojených s poskytovaním tejto služby a viac ako štvrtinu celkových výnosov z letiskových poplatkov a nezavádza sa kompenzácia medzi výnosmi z tohto poplatku a výnosmi z iných poplatkov v súlade s vnútroštátnym právom (10). Štátna rada napokon berie na vedomie stiahnutie žaloby žalujúcich spoločností, pokiaľ ide o zrušenie stimulačných opatrení zameraných na rozvoj dopravy. |
| --- | --- |

(36)

Štátna rada (9)27. júla 2011 zrušila rozhodnutie CCIMP z 25. mája 2009, na základe ktorého sa stanovili sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich terminálu mp2 na roky 2008 a 2009 a od 1. augusta 2009, pretože pri výpočte týchto sadzieb sa zohľadnila dotácia vo výške 2,4 milióna EUR, ktorú poskytla Conseil général des Bouches-du-Rhône s cieľom financovať časť výstavby terminálu mp2 a ktorej priamym príjemcom je letisko Marseille Provence a nepriamymi príjemcami sú letecké spoločnosti. Podľa Štátnej rady toto rozhodnutie viedlo k nezákonnému poskytnutiu štátnej pomoci, v dôsledku čoho sa rozhodnutie CCIMP považuje za protiprávne. Štátna rada zároveň rozhodla, že zrušenie sadzieb na termináli mp2 nemá vplyv na zákonnosť sadzieb stanovených pre terminál mp1, v súvislosti s ktorými zdôrazňuje, že sú odôvodnené na základe presných účtovných štúdií. Štátna rada vo svojom rozhodnutí bližšie uvádza, že z dokumentov v spise vyplýva, že náklady na komunikáciu vo výške približne 800 000 EUR, ktoré sa mali podľa žalujúcich spoločností (Air France a Britair) započítať len v prípade terminálu mp2, sa v skutočnosti v ich celkovej výške započítali v rámci všeobecných nákladov a boli rozdelené medzi terminály na základe mechanizmu prerozdelenia, v súvislosti s ktorým nie je určené, že by vyplynul zo zjavne nesprávneho posúdenia. Štátna rada preto potvrdzuje sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich v termináli mp1. V rámci toho istého rozhodnutia Štátna rada ruší sadzbu pristávacieho poplatku za rok 2009 s odôvodnením, že predstavuje takmer trojnásobok nákladov spojených s poskytovaním tejto služby a viac ako štvrtinu celkových výnosov z letiskových poplatkov a nezavádza sa kompenzácia medzi výnosmi z tohto poplatku a výnosmi z iných poplatkov v súlade s vnútroštátnym právom (10). Štátna rada napokon berie na vedomie stiahnutie žaloby žalujúcich spoločností, pokiaľ ide o zrušenie stimulačných opatrení zameraných na rozvoj dopravy.

9

10

| (37) | Spoločnosť Air France 15. decembra 2010 predložila Štátnej rade žiadosť o zrušenie rozhodnutia CCIMP z decembra 2010, na základe ktorého sa obnovili predchádzajúce sadzby s platnosťou od 1. júla 2011. Spoločnosť Air France napokon v roku 2011 stiahla všetky žaloby predložené na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

(37)

Spoločnosť Air France 15. decembra 2010 predložila Štátnej rade žiadosť o zrušenie rozhodnutia CCIMP z decembra 2010, na základe ktorého sa obnovili predchádzajúce sadzby s platnosťou od 1. júla 2011. Spoločnosť Air France napokon v roku 2011 stiahla všetky žaloby predložené na vnútroštátnej úrovni.

| (38) | Počas celého obdobia boli poplatky na termináli mp2 nižšie o 57 % až 66 % v prípade vnútroštátnej dopravy, o 66 % až 80 % v prípade letov v rámci Únie (11) v porovnaní s poplatkami uplatňovanými v prípade hál 1 – 4 v prípade vnútroštátnej dopravy, dopravy v rámci Únie a medzinárodnej dopravy. |
| --- | --- |

(38)

Počas celého obdobia boli poplatky na termináli mp2 nižšie o 57 % až 66 % v prípade vnútroštátnej dopravy, o 66 % až 80 % v prípade letov v rámci Únie (11) v porovnaní s poplatkami uplatňovanými v prípade hál 1 – 4 v prípade vnútroštátnej dopravy, dopravy v rámci Únie a medzinárodnej dopravy.

11

2.3.4.   ZNÍŽENIE POPLATKOV NA CESTUJÚCEHO V PRÍPADE VNÚTROŠTÁTNYCH LETOV

| (39) | Poplatky na cestujúceho, ktoré sa uplatňovali na cestujúcich odlietajúcich z hál 1 – 4 letiska, sa tradične diferencovali v závislosti od destinácie letov, a to s tromi sadzbami: jedna sadzba v prípade vnútroštátnych letov, jedna sadzba v prípade letov v rámci Európskej únie a jedna sadzba v prípade medzinárodných letov. |
| --- | --- |

(39)

Poplatky na cestujúceho, ktoré sa uplatňovali na cestujúcich odlietajúcich z hál 1 – 4 letiska, sa tradične diferencovali v závislosti od destinácie letov, a to s tromi sadzbami: jedna sadzba v prípade vnútroštátnych letov, jedna sadzba v prípade letov v rámci Európskej únie a jedna sadzba v prípade medzinárodných letov.

| (40) | Sadzby uplatniteľné v roku 2006 a 2007 sa pôvodne stanovili na základe rozhodnutia CCIMP z 26. júla 2006. Na základe týchto sadzieb bol poplatok za vnútroštátne lety výrazne nižší. Rozdiel bol väčší ako 50 %. |
| --- | --- |

(40)

Sadzby uplatniteľné v roku 2006 a 2007 sa pôvodne stanovili na základe rozhodnutia CCIMP z 26. júla 2006. Na základe týchto sadzieb bol poplatok za vnútroštátne lety výrazne nižší. Rozdiel bol väčší ako 50 %.

| (41) | V nadväznosti na sťažnosť spoločnosti Ryanair sa začalo konanie o porušení povinnosti. Francúzsko vo svojom oznámení z 2. augusta 2007 informovalo Komisiu, že „viackrát pripomenulo prevádzkovateľovi, že je potrebné zrušiť rozdiely v sadzbách existujúcich v závislosti od destinácie letov, keďže tieto rozdiely nemožno odôvodniť rozdielom v nákladoch“. |
| --- | --- |

(41)

V nadväznosti na sťažnosť spoločnosti Ryanair sa začalo konanie o porušení povinnosti. Francúzsko vo svojom oznámení z 2. augusta 2007 informovalo Komisiu, že „viackrát pripomenulo prevádzkovateľovi, že je potrebné zrušiť rozdiely v sadzbách existujúcich v závislosti od destinácie letov, keďže tieto rozdiely nemožno odôvodniť rozdielom v nákladoch“.

| (42) | Prijali sa nové sadzby na roky 2006 a 2007 a v nasledujúcom období sa od diferenciácie upustilo. |
| --- | --- |

(42)

Prijali sa nové sadzby na roky 2006 a 2007 a v nasledujúcom období sa od diferenciácie upustilo.

2.3.5.   ZNÍŽENIE URČITÝCH LETISKOVÝCH POPLATKOV V SÚVISLOSTI S VYTVORENÍM NOVÝCH LINIEK

| (43) | S cieľom podporiť vytváranie nových liniek alebo úpravu prevádzkovaných cestovných poriadkov, leteckým spoločnostiam možno udeliť preferenčné tarifné podmienky. Táto úľava sa vzťahuje na pristávacie poplatky, poplatky za svetelné návestidlá a parkovanie v prípade osobných letov a pristávacie poplatky a poplatky za svetelné návestidlá v prípade nákladných letov. |
| --- | --- |

(43)

S cieľom podporiť vytváranie nových liniek alebo úpravu prevádzkovaných cestovných poriadkov, leteckým spoločnostiam možno udeliť preferenčné tarifné podmienky. Táto úľava sa vzťahuje na pristávacie poplatky, poplatky za svetelné návestidlá a parkovanie v prípade osobných letov a pristávacie poplatky a poplatky za svetelné návestidlá v prípade nákladných letov.

| (44) | Prvé opatrenie zamerané na zníženie letiskových poplatkov sa zaviedlo rozhodnutím CCIMP zo 7. septembra 2004 a nadobudlo účinnosť 1. marca 2005. Opatrenia sa predložili Hospodárskemu poradnému výboru letiska na jeho zasadnutí 6. decembra 2004 (12) s cieľom získať jeho stanovisko. Tento režim sa uplatňoval do 31. júla 2009. |
| --- | --- |

(44)

Prvé opatrenie zamerané na zníženie letiskových poplatkov sa zaviedlo rozhodnutím CCIMP zo 7. septembra 2004 a nadobudlo účinnosť 1. marca 2005. Opatrenia sa predložili Hospodárskemu poradnému výboru letiska na jeho zasadnutí 6. decembra 2004 (12) s cieľom získať jeho stanovisko. Tento režim sa uplatňoval do 31. júla 2009.

12

| (45) | Výška poskytnutej úľavy dosahuje 90 % v prvom roku a 50 % v druhom roku prevádzky. Tieto úľavy sa udeľujú len v prípade novej linky, ktorá spĺňa tieto podmienky (13):






  — | nová linka musí smerovať na letisko, na ktoré sa v čase vytvorenia danej linky pravidelne nelieta, |
| --- | --- | --- |

(45)

Výška poskytnutej úľavy dosahuje 90 % v prvom roku a 50 % v druhom roku prevádzky. Tieto úľavy sa udeľujú len v prípade novej linky, ktorá spĺňa tieto podmienky (13):

13

—

nová linka musí smerovať na letisko, na ktoré sa v čase vytvorenia danej linky pravidelne nelieta,

| — | nová linka musí smerovať na letisko vzdialené aspoň 75 km od letiska, na ktoré sa už lieta alebo ktorého spádová oblasť je podstatne odlišná v porovnaní s letiskom, na ktoré sa už lieta, |
| --- | --- |

—

nová linka musí smerovať na letisko vzdialené aspoň 75 km od letiska, na ktoré sa už lieta alebo ktorého spádová oblasť je podstatne odlišná v porovnaní s letiskom, na ktoré sa už lieta,

| — | destinácia linky sa nesmie nachádzať v okruhu 160 km od destinácie, ktorú už v priebehu predchádzajúcich dvanástich mesiacov zabezpečila samotná letecká spoločnosť, jedna z jej dcérskych spoločností, spoločnosť patriaca do tej istej skupiny alebo spoločnosť, s ktorou sú uzavreté obchodné dohody (najmä franchising, spoločné označovanie liniek do danej destinácie atď.), |
| --- | --- |

—

destinácia linky sa nesmie nachádzať v okruhu 160 km od destinácie, ktorú už v priebehu predchádzajúcich dvanástich mesiacov zabezpečila samotná letecká spoločnosť, jedna z jej dcérskych spoločností, spoločnosť patriaca do tej istej skupiny alebo spoločnosť, s ktorou sú uzavreté obchodné dohody (najmä franchising, spoločné označovanie liniek do danej destinácie atď.),

| — | linka sa musí prevádzkovať aspoň raz za týždeň minimálne počas dvoch po sebe nasledujúcich mesiacov, |
| --- | --- |

—

linka sa musí prevádzkovať aspoň raz za týždeň minimálne počas dvoch po sebe nasledujúcich mesiacov,

| — | ak by sa v období, počas ktorého letecký dopravný podnik na účely prevádzky letov do danej destinácie využíva uvedené úľavy, jeden alebo viaceré ďalšie podniky rozhodli prevádzkovať let do tejto istej destinácie, tento alebo tieto podniky by mali k dispozícii to isté opatrenie v rámci harmonogramu vymedzeného pre prvý podnik. |
| --- | --- |

—

ak by sa v období, počas ktorého letecký dopravný podnik na účely prevádzky letov do danej destinácie využíva uvedené úľavy, jeden alebo viaceré ďalšie podniky rozhodli prevádzkovať let do tejto istej destinácie, tento alebo tieto podniky by mali k dispozícii to isté opatrenie v rámci harmonogramu vymedzeného pre prvý podnik.

| (46) | Úľavy na poplatkoch sa udelili spoločnostiam, ktoré prevádzkujú lety z terminálu mp1, ako aj z terminálu mp2. |
| --- | --- |

(46)

Úľavy na poplatkoch sa udelili spoločnostiam, ktoré prevádzkujú lety z terminálu mp1, ako aj z terminálu mp2.

| (47) | Správny súd Tribunal Administratif de Marseille vo svojom rozhodnutí z 30. júna 2009 uznal žiadosť spoločnosti Air France, pokiaľ ide o zrušenie systému stimulov v oblasti sadzieb, ktorý bol prijatý v roku 2005. CCI Marseille Provence sa proti tomuto rozhodnutiu neodvolala, keďže medzitým sa tento systém stimulov čiastočne upravil na základe nového rozhodnutia o sadzbách. Letecká spoločnosť Air France, ako aj jej dcérske spoločnosti Britair a Regional následne predložili Štátnej rade žalobu na zrušenie rozhodnutia CCIMP, ktorým sa stanovili sadzby poplatkov pre roky 2008 a 2009 vrátane leteckých sadzieb, ako aj systému stimulov zameranému na zavedenie nových liniek. Táto žaloba na zrušenie zahŕňala žiadosť o predbežné pozastavenie, ktorú sudca Štátnej rady rozhodujúci o predbežných opatreniach čiastočne uznal prostredníctvom uznesenia z 28. júla 2009, v ktorom nariadil najmä pozastavenie tohto systému stimulov. Vo svojom rozhodnutí vo veci samej z 27. júla 2011 (14) Štátna rada berie na vedomie stiahnutie žaloby žalujúcich spoločností, pokiaľ ide o ich závery smerujúce k zrušeniu stimulačných opatrení zameraných na rozvoj dopravy na roky 2009 a 2010. |
| --- | --- |

(47)

Správny súd Tribunal Administratif de Marseille vo svojom rozhodnutí z 30. júna 2009 uznal žiadosť spoločnosti Air France, pokiaľ ide o zrušenie systému stimulov v oblasti sadzieb, ktorý bol prijatý v roku 2005. CCI Marseille Provence sa proti tomuto rozhodnutiu neodvolala, keďže medzitým sa tento systém stimulov čiastočne upravil na základe nového rozhodnutia o sadzbách. Letecká spoločnosť Air France, ako aj jej dcérske spoločnosti Britair a Regional následne predložili Štátnej rade žalobu na zrušenie rozhodnutia CCIMP, ktorým sa stanovili sadzby poplatkov pre roky 2008 a 2009 vrátane leteckých sadzieb, ako aj systému stimulov zameranému na zavedenie nových liniek. Táto žaloba na zrušenie zahŕňala žiadosť o predbežné pozastavenie, ktorú sudca Štátnej rady rozhodujúci o predbežných opatreniach čiastočne uznal prostredníctvom uznesenia z 28. júla 2009, v ktorom nariadil najmä pozastavenie tohto systému stimulov. Vo svojom rozhodnutí vo veci samej z 27. júla 2011 (14) Štátna rada berie na vedomie stiahnutie žaloby žalujúcich spoločností, pokiaľ ide o ich závery smerujúce k zrušeniu stimulačných opatrení zameraných na rozvoj dopravy na roky 2009 a 2010.

14

| (48) | Od 1. februára 2010 do 31. októbra 2011 sa zaviedli nové úľavy z pristávacích poplatkov, poplatkov za svetelné návestidlá a za parkovanie v prospech všetkých spoločností, ktoré spĺňali objektívne podmienky na ich udelenie. |
| --- | --- |

(48)

Od 1. februára 2010 do 31. októbra 2011 sa zaviedli nové úľavy z pristávacích poplatkov, poplatkov za svetelné návestidlá a za parkovanie v prospech všetkých spoločností, ktoré spĺňali objektívne podmienky na ich udelenie.

| (49) | Výška zavedených úľav predstavuje:






  — | 60 % v prvom roku prevádzky, |
| --- | --- | --- |

(49)

Výška zavedených úľav predstavuje:

—

60 % v prvom roku prevádzky,

| — | 45 % v druhom roku prevádzky a |
| --- | --- |

—

45 % v druhom roku prevádzky a

| — | 20 % v treťom roku prevádzky. |
| --- | --- |

—

20 % v treťom roku prevádzky.

| (50) | Tieto úľavy sa udeľujú len v prípade novej linky, ktorá spĺňa tieto podmienky (15):






  — | oprávnené sú osobné a nákladné lety, |
| --- | --- | --- |

(50)

Tieto úľavy sa udeľujú len v prípade novej linky, ktorá spĺňa tieto podmienky (15):

15

—

oprávnené sú osobné a nákladné lety,

| — | nová linka sa musí prevádzkovať aspoň raz za týždeň minimálne počas štyroch po sebe nasledujúcich mesiacov, |
| --- | --- |

—

nová linka sa musí prevádzkovať aspoň raz za týždeň minimálne počas štyroch po sebe nasledujúcich mesiacov,

| — | nová linka musí smerovať na letisko vzdialené aspoň 50 km od letiska, na ktoré sa už lieta alebo ktorého spádová oblasť je podstatne odlišná v porovnaní s letiskom, na ktoré sa už lieta, |
| --- | --- |

—

nová linka musí smerovať na letisko vzdialené aspoň 50 km od letiska, na ktoré sa už lieta alebo ktorého spádová oblasť je podstatne odlišná v porovnaní s letiskom, na ktoré sa už lieta,

| — | novú linku v priebehu predchádzajúcich osemnástich mesiacov neprevádzkovala samotná letecká spoločnosť, jedna z jej dcérskych spoločností, spoločnosť patriaca do tej istej skupiny alebo spoločnosť, s ktorou má uzavreté obchodné dohody. |
| --- | --- |

—

novú linku v priebehu predchádzajúcich osemnástich mesiacov neprevádzkovala samotná letecká spoločnosť, jedna z jej dcérskych spoločností, spoločnosť patriaca do tej istej skupiny alebo spoločnosť, s ktorou má uzavreté obchodné dohody.

| (51) | V prípade sezónneho pozastavenia sa tento degresívny stimulačný proces obnoví po opätovnom začatí prevádzky linky, akoby nebola nikdy prerušená: obdobie pozastavenie je zahrnuté do obdobia poskytovania úľavy. Toto stimulačné opatrenie sa uplatňuje na obidva terminály letiska Marseille Provence a na všetky spoločnosti. |
| --- | --- |

(51)

V prípade sezónneho pozastavenia sa tento degresívny stimulačný proces obnoví po opätovnom začatí prevádzky linky, akoby nebola nikdy prerušená: obdobie pozastavenie je zahrnuté do obdobia poskytovania úľavy. Toto stimulačné opatrenie sa uplatňuje na obidva terminály letiska Marseille Provence a na všetky spoločnosti.

2.3.6.   BEZPLATNÉ NOČNÉ PARKOVANIE

| (52) | CCIMP vo svojom liste z 28. decembra 2010 píše o zavedení opatrenia týkajúceho sa „úpravy poplatku za nočné parkovanie“ od 1. februára 2010. V dôsledku toho je parkovanie od 22.00 h do 6.00 h bezplatné za týchto podmienok:






  — | činnosť spojená s prepravou cestujúcich, |
| --- | --- | --- |

(52)

CCIMP vo svojom liste z 28. decembra 2010 píše o zavedení opatrenia týkajúceho sa „úpravy poplatku za nočné parkovanie“ od 1. februára 2010. V dôsledku toho je parkovanie od 22.00 h do 6.00 h bezplatné za týchto podmienok:

—

činnosť spojená s prepravou cestujúcich,

| — | frekvencia 5 letov týždenne do tej istej destinácie aspoň počas jednej sezóny IATA, |
| --- | --- |

—

frekvencia 5 letov týždenne do tej istej destinácie aspoň počas jednej sezóny IATA,

| — | lietadlo parkuje na letisku aspoň šesť po sebe nasledujúcich hodín v čase od 22.00 h do 6.00 h |
| --- | --- |

—

lietadlo parkuje na letisku aspoň šesť po sebe nasledujúcich hodín v čase od 22.00 h do 6.00 h

| (53) | Toto stimulačné opatrenie sa uplatňuje na obidva terminály letiska Marseille Provence a na všetky spoločnosti. |
| --- | --- |

(53)

Toto stimulačné opatrenie sa uplatňuje na obidva terminály letiska Marseille Provence a na všetky spoločnosti.

2.3.7.   FINANCOVANIE MARKETINGOVÝCH ČINNOSTÍ

| (54) | Rozhodnutím z 21. novembra 2005 CCIMP zaviedla finančný systém stimulujúci vytváranie nových liniek spočívajúci v čiastočnej úhrade osobitných nákladov na marketingové a propagačné kampane realizované médiami schválenými letiskom Marseille Provence. Na základe tohto nástroja musela letecká spoločnosť prijímajúca podporu poskytnúť odôvodnenie výdavkov na propagáciu tejto linky. Intenzita pomoci nemohla prekročiť 50 % odôvodnených výdavkov. |
| --- | --- |

(54)

Rozhodnutím z 21. novembra 2005 CCIMP zaviedla finančný systém stimulujúci vytváranie nových liniek spočívajúci v čiastočnej úhrade osobitných nákladov na marketingové a propagačné kampane realizované médiami schválenými letiskom Marseille Provence. Na základe tohto nástroja musela letecká spoločnosť prijímajúca podporu poskytnúť odôvodnenie výdavkov na propagáciu tejto linky. Intenzita pomoci nemohla prekročiť 50 % odôvodnených výdavkov.

| (55) | Prijalo sa rozhodnutie zaviesť vyplácanie príspevku na „marketing“, a to bez predchádzajúceho schválenia zo strany Francúzska a pred zverejnením oznámenia Komisie – Usmernenia Spoločenstva týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (ďalej len „usmernenia z roku 2005“) (16). Listom z 22. augusta 2006 Francúzsko požiadalo CCIMP, aby zrušilo vyplácanie tohto príspevku najneskôr to 1. júna 2007, pretože sa domnievalo, že takýto finančný príspevok na marketing nespĺňal kritériá stanovené v usmerneniach z roku 2005. |
| --- | --- |

(55)

Prijalo sa rozhodnutie zaviesť vyplácanie príspevku na „marketing“, a to bez predchádzajúceho schválenia zo strany Francúzska a pred zverejnením oznámenia Komisie – Usmernenia Spoločenstva týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (ďalej len „usmernenia z roku 2005“) (16). Listom z 22. augusta 2006 Francúzsko požiadalo CCIMP, aby zrušilo vyplácanie tohto príspevku najneskôr to 1. júna 2007, pretože sa domnievalo, že takýto finančný príspevok na marketing nespĺňal kritériá stanovené v usmerneniach z roku 2005.

16

| (56) | CCIMP potvrdila, že pôvodne plánovaná účasť na výdavkoch na marketing sa napokon neuskutočnila s výnimkou jednej účasti [nepresahujúcej sumu 300 000 EUR]* v prospech spoločnosti BMI Baby. |
| --- | --- |

(56)

CCIMP potvrdila, že pôvodne plánovaná účasť na výdavkoch na marketing sa napokon neuskutočnila s výnimkou jednej účasti [nepresahujúcej sumu 300 000 EUR]* v prospech spoločnosti BMI Baby.

2.3.8.   ZMLUVA O KÚPE REKLAMNÉHO PRIESTORU SO SPOLOČNOSŤOU AMS

| (57) | CCIMP 19. mája 2006 uzavrela zmluvu na obdobie piatich rokov, a to bez vyhlásenia hospodárskej súťaže či predchádzajúceho zverejnenia, o kúpe reklamného priestoru so spoločnosťou Airport Marketing Services (ďalej len „AMS“), ktorá je 100 % dcérskou spoločnosťou spoločnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(57)

CCIMP 19. mája 2006 uzavrela zmluvu na obdobie piatich rokov, a to bez vyhlásenia hospodárskej súťaže či predchádzajúceho zverejnenia, o kúpe reklamného priestoru so spoločnosťou Airport Marketing Services (ďalej len „AMS“), ktorá je 100 % dcérskou spoločnosťou spoločnosti Ryanair.

| (58) | V súlade s ustanoveniami tejto zmluvy mala CCIMP zaplatiť spoločnosti AMS:






  — | [...]* EUR mesačne v období od novembra 2006 do októbra 2007, |
| --- | --- | --- |

(58)

V súlade s ustanoveniami tejto zmluvy mala CCIMP zaplatiť spoločnosti AMS:

—

[...]* EUR mesačne v období od novembra 2006 do októbra 2007,

| — | [...]* EUR mesačne v období od novembra 2007 do mája 2008, |
| --- | --- |

—

[...]* EUR mesačne v období od novembra 2007 do mája 2008,

| — | [...]* EUR mesačne od júna 2008. |
| --- | --- |

—

[...]* EUR mesačne od júna 2008.

| (59) | V rozhodnutí Hospodárskeho poradného výboru z 18. februára 2009 sa v súvislosti so stanovením sadzieb, ktoré sú predmetom rozhodnutia z 25. mája 2009, bližšie uvádza, že „náklady spojené so zmluvou uzavretou so spoločnosťou AMS v období trvania zmluvy, t. j. v období od októbra 2006 do októbra 2011, dosahujú výšku [...]* EUR, t. j. [...]* EUR ročne“. |
| --- | --- |

(59)

V rozhodnutí Hospodárskeho poradného výboru z 18. februára 2009 sa v súvislosti so stanovením sadzieb, ktoré sú predmetom rozhodnutia z 25. mája 2009, bližšie uvádza, že „náklady spojené so zmluvou uzavretou so spoločnosťou AMS v období trvania zmluvy, t. j. v období od októbra 2006 do októbra 2011, dosahujú výšku [...]* EUR, t. j. [...]* EUR ročne“.

| (60) | Informácie poskytnuté Francúzskom zároveň umožňujú vymedziť náklady spojené so zmluvou uzavretou so spoločnosťou AMS, ako sa uvádza v tabuľke 2:

  Tabuľka 2


  Náklady spojené so zmluvou uzavretou so spoločnosťou AMS na základe informácií poskytnutých Francúzskom, v tisícoch EUR




















  2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(60)

Informácie poskytnuté Francúzskom zároveň umožňujú vymedziť náklady spojené so zmluvou uzavretou so spoločnosťou AMS, ako sa uvádza v tabuľke 2:

Tabuľka 2

Tabuľka 2

Náklady spojené so zmluvou uzavretou so spoločnosťou AMS na základe informácií poskytnutých Francúzskom, v tisícoch EUR

Náklady spojené so zmluvou uzavretou so spoločnosťou AMS na základe informácií poskytnutých Francúzskom, v tisícoch EUR

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| (61) | Predmet tejto zmluvy podľa CCIMP spočíva v zvýšení publicity letov do Marseille s cieľom prilákať čo najviac cestujúcich. To by umožnilo zabezpečiť udržateľnosť terminálu mp2 a dobrú úroveň odmeny za služby poskytované prevádzkovateľom letiska. |
| --- | --- |

(61)

Predmet tejto zmluvy podľa CCIMP spočíva v zvýšení publicity letov do Marseille s cieľom prilákať čo najviac cestujúcich. To by umožnilo zabezpečiť udržateľnosť terminálu mp2 a dobrú úroveň odmeny za služby poskytované prevádzkovateľom letiska.

| (62) | Na tento účel sa CCIMP domnieva, že dosiahnutie tohto cieľa závisí od spojenia týchto dvoch faktorov:






  — | významný objem používateľov internetu, |
| --- | --- | --- |

(62)

Na tento účel sa CCIMP domnieva, že dosiahnutie tohto cieľa závisí od spojenia týchto dvoch faktorov:

—

významný objem používateľov internetu,

| — | európsky používatelia internetu orientovaní na nízkonákladový model. |
| --- | --- |

—

európsky používatelia internetu orientovaní na nízkonákladový model.

| (63) | CCIMP odôvodňuje uzavretie tejto zmluvy so spoločnosťou AMS skutočnosťou, že len webová lokalita tejto spoločnosti spĺňala v roku 2006 potreby CCIMP, pričom zabezpečovala tieto služby:






  — | jedinečný a výnimočný systém predaja leteniek spoločnosti Ryanair, jediného prevádzkovateľa, ktorý sa zaviazal zriadiť významnú základňu lietadiel v priestoroch nového terminálu mp2, |
| --- | --- | --- |

(63)

CCIMP odôvodňuje uzavretie tejto zmluvy so spoločnosťou AMS skutočnosťou, že len webová lokalita tejto spoločnosti spĺňala v roku 2006 potreby CCIMP, pričom zabezpečovala tieto služby:

—

jedinečný a výnimočný systém predaja leteniek spoločnosti Ryanair, jediného prevádzkovateľa, ktorý sa zaviazal zriadiť významnú základňu lietadiel v priestoroch nového terminálu mp2,

| — | široký okruh používateľov internetu, na ktorých bola zameraná propagačná politika CCIMP, |
| --- | --- |

—

široký okruh používateľov internetu, na ktorých bola zameraná propagačná politika CCIMP,

| — | prispôsobenie marketingových služieb pri nákupe leteniek do destinácie Provence. |
| --- | --- |

—

prispôsobenie marketingových služieb pri nákupe leteniek do destinácie Provence.

| (64) | Žalujúca strana sa domnieva, že táto zmluva uzavretá so spoločnosťou AMS podľa nej predstavuje pomoc poskytnutú spoločnosti Ryanair s cieľom prilákať ju na letisko MRS. Na tento účel predkladá skutočnosti na podporu svojich tvrdení založené na prípravnom spise zo zasadnutia „rady letiska“ CCIMP z 15. novembra 2005. |
| --- | --- |

(64)

Žalujúca strana sa domnieva, že táto zmluva uzavretá so spoločnosťou AMS podľa nej predstavuje pomoc poskytnutú spoločnosti Ryanair s cieľom prilákať ju na letisko MRS. Na tento účel predkladá skutočnosti na podporu svojich tvrdení založené na prípravnom spise zo zasadnutia „rady letiska“ CCIMP z 15. novembra 2005.

2.3.9.   OBCHODNÝ PLÁN TERMINÁLU MP2 A UPLATNENIE ZÁSADY OBOZRETNÉHO HOSPODÁRSKEHO SUBJEKTU V TRHOVOM HOSPODÁRSTVE

| (65) | V novembri 2004 CCIMP vypracovala obchodný plán s cieľom preukázať ziskovosť terminálu mp2. Tento plán bol aktualizovaný v roku 2005. Ďalšie aktualizácie tohto obchodného plánu boli predmetom hodnotenia, ktoré vykonala spoločnosť PricewaterhouseCoopers (PwC) na žiadosť spoločnosti Air France vo februári 2005, v novembri 2005 a v máji 2006. |
| --- | --- |

(65)

V novembri 2004 CCIMP vypracovala obchodný plán s cieľom preukázať ziskovosť terminálu mp2. Tento plán bol aktualizovaný v roku 2005. Ďalšie aktualizácie tohto obchodného plánu boli predmetom hodnotenia, ktoré vykonala spoločnosť PricewaterhouseCoopers (PwC) na žiadosť spoločnosti Air France vo februári 2005, v novembri 2005 a v máji 2006.

| (66) | V obchodnom pláne, ktorý predložilo Francúzsko, sa na obdobie rokov 2004 – 2020 porovnáva scenár, ktorý zahŕňa terminál mp2, so scenárom, ktorý nezahŕňa terminál mp2. Podľa Francúzska celkové sumy za obdobie rokov 2004 – 2020, pokiaľ ide o ročné finančné toky a čistú účtovnú hodnotu pre rok 2020, predstavuje:






  — | [...]* miliónov EUR pri scenári bez terminálu mp2, |
| --- | --- | --- |

(66)

V obchodnom pláne, ktorý predložilo Francúzsko, sa na obdobie rokov 2004 – 2020 porovnáva scenár, ktorý zahŕňa terminál mp2, so scenárom, ktorý nezahŕňa terminál mp2. Podľa Francúzska celkové sumy za obdobie rokov 2004 – 2020, pokiaľ ide o ročné finančné toky a čistú účtovnú hodnotu pre rok 2020, predstavuje:

—

[...]* miliónov EUR pri scenári bez terminálu mp2,

| — | [...]* miliónov EUR pri scenári s terminálom mp2. |
| --- | --- |

—

[...]* miliónov EUR pri scenári s terminálom mp2.

| (67) | Francúzsko teda dospelo k záveru, že scenár s terminálom mp2 je výhodnejší o [...]* miliónov EUR v porovnaní so scenárom bez terminálu mp2, čo zodpovedá miere návratnosti dosahujúcej [...]* %. |
| --- | --- |

(67)

Francúzsko teda dospelo k záveru, že scenár s terminálom mp2 je výhodnejší o [...]* miliónov EUR v porovnaní so scenárom bez terminálu mp2, čo zodpovedá miere návratnosti dosahujúcej [...]* %.

| (68) | Obchodný plán zároveň obsahoval analýzu ziskovosti, pokiaľ ide o rôzne hypotézy týkajúce sa dopravy a sadzieb. Skúmané scenáre týkajúce sa dopravy zahŕňali scenár „bez pravidelných vnútroštátnych letov (La Navette) spoločnosti Air France“ a scenár zaznamenávajúci „nižší rast dopravy na termináli mp2“. Skúmané scenáre týkajúce sa sadzieb zahŕňali scenár so sadzbou vo výške [...]* EUR a scenár so sadzbou vo výške[...]* EUR na cestujúceho v termináli mp2. |
| --- | --- |

(68)

Obchodný plán zároveň obsahoval analýzu ziskovosti, pokiaľ ide o rôzne hypotézy týkajúce sa dopravy a sadzieb. Skúmané scenáre týkajúce sa dopravy zahŕňali scenár „bez pravidelných vnútroštátnych letov (La Navette) spoločnosti Air France“ a scenár zaznamenávajúci „nižší rast dopravy na termináli mp2“. Skúmané scenáre týkajúce sa sadzieb zahŕňali scenár so sadzbou vo výške [...]* EUR a scenár so sadzbou vo výške[...]* EUR na cestujúceho v termináli mp2.

| (69) | V roku 2005 sa obchodný plán aktualizoval. Pri tejto príležitosti sa uskutočnila simulácia troch scenárov. Sú to tieto scenáre:






  — | Prvá simulácia: odhady týkajúce sa dopravy na rok 2005 sa stali základom výpočtov, pravidelné vnútroštátne linky spoločnosti Air France na terminál mp2 sa už v základnom scenári nezohľadňujú a výpočty sa uskutočňujú pre obdobie rokov 2005 – 2021. Na základe týchto hypotéz by vnútorná miera návratnosti [prevyšovala 7,5 %]*. |
| --- | --- | --- |

(69)

V roku 2005 sa obchodný plán aktualizoval. Pri tejto príležitosti sa uskutočnila simulácia troch scenárov. Sú to tieto scenáre:

—

Prvá simulácia: odhady týkajúce sa dopravy na rok 2005 sa stali základom výpočtov, pravidelné vnútroštátne linky spoločnosti Air France na terminál mp2 sa už v základnom scenári nezohľadňujú a výpočty sa uskutočňujú pre obdobie rokov 2005 – 2021. Na základe týchto hypotéz by vnútorná miera návratnosti [prevyšovala 7,5 %]*.

Prvá simulácia:

| — | Druhá simulácia: vnútorná miera návratnosti je stanovená na úrovni 7,5 % a zisťuje sa, aký počet cestujúcich zodpovedá tejto vnútornej miere návratnosti. Táto simulácia vedie k záveru, že počet cestujúcich v období rokov 2007 – 2021 by mohol byť o 1,32 milióna nižší v porovnaní s prvou simuláciou. |
| --- | --- |

—

Druhá simulácia: vnútorná miera návratnosti je stanovená na úrovni 7,5 % a zisťuje sa, aký počet cestujúcich zodpovedá tejto vnútornej miere návratnosti. Táto simulácia vedie k záveru, že počet cestujúcich v období rokov 2007 – 2021 by mohol byť o 1,32 milióna nižší v porovnaní s prvou simuláciou.

Druhá simulácia:

| — | Tretia simulácia: ak dopravu na termináli mp2 v roku 2010 tvorí len jeden milión cestujúcich (namiesto 1,65 milióna cestujúcich z prvej simulácie), akú dodatočnú sadzbu bude treba uplatňovať na cestujúceho od roku 2011, aby sa zachovala vnútorná miera návratnosti 7,5 %? Táto simulácia vedie k záveru, že by bolo potrebné zvýšiť sadzbu o [...]* EUR. |
| --- | --- |

—

Tretia simulácia: ak dopravu na termináli mp2 v roku 2010 tvorí len jeden milión cestujúcich (namiesto 1,65 milióna cestujúcich z prvej simulácie), akú dodatočnú sadzbu bude treba uplatňovať na cestujúceho od roku 2011, aby sa zachovala vnútorná miera návratnosti 7,5 %? Táto simulácia vedie k záveru, že by bolo potrebné zvýšiť sadzbu o [...]* EUR.

Tretia simulácia:

| (70) | Hodnotenia uskutočnené spoločnosťou PwC na žiadosť spoločnosti Air France v rámci konania pred Štátnou radou sa týkajú simulácií z februára 2005, septembra 2005 a mája 2006, ktoré uskutočnila CCIMP a ktorých cieľom bolo stanoviť vnútornú mieru návratnosti a čistú súčasnú hodnotu (NPV) projektu terminál mp2 na základe očakávaných finančných tokov. Pri tejto príležitosti PwC uviedla niekoľko pripomienok a kritických poznámok v súvislosti s predmetným obchodným plánom. |
| --- | --- |

(70)

Hodnotenia uskutočnené spoločnosťou PwC na žiadosť spoločnosti Air France v rámci konania pred Štátnou radou sa týkajú simulácií z februára 2005, septembra 2005 a mája 2006, ktoré uskutočnila CCIMP a ktorých cieľom bolo stanoviť vnútornú mieru návratnosti a čistú súčasnú hodnotu (NPV) projektu terminál mp2 na základe očakávaných finančných tokov. Pri tejto príležitosti PwC uviedla niekoľko pripomienok a kritických poznámok v súvislosti s predmetným obchodným plánom.

3.   PRIPOMIENKY FRANCÚZSKA

PRIPOMIENKY FRANCÚZSKA

3.1.   INVESTIČNÉ DOTÁCIE V PROSPECH CCIMP

INVESTIČNÉ DOTÁCIE V PROSPECH CCIMP

3.1.1.   URČITÉ POSKYTNUTÉ DOTÁCIE SÚ PREMLČANÉ

| (71) | Francúzsko namieta proti stanovisku Komisie, na základe ktorého 7,577 milióna EUR vyčlenených v období rokov 2005 – 2007 na výstavbu terminálu mp2 a 16 miliónov EUR poskytnutých od roku 2001 ako investícia do letiska predstavuje v celom rozsahu štátnu pomoc, ktorá môže byť predmetom analýzy Komisie. |
| --- | --- |

(71)

Francúzsko namieta proti stanovisku Komisie, na základe ktorého 7,577 milióna EUR vyčlenených v období rokov 2005 – 2007 na výstavbu terminálu mp2 a 16 miliónov EUR poskytnutých od roku 2001 ako investícia do letiska predstavuje v celom rozsahu štátnu pomoc, ktorá môže byť predmetom analýzy Komisie.

| (72) | Podľa článku 15 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (17) Francúzsko tvrdí, že tieto dotácie uvedené v tabuľke 3 sú premlčané:

  Tabuľka 3









  Orgán | Dátum a podpis dohody | Účel dotácie | Celková vyplatená suma (v tisícoch EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Conseil général | 14. decembra 1999 | Rozšírenie a reštrukturalizácia letiskových zariadení | 3 064 |
| Conseil régional | 24. októbra 1997 | Rozšírenie a rozvoj letiska | 8 032 |
| Conseil régional | 8. júla 1994 | Úprava nákladnej časti letiska | 1 372 |
| Štát | 26. apríla 2000 | Zosúladenie príkazových a dopravných značiek s normami | 290 |
| Štát | 23. júna 1999 | Detekčná kontrola podanej batožiny | 579 |

(72)

Podľa článku 15 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (17) Francúzsko tvrdí, že tieto dotácie uvedené v tabuľke 3 sú premlčané:

17

Tabuľka 3

Tabuľka 3

Orgán

Dátum a podpis dohody

Účel dotácie

Celková vyplatená suma (v tisícoch EUR)

Conseil général

14. decembra 1999

Rozšírenie a reštrukturalizácia letiskových zariadení

3 064

Conseil régional

24. októbra 1997

Rozšírenie a rozvoj letiska

8 032

Conseil régional

8. júla 1994

Úprava nákladnej časti letiska

1 372

Štát

26. apríla 2000

Zosúladenie príkazových a dopravných značiek s normami

290

Štát

23. júna 1999

Detekčná kontrola podanej batožiny

579

| (73) | Francúzsko tvrdí, že premlčané dotácie nemôžu byť predmetom príkazu na vymáhanie pomoci, v dôsledku čoho sa musia vylúčiť z vyšetrovania Komisie. |
| --- | --- |

(73)

Francúzsko tvrdí, že premlčané dotácie nemôžu byť predmetom príkazu na vymáhanie pomoci, v dôsledku čoho sa musia vylúčiť z vyšetrovania Komisie.

3.1.2.   URČITÉ POSKYTNUTÉ DOTÁCIE BOLI VYČLENENÉ NA ÚČELY FINANCOVANIA ČINNOSTÍ A INFRAŠTRUKTÚR, KTORÉ NEMAJÚ HOSPODÁRSKU POVAHU, A PRETO SA NEPOVAŽUJÚ ZA ŠTÁTNU POMOC.

| (74) | Francúzsko tvrdí, že určité dotácie boli udelené na účely financovania infraštruktúr alebo činností spojených s výkonom právomocí v oblasti verejnej bezpečnosti, protipožiarnej ochrany a bezpečnosti prevádzky, t. j.






  — | dotácia udelená štátom 19. decembra 2001, keďže jej cieľom bolo posilniť nástroj bezpečnosti leteckej dopravy, a predovšetkým financovať náhodné kontroly určitého percenta príručnej batožiny, systematické kontroly zamestnancov, ktorí majú prístup do priestorov s obmedzeným prístupom a urýchlenie programu kontroly podanej batožiny, aby sa na začiatku druhého polroku roku 2002 dosiahla miera 100 %, a to v celkovej výške 5 032 000 EUR, |
| --- | --- | --- |

(74)

Francúzsko tvrdí, že určité dotácie boli udelené na účely financovania infraštruktúr alebo činností spojených s výkonom právomocí v oblasti verejnej bezpečnosti, protipožiarnej ochrany a bezpečnosti prevádzky, t. j.

—

dotácia udelená štátom 19. decembra 2001, keďže jej cieľom bolo posilniť nástroj bezpečnosti leteckej dopravy, a predovšetkým financovať náhodné kontroly určitého percenta príručnej batožiny, systematické kontroly zamestnancov, ktorí majú prístup do priestorov s obmedzeným prístupom a urýchlenie programu kontroly podanej batožiny, aby sa na začiatku druhého polroku roku 2002 dosiahla miera 100 %, a to v celkovej výške 5 032 000 EUR,

| — | dotácia, ktorú schválila Conseil général 27. septembra 2002, keďže jej cieľom bolo vybudovanie vedenia na dráhe 2, zriadenie sály informačnej podpory, priestoru pre elektráreň TFE, obnova fasády technického bloku priestorov leteckej navigačnej služby, výmena hlavného rozvádzača nízkeho napätia prijímača B, prispôsobenie poplašného zariadenia terminálu a protipožiarna bezpečnosť informačnej sály, a to v celkovej výške 209 885 EUR, |
| --- | --- |

—

dotácia, ktorú schválila Conseil général 27. septembra 2002, keďže jej cieľom bolo vybudovanie vedenia na dráhe 2, zriadenie sály informačnej podpory, priestoru pre elektráreň TFE, obnova fasády technického bloku priestorov leteckej navigačnej služby, výmena hlavného rozvádzača nízkeho napätia prijímača B, prispôsobenie poplašného zariadenia terminálu a protipožiarna bezpečnosť informačnej sály, a to v celkovej výške 209 885 EUR,

| — | dotácia od Conseil général z 26. apríla 2003, keďže jej cieľom bola obnova svetelných návestidiel, zväčšenie parkovacej plochy a výstavba prístupu k nej, rekonfigurácia priestorov SPAF, vytvorenie jednotky starostlivosti, úprava periférnej cesty v južnej časti, výmena ventilátorových konvektorov, namontovanie siete kamier na kamerový dohľad, výmena kotla elektrárne TFE, vytvorenie protipožiarnej siete v západnej časti letiska, zabezpečenie zariadení na digitálnu ochranu, a to v celkovej výške 2 111 542,82 EUR, |
| --- | --- |

—

dotácia od Conseil général z 26. apríla 2003, keďže jej cieľom bola obnova svetelných návestidiel, zväčšenie parkovacej plochy a výstavba prístupu k nej, rekonfigurácia priestorov SPAF, vytvorenie jednotky starostlivosti, úprava periférnej cesty v južnej časti, výmena ventilátorových konvektorov, namontovanie siete kamier na kamerový dohľad, výmena kotla elektrárne TFE, vytvorenie protipožiarnej siete v západnej časti letiska, zabezpečenie zariadení na digitálnu ochranu, a to v celkovej výške 2 111 542,82 EUR,

| — | dotácia od Conseil général z 19. mája 2005 na účel čiastočného financovania terminálu mp2, ktorá sa čiastočne vyčlenila na financovanie infraštruktúr nehospodárskej povahy, a to v celkovej výške 2 273 258,64 EUR. Francúzsko spresňuje, že uvedené úlohy vzhľadom na to, že nemajú hospodársku povahu, sa vykonávajú v časti predstavujúcej 16,96 % terminálu mp2 a domnieva sa, že zodpovedajúca časť prác sa týkala plôch určených na vykonávanie týchto úloh. Francúzsko v dôsledku toho tvrdí, že 16,96 % nákladov na práce sa po odpočítaní investícií spojených s činnosťami, ktoré nemajú hospodársku povahu, t. j. suma 1 416 238,75 EUR, ešte musí odpočítať od sumy predloženej Komisii na posúdenie, |
| --- | --- |

—

dotácia od Conseil général z 19. mája 2005 na účel čiastočného financovania terminálu mp2, ktorá sa čiastočne vyčlenila na financovanie infraštruktúr nehospodárskej povahy, a to v celkovej výške 2 273 258,64 EUR. Francúzsko spresňuje, že uvedené úlohy vzhľadom na to, že nemajú hospodársku povahu, sa vykonávajú v časti predstavujúcej 16,96 % terminálu mp2 a domnieva sa, že zodpovedajúca časť prác sa týkala plôch určených na vykonávanie týchto úloh. Francúzsko v dôsledku toho tvrdí, že 16,96 % nákladov na práce sa po odpočítaní investícií spojených s činnosťami, ktoré nemajú hospodársku povahu, t. j. suma 1 416 238,75 EUR, ešte musí odpočítať od sumy predloženej Komisii na posúdenie,

| — | dotácia od Marseille Métropole udelená 26. júla 2004, keďže bola zameraná na svetelné návestidlá na dráhach, a to vo výške 72 095 EUR, |
| --- | --- |

—

dotácia od Marseille Métropole udelená 26. júla 2004, keďže bola zameraná na svetelné návestidlá na dráhach, a to vo výške 72 095 EUR,

| — | dotácia z EFRR udelená 22. augusta 2002, keďže jej cieľom bolo uskutočnenie prác spojených so svetelnými návestidlami na parkovacích plochách pre nákladné lietadlá, a to v celkovej výške 587 350,53 EUR. |
| --- | --- |

—

dotácia z EFRR udelená 22. augusta 2002, keďže jej cieľom bolo uskutočnenie prác spojených so svetelnými návestidlami na parkovacích plochách pre nákladné lietadlá, a to v celkovej výške 587 350,53 EUR.

| (75) | Podľa Francúzska sa príslušné sumy musia od sumy predloženej Komisii na posúdenie odpočítať. |
| --- | --- |

(75)

Podľa Francúzska sa príslušné sumy musia od sumy predloženej Komisii na posúdenie odpočítať.

3.1.3.   ZLUČITEĽNOSŤ INVESTIČNÝCH DOTÁCIÍ PODĽA USMERNENÍ TÝKAJÚCICH SA FINANCOVANIA LETÍSK

| (76) | Francúzsko v súlade so zásadou oprávneného očakávania tvrdí, že Komisia musí posudzovať. či dotácie udelené pred dátumom uverejnenia usmernení z roku 2005 predstavujú štátnu pomoc, podľa usmernení týkajúcich sa štátnej pomoci v sektore leteckej dopravy z 10. decembra 1994 a následne dospieť k záveru, že uvedené dotácie nepredstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(76)

Francúzsko v súlade so zásadou oprávneného očakávania tvrdí, že Komisia musí posudzovať. či dotácie udelené pred dátumom uverejnenia usmernení z roku 2005 predstavujú štátnu pomoc, podľa usmernení týkajúcich sa štátnej pomoci v sektore leteckej dopravy z 10. decembra 1994 a následne dospieť k záveru, že uvedené dotácie nepredstavujú štátnu pomoc.

| (77) | Francúzsko v druhom rade odhaduje, že udelené dotácie sú zlučiteľné podľa usmernení z roku 2005. |
| --- | --- |

(77)

Francúzsko v druhom rade odhaduje, že udelené dotácie sú zlučiteľné podľa usmernení z roku 2005.

3.1.3.1.   
  Zlučiteľnosť dotácie od Conseil général na investičné účely na termináli mp2

Zlučiteľnosť dotácie od Conseil général na investičné účely na termináli mp2

| (78) | Francúzsko tvrdí, že táto dotácia zodpovedá jasne vymedzenému cieľu všeobecného záujmu, ktorý sa týka vytvárania a udržiavania priamych pracovných miest v regióne, v ktorom miera nezamestnanosti presahuje národný priemer, regionálneho hospodárskeho rozvoja v oblasti oprávnenej na regionálnu pomoc podľa výnimky ustanovenej v článku 107 ods. 3 písm. c), posilňovania letiskových kapacít v záujme riešenia rizika preťaženia (18), ako aj zlepšeného prepojenia územia, pokiaľ ide o novú dopravu, na ktorom sa nerealizovala doprava prostredníctvom spojenia TGV alebo terminálu mp1 a ktorému prospel zvýšený počet destinácií, do ktorých preprava prebieha. |
| --- | --- |

(78)

Francúzsko tvrdí, že táto dotácia zodpovedá jasne vymedzenému cieľu všeobecného záujmu, ktorý sa týka vytvárania a udržiavania priamych pracovných miest v regióne, v ktorom miera nezamestnanosti presahuje národný priemer, regionálneho hospodárskeho rozvoja v oblasti oprávnenej na regionálnu pomoc podľa výnimky ustanovenej v článku 107 ods. 3 písm. c), posilňovania letiskových kapacít v záujme riešenia rizika preťaženia (18), ako aj zlepšeného prepojenia územia, pokiaľ ide o novú dopravu, na ktorom sa nerealizovala doprava prostredníctvom spojenia TGV alebo terminálu mp1 a ktorému prospel zvýšený počet destinácií, do ktorých preprava prebieha.

18

| (79) | Francúzsko odhaduje, že infraštruktúra je potrebná a primeraná stanoveným cieľom. Aj keď mala jedna časť terminálu mp1 po roku 2001 problém s nadmernou kapacitou, vytvorenie terminálu mp2, nového produktu s rôznorodými službami, predstavuje doplnkovú ponuku k ponuke hlavného terminálu. Okrem toho bolo letisko Marseille Provence vzhľadom na odhady týkajúce sa dopravy vyzvané, aby riešilo kapacitné problémy, ktoré by si vyžadovali otvorenie nových odletových zón v roku 2008 a 2018. Vybudovanie terminálu mp2 podľa Francúzska umožnilo odložiť potrebné úpravy infraštruktúry (v roku 2016 a po roku 2020), pričom sa zabezpečili lepšie vyhliadky na návratnosť. Nový terminál mp2 navyše konkrétne reaguje na stratégiu letiska, ktorá spočíva v prijímaní nízkonákladových leteckých spoločností, ktoré by nemohli pôsobiť na termináli mp1, ktorého sadzby poplatkov sú výrazne vyššie a ktorý nie je vhodný na rýchle nastupovanie a vystupovanie cestujúcich. Francúzsko tvrdí, že v roku 2007, ktorý predstavoval prvý úplný rok prevádzky terminálu mp2, miera využívania terminálu dosahovala 68 %, čo by nepoukazovalo na skutočnú nadmernú kapacitu. Dopĺňa, že rezerva kapacity terminálu mp1 v období rokov 2007 – 2011, ktorá bola spojená s vytvorením terminálu mp2, umožnila uspokojiť nové potreby spoločnosti Air France v rámci otvorenia jej základne 2. októbra 2011 týkajúce sa vytvorenia 13 nových liniek a zvýšenia prevádzkovaných frekvencií letov. Výstavba terminálu mp2 v priestoroch bývalého nákladného terminálu napokon umožnila minimalizáciu investičných nákladov a nákladov na údržbu, čo sa zároveň dosiahlo zabezpečením obmedzeného pohodlia pre cestujúcich v tomto termináli. |
| --- | --- |

(79)

Francúzsko odhaduje, že infraštruktúra je potrebná a primeraná stanoveným cieľom. Aj keď mala jedna časť terminálu mp1 po roku 2001 problém s nadmernou kapacitou, vytvorenie terminálu mp2, nového produktu s rôznorodými službami, predstavuje doplnkovú ponuku k ponuke hlavného terminálu. Okrem toho bolo letisko Marseille Provence vzhľadom na odhady týkajúce sa dopravy vyzvané, aby riešilo kapacitné problémy, ktoré by si vyžadovali otvorenie nových odletových zón v roku 2008 a 2018. Vybudovanie terminálu mp2 podľa Francúzska umožnilo odložiť potrebné úpravy infraštruktúry (v roku 2016 a po roku 2020), pričom sa zabezpečili lepšie vyhliadky na návratnosť. Nový terminál mp2 navyše konkrétne reaguje na stratégiu letiska, ktorá spočíva v prijímaní nízkonákladových leteckých spoločností, ktoré by nemohli pôsobiť na termináli mp1, ktorého sadzby poplatkov sú výrazne vyššie a ktorý nie je vhodný na rýchle nastupovanie a vystupovanie cestujúcich. Francúzsko tvrdí, že v roku 2007, ktorý predstavoval prvý úplný rok prevádzky terminálu mp2, miera využívania terminálu dosahovala 68 %, čo by nepoukazovalo na skutočnú nadmernú kapacitu. Dopĺňa, že rezerva kapacity terminálu mp1 v období rokov 2007 – 2011, ktorá bola spojená s vytvorením terminálu mp2, umožnila uspokojiť nové potreby spoločnosti Air France v rámci otvorenia jej základne 2. októbra 2011 týkajúce sa vytvorenia 13 nových liniek a zvýšenia prevádzkovaných frekvencií letov. Výstavba terminálu mp2 v priestoroch bývalého nákladného terminálu napokon umožnila minimalizáciu investičných nákladov a nákladov na údržbu, čo sa zároveň dosiahlo zabezpečením obmedzeného pohodlia pre cestujúcich v tomto termináli.

| (80) | Francúzsko tvrdí, že vyhliadky využívania terminálu mp2 v dlhodobom časovom horizonte sú uspokojujúce. Výstavba tohto terminálu odráža vôľu podporiť rozvoj novej dopravy v rámci letiska, ktorá nebola zabezpečená v termináli mp1 a vďaka ktorej sa letisko vyhne vytváraniu spojení, ktoré už zabezpečuje TGV. Zvýšenie počtu destinácií, do ktorých sa prevádzkujú lety, zo 100 v roku 2005 na 119 v roku 2010 ešte viac zvýšilo príťažlivosť tejto novej služby, a teda aj jej vyhliadky na využitie z dlhodobého hľadiska. Francúzsko zdôrazňuje, že odhady týkajúce sa dopravy v termináli mp2, ktoré sa potvrdili na základe číselných údajov o skutočnej doprave za roky 2007 – 2010, preukazujú, že 50 % jeho kapacity sa využilo v priebehu piatich rokov. Nárast leteckej dopravy spoločnosti Air France z terminálu mp1 od 2. októbra 2011 napokon preukazuje, že dodatočná kapacita zabezpečená terminálom mp2 nepredstavuje konkurenciu pre hlavný terminál, ale skôr prínos pre letisko, pričom mu umožnila vyhovieť žiadosti spoločnosti Air France. |
| --- | --- |

(80)

Francúzsko tvrdí, že vyhliadky využívania terminálu mp2 v dlhodobom časovom horizonte sú uspokojujúce. Výstavba tohto terminálu odráža vôľu podporiť rozvoj novej dopravy v rámci letiska, ktorá nebola zabezpečená v termináli mp1 a vďaka ktorej sa letisko vyhne vytváraniu spojení, ktoré už zabezpečuje TGV. Zvýšenie počtu destinácií, do ktorých sa prevádzkujú lety, zo 100 v roku 2005 na 119 v roku 2010 ešte viac zvýšilo príťažlivosť tejto novej služby, a teda aj jej vyhliadky na využitie z dlhodobého hľadiska. Francúzsko zdôrazňuje, že odhady týkajúce sa dopravy v termináli mp2, ktoré sa potvrdili na základe číselných údajov o skutočnej doprave za roky 2007 – 2010, preukazujú, že 50 % jeho kapacity sa využilo v priebehu piatich rokov. Nárast leteckej dopravy spoločnosti Air France z terminálu mp1 od 2. októbra 2011 napokon preukazuje, že dodatočná kapacita zabezpečená terminálom mp2 nepredstavuje konkurenciu pre hlavný terminál, ale skôr prínos pre letisko, pričom mu umožnila vyhovieť žiadosti spoločnosti Air France.

| (81) | Francúzsko tvrdí, že poskytnuté dotácie majú len obmedzený vplyv na obchodovanie v rámci Únie. Pokiaľ ide o letisko v Avignone, ktoré sa nachádza menej ako 60 minút od letiska Marseille Provence, Francúzsko poznamenáva, že nízkonákladová doprava na tomto letisku zostala stabilná od roku 2007, že po roku 2007 sa na letisku uskutočnili nové úpravy, pričom sa vytvorili nové spojenia a do žiadnej z destinácií, do ktorých sa prevádzkujú lety, sa nelieta z letiska Marseille Provence. Pokiaľ ide o oblasť rozšírenú o letiská v Nîmes a Toulone, Francúzsko poznamenáva, že patria do kategórie malých regionálnych letísk, a preto nemajú rovnaké poslanie ako letisko Marseille Provence, na ktorom doprava prevyšuje päť miliónov cestujúcich. Skutočnosť, že do žiadnej z destinácií, do ktorých sa prevádzkujú lety (okrem Londýna a Bruselu), sa nelieta z letiska Marseille Provence, dokazuje, že medzi týmito letiskami neexistuje žiadna hospodárska súťaž. |
| --- | --- |

(81)

Francúzsko tvrdí, že poskytnuté dotácie majú len obmedzený vplyv na obchodovanie v rámci Únie. Pokiaľ ide o letisko v Avignone, ktoré sa nachádza menej ako 60 minút od letiska Marseille Provence, Francúzsko poznamenáva, že nízkonákladová doprava na tomto letisku zostala stabilná od roku 2007, že po roku 2007 sa na letisku uskutočnili nové úpravy, pričom sa vytvorili nové spojenia a do žiadnej z destinácií, do ktorých sa prevádzkujú lety, sa nelieta z letiska Marseille Provence. Pokiaľ ide o oblasť rozšírenú o letiská v Nîmes a Toulone, Francúzsko poznamenáva, že patria do kategórie malých regionálnych letísk, a preto nemajú rovnaké poslanie ako letisko Marseille Provence, na ktorom doprava prevyšuje päť miliónov cestujúcich. Skutočnosť, že do žiadnej z destinácií, do ktorých sa prevádzkujú lety (okrem Londýna a Bruselu), sa nelieta z letiska Marseille Provence, dokazuje, že medzi týmito letiskami neexistuje žiadna hospodárska súťaž.

| (82) | Francúzsko tvrdí, že dotácia od Conseil général bola potrebná na dosiahnutie prahu ziskovosti, ktorý väčšinou požadujú prevádzkovatelia. V obchodnom pláne z mája 2006 sa uvádza vnútorná miera návratnosti vo výške [...]* %, v rámci ktorej sa odpočítala dotácia od Conseil général. Francúzsko tvrdí, že ziskovosť projektu v prípade neexistencia dotácie by klesla na [...]* %. Francúzsko zároveň tvrdí, že primeranosť prijatej dotácie sa odôvodňuje tým, že umožňuje dosiahnuť uspokojivú vnútornú mieru návratnosti, keďže neexistuje menej nákladná možnosť, ktorá by umožnila dosiahnutie rovnakých výsledkov. Spresňuje, že práce týkajúce sa terminálu boli predmetom verejného obstarávania, čo by mohlo potvrdiť skutočnosť, že náklady boli obmedzené v maximálnej miere. Francúzsko napokon pripomína, že schválená dotácia pokrýva len 50 % celkovej sumy projektu terminálu mp2, t. j. 80 % prác v súvislosti s lietadlami a 30 % prác v súvislosti s terminálom. |
| --- | --- |

(82)

Francúzsko tvrdí, že dotácia od Conseil général bola potrebná na dosiahnutie prahu ziskovosti, ktorý väčšinou požadujú prevádzkovatelia. V obchodnom pláne z mája 2006 sa uvádza vnútorná miera návratnosti vo výške [...]* %, v rámci ktorej sa odpočítala dotácia od Conseil général. Francúzsko tvrdí, že ziskovosť projektu v prípade neexistencia dotácie by klesla na [...]* %. Francúzsko zároveň tvrdí, že primeranosť prijatej dotácie sa odôvodňuje tým, že umožňuje dosiahnuť uspokojivú vnútornú mieru návratnosti, keďže neexistuje menej nákladná možnosť, ktorá by umožnila dosiahnutie rovnakých výsledkov. Spresňuje, že práce týkajúce sa terminálu boli predmetom verejného obstarávania, čo by mohlo potvrdiť skutočnosť, že náklady boli obmedzené v maximálnej miere. Francúzsko napokon pripomína, že schválená dotácia pokrýva len 50 % celkovej sumy projektu terminálu mp2, t. j. 80 % prác v súvislosti s lietadlami a 30 % prác v súvislosti s terminálom.

3.1.3.2.   
  Zlučiteľnosť dotácií EFRR z 22. augusta 2002 zameraných na rozvoj nákladnej leteckej dopravy

Zlučiteľnosť dotácií EFRR z 22. augusta 2002 zameraných na rozvoj nákladnej leteckej dopravy

| (83) | Francúzsko na úvod poznamenáva, že časť dotácie sa vzťahovala na investície týkajúce sa činností, ktoré nemajú hospodársku povahu, a že len zvyšná časť udelenej pomoci by sa mala uznať za zlučiteľnú s pravidlami stanovenými v ZFEÚ (19). |
| --- | --- |

(83)

Francúzsko na úvod poznamenáva, že časť dotácie sa vzťahovala na investície týkajúce sa činností, ktoré nemajú hospodársku povahu, a že len zvyšná časť udelenej pomoci by sa mala uznať za zlučiteľnú s pravidlami stanovenými v ZFEÚ (19).

19

| (84) | Francúzsko pripomína, že žiadosť o financovanie letiska Marseille-Provence z EFRR bola preskúmaná v rámci programov týkajúcich sa cieľa č. 2 štrukturálnych fondov na obdobie rokov 2000 – 2006, v súvislosti s ktorými je región Provence Alpes Côte d'Azur oprávnený a ktoré boli schválené Európskou komisiou 22. marca 2001. |
| --- | --- |

(84)

Francúzsko pripomína, že žiadosť o financovanie letiska Marseille-Provence z EFRR bola preskúmaná v rámci programov týkajúcich sa cieľa č. 2 štrukturálnych fondov na obdobie rokov 2000 – 2006, v súvislosti s ktorými je región Provence Alpes Côte d'Azur oprávnený a ktoré boli schválené Európskou komisiou 22. marca 2001.

| (85) | Podľa Francúzska poskytnutá pomoc zodpovedá jasne určenému cieľu všeobecného záujmu: optimalizácia existujúcich infraštruktúr určených na rozvoj činnosti nákladnej dopravy v reakcii na zníženie prepravovanej tonáže a v súvislosti s pracovnými miestami vytvorenými zo strany letiska (20) v oblasti, ktorej sa dotýkala obzvlášť vysoká miera nezamestnanosti. |
| --- | --- |

(85)

Podľa Francúzska poskytnutá pomoc zodpovedá jasne určenému cieľu všeobecného záujmu: optimalizácia existujúcich infraštruktúr určených na rozvoj činnosti nákladnej dopravy v reakcii na zníženie prepravovanej tonáže a v súvislosti s pracovnými miestami vytvorenými zo strany letiska (20) v oblasti, ktorej sa dotýkala obzvlášť vysoká miera nezamestnanosti.

20

| (86) | Francúzsko tvrdí, že príslušná infraštruktúra je potrebná a primeraná tomuto cieľu. Spresňuje, že táto infraštruktúra pozostáva z výstavby obchvatu a okružnej križovatky s cieľom zabezpečiť dopravné toky z hľadiska nárastu premávky, prestavby opustených nákladných terminálov, vytvorenia parkovacích plôch pre lietadlá, ktoré by boli v blízkosti nákladných staníc s cieľom skrátiť čas vybavovania, ako aj zo zväčšenia nákladnej časti letiska určenej, aby sa stala príťažlivejšou. |
| --- | --- |

(86)

Francúzsko tvrdí, že príslušná infraštruktúra je potrebná a primeraná tomuto cieľu. Spresňuje, že táto infraštruktúra pozostáva z výstavby obchvatu a okružnej križovatky s cieľom zabezpečiť dopravné toky z hľadiska nárastu premávky, prestavby opustených nákladných terminálov, vytvorenia parkovacích plôch pre lietadlá, ktoré by boli v blízkosti nákladných staníc s cieľom skrátiť čas vybavovania, ako aj zo zväčšenia nákladnej časti letiska určenej, aby sa stala príťažlivejšou.

| (87) | Francúzsko poukazuje na skutočnosť, že výsledky týkajúce sa dopravy (21) preukazujú, že infraštruktúra zabezpečovala uspokojivé vyhliadky dlhodobého používania a že infraštruktúra je k dispozícii pre všetkých prevádzkovateľov. |
| --- | --- |

(87)

Francúzsko poukazuje na skutočnosť, že výsledky týkajúce sa dopravy (21) preukazujú, že infraštruktúra zabezpečovala uspokojivé vyhliadky dlhodobého používania a že infraštruktúra je k dispozícii pre všetkých prevádzkovateľov.

21

| (88) | Francúzsko napokon tvrdí, že dotácia, ktorá je odôvodnená potrebou rozvoja časti letiska poznačenej štrukturálnymi problémami a ktorá sa obmedzuje na financovanie vo výške 28 % celkových nákladov projektu, nemôže ovplyvniť obchodovanie v rámci Únie. Zdôrazňuje, že financovanie projektu nemožno spochybňovať, hoci spĺňa kritériá oprávnenosti na financovanie z EFRR. Francúzsko poukazuje na skutočnosť, že poskytnuté finančné prostriedky uľahčili cestný prístup k letiskovým infraštruktúram a umožnili odstrániť nedostatky obmedzujúce voľný pohyb tovaru. |
| --- | --- |

(88)

Francúzsko napokon tvrdí, že dotácia, ktorá je odôvodnená potrebou rozvoja časti letiska poznačenej štrukturálnymi problémami a ktorá sa obmedzuje na financovanie vo výške 28 % celkových nákladov projektu, nemôže ovplyvniť obchodovanie v rámci Únie. Zdôrazňuje, že financovanie projektu nemožno spochybňovať, hoci spĺňa kritériá oprávnenosti na financovanie z EFRR. Francúzsko poukazuje na skutočnosť, že poskytnuté finančné prostriedky uľahčili cestný prístup k letiskovým infraštruktúram a umožnili odstrániť nedostatky obmedzujúce voľný pohyb tovaru.

3.1.3.3.   
  Zlučiteľnosť dotácie z 26. júna 2003 na rozšírenie a reštrukturalizáciu letiska

Zlučiteľnosť dotácie z 26. júna 2003 na rozšírenie a reštrukturalizáciu letiska

| (89) | Francúzsko na úvod poznamenáva, že časť dotácie sa vzťahovala na investície týkajúce sa činností, ktoré nemajú hospodársku povahu, a že len zvyšná časť udelenej pomoci, t. j. 888 457,18 EUR, by sa mala považovať za zlučiteľnú s pravidlami stanovenými v ZFEÚ. |
| --- | --- |

(89)

Francúzsko na úvod poznamenáva, že časť dotácie sa vzťahovala na investície týkajúce sa činností, ktoré nemajú hospodársku povahu, a že len zvyšná časť udelenej pomoci, t. j. 888 457,18 EUR, by sa mala považovať za zlučiteľnú s pravidlami stanovenými v ZFEÚ.

| (90) | Francúzsko zdôrazňuje, že táto dotácia zodpovedá jasne určenému cieľu všeobecného záujmu, ktorý sa týka hospodárskeho rozvoja departementov Bouches-du-Rhône a Provence. |
| --- | --- |

(90)

Francúzsko zdôrazňuje, že táto dotácia zodpovedá jasne určenému cieľu všeobecného záujmu, ktorý sa týka hospodárskeho rozvoja departementov Bouches-du-Rhône a Provence.

| (91) | Tvrdí, že príslušné investície boli potrebné a primerané tomuto cieľu, keďže sa zameriavali na zvýšenie počtu pohybov v rámci cestovného poriadku, a to prostredníctvom obnovy dráhy 1, výstavby privádzacích ciest a rýchlych výjazdov. |
| --- | --- |

(91)

Tvrdí, že príslušné investície boli potrebné a primerané tomuto cieľu, keďže sa zameriavali na zvýšenie počtu pohybov v rámci cestovného poriadku, a to prostredníctvom obnovy dráhy 1, výstavby privádzacích ciest a rýchlych výjazdov.

| (92) | Francúzsko tvrdí, že investície boli nevyhnutné na rozšírenie dopravy. Uskutočnené práce tak zvýšili kapacitu dráh na 140 000 komerčných pohybov ročne. Francúzsko však vo svojej odpovedi uvádza ciele týkajúce sa objemu prepravy na úrovni 113 909 pohybov v roku 2015 a 122 449 pohybov v roku 2020. Uskutočnené úpravy tak umožnili vyhnúť sa prácam zameraným na zvyšovanie kapacity na dráhach v nadchádzajúcich desiatich rokoch a pritom podľa Francúzska profitovať z uspokojivých strednodobých vyhliadok používania. |
| --- | --- |

(92)

Francúzsko tvrdí, že investície boli nevyhnutné na rozšírenie dopravy. Uskutočnené práce tak zvýšili kapacitu dráh na 140 000 komerčných pohybov ročne. Francúzsko však vo svojej odpovedi uvádza ciele týkajúce sa objemu prepravy na úrovni 113 909 pohybov v roku 2015 a 122 449 pohybov v roku 2020. Uskutočnené úpravy tak umožnili vyhnúť sa prácam zameraným na zvyšovanie kapacity na dráhach v nadchádzajúcich desiatich rokoch a pritom podľa Francúzska profitovať z uspokojivých strednodobých vyhliadok používania.

| (93) | Francúzsko potvrdzuje, že k infraštruktúre majú prístup všetci používatelia a zdôrazňuje, že jediné komerčné letisko vzdialené do 60 minút cesty je letisko kategórie D, ktoré sa nachádza v Avignone a ktorému letisko Marseille Provence nekonkuruje. Posudzovaná pomoc tak neovplyvňuje obchodovanie v rámci Únie. |
| --- | --- |

(93)

Francúzsko potvrdzuje, že k infraštruktúre majú prístup všetci používatelia a zdôrazňuje, že jediné komerčné letisko vzdialené do 60 minút cesty je letisko kategórie D, ktoré sa nachádza v Avignone a ktorému letisko Marseille Provence nekonkuruje. Posudzovaná pomoc tak neovplyvňuje obchodovanie v rámci Únie.

3.1.3.4.   
  Zlučiteľnosť dotácie z 26. júla 2004 na rozvoj letiska

Zlučiteľnosť dotácie z 26. júla 2004 na rozvoj letiska

| (94) | Francúzsko na úvod poznamenáva, že časť dotácie sa vzťahovala na investície týkajúce sa činností, ktoré nemajú hospodársku povahu, a že len zvyšná časť udelenej pomoci, t. j. 816 535 EUR, by sa mala považovať za zlučiteľnú s pravidlami stanovenými v ZFEÚ. |
| --- | --- |

(94)

Francúzsko na úvod poznamenáva, že časť dotácie sa vzťahovala na investície týkajúce sa činností, ktoré nemajú hospodársku povahu, a že len zvyšná časť udelenej pomoci, t. j. 816 535 EUR, by sa mala považovať za zlučiteľnú s pravidlami stanovenými v ZFEÚ.

| (95) | Francúzsko zdôrazňuje, že táto dotácia zodpovedá jasne určenému cieľu všeobecného záujmu, ktorý sa týka rozvoja územia metropoly Marseille a jej regiónu, pričom sa opiera o konsolidáciu vnútroštátnej dopravy a rozvoj medzinárodnej dopravy na letisku Marseille Provence, ako aj o železničné pripojenie. |
| --- | --- |

(95)

Francúzsko zdôrazňuje, že táto dotácia zodpovedá jasne určenému cieľu všeobecného záujmu, ktorý sa týka rozvoja územia metropoly Marseille a jej regiónu, pričom sa opiera o konsolidáciu vnútroštátnej dopravy a rozvoj medzinárodnej dopravy na letisku Marseille Provence, ako aj o železničné pripojenie.

| (96) | Francúzsko uvádza, že uskutočnené práce, t. j. rozšírenie kapacity haly 1 a jej modernizácia v súlade s medzinárodnými normami, optimalizácia dráhy 1 a rekonštrukcia dráhy 2, ako aj výstavba železničnej stanice umožňujúcej prístup TGV, boli nevyhnutné na uskutočnenie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(96)

Francúzsko uvádza, že uskutočnené práce, t. j. rozšírenie kapacity haly 1 a jej modernizácia v súlade s medzinárodnými normami, optimalizácia dráhy 1 a rekonštrukcia dráhy 2, ako aj výstavba železničnej stanice umožňujúcej prístup TGV, boli nevyhnutné na uskutočnenie tohto cieľa.

| (97) | Francúzsko tvrdí, že vývoj skutočnej osobnej dopravy preukazuje, že tieto zariadenia sú zárukou uspokojivých vyhliadok dlhodobého používania. Dodáva, že zamýšľaná realizácia železničného spojenia môže len posilniť využívanie letiska. |
| --- | --- |

(97)

Francúzsko tvrdí, že vývoj skutočnej osobnej dopravy preukazuje, že tieto zariadenia sú zárukou uspokojivých vyhliadok dlhodobého používania. Dodáva, že zamýšľaná realizácia železničného spojenia môže len posilniť využívanie letiska.

| (98) | Podľa Francúzska je infraštruktúra dostupná pre všetkých používateľov bez akejkoľvek diskriminácie. Zdôrazňuje, že rozdelenie hál medzi vnútroštátne lety, lety v rámci schengenského priestoru a medzinárodné lety je potrebné v záujme dobrého riadenia tokov cestujúcich v súlade s pravidlami týkajúcimi sa hraničnej kontroly a že umiestnenie letov na jeden alebo druhý terminál nemení nič na skutočnosti, že všetky spoločnosti majú voľný prístup do obidvoch terminálov v závislosti od letov, ktoré prevádzkujú. |
| --- | --- |

(98)

Podľa Francúzska je infraštruktúra dostupná pre všetkých používateľov bez akejkoľvek diskriminácie. Zdôrazňuje, že rozdelenie hál medzi vnútroštátne lety, lety v rámci schengenského priestoru a medzinárodné lety je potrebné v záujme dobrého riadenia tokov cestujúcich v súlade s pravidlami týkajúcimi sa hraničnej kontroly a že umiestnenie letov na jeden alebo druhý terminál nemení nič na skutočnosti, že všetky spoločnosti majú voľný prístup do obidvoch terminálov v závislosti od letov, ktoré prevádzkujú.

| (99) | Francúzsko pripomína, že podľa jeho odhadov uskutočnené práce neovplyvňujú obchodovanie v rámci Únie vzhľadom na to, že v tej istej oblasti pôsobnosti sa nenachádza letisko rovnakej kategórie, a navyše zdôrazňuje, že investície, ktorých sa týkala dotácia z 26. júla 2004, neboli priamo určené na zvýšenie kapacity letiska. |
| --- | --- |

(99)

Francúzsko pripomína, že podľa jeho odhadov uskutočnené práce neovplyvňujú obchodovanie v rámci Únie vzhľadom na to, že v tej istej oblasti pôsobnosti sa nenachádza letisko rovnakej kategórie, a navyše zdôrazňuje, že investície, ktorých sa týkala dotácia z 26. júla 2004, neboli priamo určené na zvýšenie kapacity letiska.

| (100) | Francúzsko tvrdí, že podmienky udelenia posudzovanej dotácie boli v súlade so zásadou proporcionality (22). Pripomína, že záväzok verejných orgánov sa obmedzoval na 1 milión EUR na obdobie troch rokov. |
| --- | --- |

(100)

Francúzsko tvrdí, že podmienky udelenia posudzovanej dotácie boli v súlade so zásadou proporcionality (22). Pripomína, že záväzok verejných orgánov sa obmedzoval na 1 milión EUR na obdobie troch rokov.

22

3.2.   TEST OBOZRETNÉHO HOSPODÁRSKEHO SUBJEKTU V TRHOVOM HOSPODÁRSTVE UPLATNENÝ NA TERMINÁL MP2

TEST OBOZRETNÉHO HOSPODÁRSKEHO SUBJEKTU V TRHOVOM HOSPODÁRSTVE UPLATNENÝ NA TERMINÁL MP2

| (101) | Francúzsko poukazuje na neopodstatnenosť kritiky spoločnosti PwC, na základe ktorej odpočítanie pro rata investičnej dotácie v rámci amortizácie infraštruktúr terminálu mp2 skresľuje výsledky testu obozretného hospodárskeho subjektu v trhovom hospodárstve. Na základe platných účtovných pravidiel je Francúzsko povinné odpočítať dotácie na vybavenie, ktoré sa majú vyúčtovať v nasledujúcich rozpočtových rokoch, od čistých účtovných hodnôt nehnuteľného majetku. Nakladanie s dotáciami bolo navyše jednotné v prípade terminálov mp1 a mp2, pričom na obidva bola udelená dotácia vo výške 30 % nákladov na práce v rámci terminálu. Zohľadnenie hrubých tokov v základe nákladov v rámci sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich by napokon viedlo prevádzkovateľa k tomu, že by používateľom fakturoval náklady, ktoré mu v skutočnosti nevznikli. V širšom kontexte sa Francúzsko po tom, ako dospelo k záveru, že dotácia prijatá od Conseil général bola zlučiteľná s francúzskym právom a právom Únie, domnieva, že CCIMP sa správala ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve tým, že do obchodného plánu nezaúčtovala výnosy z nákladov, o ktorých vedela, že jej nevzniknú. |
| --- | --- |

(101)

Francúzsko poukazuje na neopodstatnenosť kritiky spoločnosti PwC, na základe ktorej odpočítanie pro rata investičnej dotácie v rámci amortizácie infraštruktúr terminálu mp2 skresľuje výsledky testu obozretného hospodárskeho subjektu v trhovom hospodárstve. Na základe platných účtovných pravidiel je Francúzsko povinné odpočítať dotácie na vybavenie, ktoré sa majú vyúčtovať v nasledujúcich rozpočtových rokoch, od čistých účtovných hodnôt nehnuteľného majetku. Nakladanie s dotáciami bolo navyše jednotné v prípade terminálov mp1 a mp2, pričom na obidva bola udelená dotácia vo výške 30 % nákladov na práce v rámci terminálu. Zohľadnenie hrubých tokov v základe nákladov v rámci sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich by napokon viedlo prevádzkovateľa k tomu, že by používateľom fakturoval náklady, ktoré mu v skutočnosti nevznikli. V širšom kontexte sa Francúzsko po tom, ako dospelo k záveru, že dotácia prijatá od Conseil général bola zlučiteľná s francúzskym právom a právom Únie, domnieva, že CCIMP sa správala ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve tým, že do obchodného plánu nezaúčtovala výnosy z nákladov, o ktorých vedela, že jej nevzniknú.

pro rata

| (102) | Pokiaľ ide o doplnenie sumy čistej účtovnej hodnoty investícií realizovaných v priebehu určitého obdobia v rámci zohľadnených finančných tokov do obchodného plánu, Francúzsko zdôrazňuje, že do účtovného vyjadrenia premietne výlučne ustanovenia špecifikácie koncesnej zmluvy z roku 1987. Francúzsko tvrdí, že tento druh ustanovenia je typický pre koncesné zmluvy a jeho cieľom je zohľadniť príslušné trvania investičného projektu a koncesnej zmluvy. |
| --- | --- |

(102)

Pokiaľ ide o doplnenie sumy čistej účtovnej hodnoty investícií realizovaných v priebehu určitého obdobia v rámci zohľadnených finančných tokov do obchodného plánu, Francúzsko zdôrazňuje, že do účtovného vyjadrenia premietne výlučne ustanovenia špecifikácie koncesnej zmluvy z roku 1987. Francúzsko tvrdí, že tento druh ustanovenia je typický pre koncesné zmluvy a jeho cieľom je zohľadniť príslušné trvania investičného projektu a koncesnej zmluvy.

| (103) | S cieľom odôvodniť hodnotu 7,5 %, odpočítanú s tým, že odráža vážený priemer nákladov na kapitál, Francúzsko tvrdí, že je v súlade s priemerným odhadom váženého priemeru nákladov na kapitál francúzskych letísk (23), aj keď je mierne vyššia z dôvodu regulovanej letiskovej sféry a z toho dôvodu, že odhad sa uskutočnil v období (2004), ktoré predchádzalo odhadom uvedeným v odkaze. Francúzsko zdôrazňuje, že spoločnosť Mazars uvádza vo svojej štúdii rovnakú hypotézu ohľadne váženého priemeru nákladov na kapitál ako prevádzkovateľ letiska Marseille-Provence. |
| --- | --- |

(103)

S cieľom odôvodniť hodnotu 7,5 %, odpočítanú s tým, že odráža vážený priemer nákladov na kapitál, Francúzsko tvrdí, že je v súlade s priemerným odhadom váženého priemeru nákladov na kapitál francúzskych letísk (23), aj keď je mierne vyššia z dôvodu regulovanej letiskovej sféry a z toho dôvodu, že odhad sa uskutočnil v období (2004), ktoré predchádzalo odhadom uvedeným v odkaze. Francúzsko zdôrazňuje, že spoločnosť Mazars uvádza vo svojej štúdii rovnakú hypotézu ohľadne váženého priemeru nákladov na kapitál ako prevádzkovateľ letiska Marseille-Provence.

23

| (104) | Francúzsko uvádza že Komisia nesprávne poukázala na nezvýšenie prevádzkových nákladov spojených s modulačnými opatreniami z dôvodu všeobecného záujmu (podpora zameraná na vytváranie nových liniek), keďže tieto modulácie sa síce nezohľadnili v nákladoch, ale zohľadnili sa v znížení pristávacích poplatkov, poplatkov za svetelné návestidlá a za parkovanie, a to vo všetkých skúmaných prípadoch. Francúzsko dodáva, že tieto modulácie využili používatelia terminálu mp2, ako aj používatelia terminálu mp1 a že z ich zavedenia v rokoch 2005 – 2010 vyplýva kumulatívny výkaz týkajúci sa schválených úľav rovnovážne rozdelených medzi oba terminály ([...]* milión EUR pre terminál mp1 a [...]* milión EUR pre terminál mp2). Francúzsko zároveň predložilo obchodný plán uskutočnený a posteriori na roky 2005 – 2010, čím podložilo skutočnosť, že obchodné plány predložené v septembri 2005 a máji 2006 sa opierali o predbežné údaje blízke skutočným údajom a že sa zdá, že ziskovosť terminálu mp2 je vyššia ako ziskovosť plánovaná v čase investičného rozhodnutia. |
| --- | --- |

(104)

Francúzsko uvádza že Komisia nesprávne poukázala na nezvýšenie prevádzkových nákladov spojených s modulačnými opatreniami z dôvodu všeobecného záujmu (podpora zameraná na vytváranie nových liniek), keďže tieto modulácie sa síce nezohľadnili v nákladoch, ale zohľadnili sa v znížení pristávacích poplatkov, poplatkov za svetelné návestidlá a za parkovanie, a to vo všetkých skúmaných prípadoch. Francúzsko dodáva, že tieto modulácie využili používatelia terminálu mp2, ako aj používatelia terminálu mp1 a že z ich zavedenia v rokoch 2005 – 2010 vyplýva kumulatívny výkaz týkajúci sa schválených úľav rovnovážne rozdelených medzi oba terminály ([...]* milión EUR pre terminál mp1 a [...]* milión EUR pre terminál mp2). Francúzsko zároveň predložilo obchodný plán uskutočnený a posteriori na roky 2005 – 2010, čím podložilo skutočnosť, že obchodné plány predložené v septembri 2005 a máji 2006 sa opierali o predbežné údaje blízke skutočným údajom a že sa zdá, že ziskovosť terminálu mp2 je vyššia ako ziskovosť plánovaná v čase investičného rozhodnutia.

posteriori

3.3.   PRÍSPEVOK NA PREVÁDZKU UDELENÝ CCIMP

PRÍSPEVOK NA PREVÁDZKU UDELENÝ CCIMP

| (105) | Pokiaľ ide o príspevky vo výške [...]* miliónov EUR vyplatené verejnými orgánmi v prospech CCIMP, Francúzsko tvrdí, že nepredstavujú dotácie na prevádzku, ale protihodnotu za služby poskytnuté hlavnou správou CCIMP letisku Marseille-Provence. Francúzsko vysvetľuje, že vzhľadom na oddelenie účtov letiskovej správy CCI od účtov jej iných útvarov sumy, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia, zodpovedajú refakturáciám spojeným so službami poskytnutými hlavnou správou letisku, a tak predstavujú príspevky zodpovedajúce službám vyúčtovaným za roky 2001 – 2010. |
| --- | --- |

(105)

Pokiaľ ide o príspevky vo výške [...]* miliónov EUR vyplatené verejnými orgánmi v prospech CCIMP, Francúzsko tvrdí, že nepredstavujú dotácie na prevádzku, ale protihodnotu za služby poskytnuté hlavnou správou CCIMP letisku Marseille-Provence. Francúzsko vysvetľuje, že vzhľadom na oddelenie účtov letiskovej správy CCI od účtov jej iných útvarov sumy, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia, zodpovedajú refakturáciám spojeným so službami poskytnutými hlavnou správou letisku, a tak predstavujú príspevky zodpovedajúce službám vyúčtovaným za roky 2001 – 2010.

| (106) | Francúzsko zdôrazňuje, že vyhlásením audítora CCIMP sa potvrdzuje neexistencia finančných tokov zo strany ústredných útvarov CCIMP určených letisku Marseille-Provence. |
| --- | --- |

(106)

Francúzsko zdôrazňuje, že vyhlásením audítora CCIMP sa potvrdzuje neexistencia finančných tokov zo strany ústredných útvarov CCIMP určených letisku Marseille-Provence.

| (107) | Francúzsko zároveň vysvetlilo fungovanie systému letiskovej dane s cieľom vylúčiť prípadnú existenciu štátnej pomoci, ktorá sa spája s týmto mechanizmom. Francúzsko pripomína, že letisková daň je stanovená v článku 1609w všeobecného daňového zákonníka, v ktorom sa uvádza, že príslušná daň sa vyberá od verejných alebo súkromných subjektov prevádzkujúcich letiská, že je povinný ju zaplatiť každý verejný letecký dopravný podnik a že je určená výlučne na náhradu nákladov vynaložených prevádzkovateľmi letiska na verejné úlohy, napríklad bezpečnostné služby, protipožiarnu ochranu a záchrana, prevenciu nebezpečenstiev zrážky s vtákmi, ako aj ochranné služby. Francúzsko ďalej spresňuje, že výška letiskovej dane sa určuje ročne, osobitne pre každé letisko, na základe zabezpečených služieb podľa platných právnych predpisov a predbežného vývoja údajov týkajúcich sa dopravy, nákladov a iných produktov prevádzkovateľa. Prevádzkovatelia letísk v tomto zmysle vypracujú ročný výkaz o nákladoch a objeme dopravy, ktorý predložia miestnym správam bezpečnosti civilného letectva na schválenie. Sadzby sa počítajú na úrovni ústrednej správy generálneho riaditeľstva civilného letectva, pričom sa zohľadňujú výsledky nazbierané za predchádzajúce roky. |
| --- | --- |

(107)

Francúzsko zároveň vysvetlilo fungovanie systému letiskovej dane s cieľom vylúčiť prípadnú existenciu štátnej pomoci, ktorá sa spája s týmto mechanizmom. Francúzsko pripomína, že letisková daň je stanovená v článku 1609w všeobecného daňového zákonníka, v ktorom sa uvádza, že príslušná daň sa vyberá od verejných alebo súkromných subjektov prevádzkujúcich letiská, že je povinný ju zaplatiť každý verejný letecký dopravný podnik a že je určená výlučne na náhradu nákladov vynaložených prevádzkovateľmi letiska na verejné úlohy, napríklad bezpečnostné služby, protipožiarnu ochranu a záchrana, prevenciu nebezpečenstiev zrážky s vtákmi, ako aj ochranné služby. Francúzsko ďalej spresňuje, že výška letiskovej dane sa určuje ročne, osobitne pre každé letisko, na základe zabezpečených služieb podľa platných právnych predpisov a predbežného vývoja údajov týkajúcich sa dopravy, nákladov a iných produktov prevádzkovateľa. Prevádzkovatelia letísk v tomto zmysle vypracujú ročný výkaz o nákladoch a objeme dopravy, ktorý predložia miestnym správam bezpečnosti civilného letectva na schválenie. Sadzby sa počítajú na úrovni ústrednej správy generálneho riaditeľstva civilného letectva, pričom sa zohľadňujú výsledky nazbierané za predchádzajúce roky.

| (108) | Francúzsko vyvracia tvrdenie, podľa ktorého by tento mechanizmus mohol zahŕňať prvky štátnej pomoci. Francúzsko v prvom rade zdôrazňuje, že tento nástroj je všeobecný a uplatňuje sa na všetky francúzske letiská na základe rovnakých pravidiel. |
| --- | --- |

(108)

Francúzsko vyvracia tvrdenie, podľa ktorého by tento mechanizmus mohol zahŕňať prvky štátnej pomoci. Francúzsko v prvom rade zdôrazňuje, že tento nástroj je všeobecný a uplatňuje sa na všetky francúzske letiská na základe rovnakých pravidiel.

| (109) | Ďalej spresňuje, že vzhľadom na skutočnosť, že sadzba dane je stanovená na základe predbežných údajov týkajúcich sa nákladov a objemu dopravy, prispôsobenie príjmov nákladom nemôže byť v rámci jedného roka bezchybné, ale popiera, že by mohlo dôjsť k nadmernej kompenzácii. |
| --- | --- |

(109)

Ďalej spresňuje, že vzhľadom na skutočnosť, že sadzba dane je stanovená na základe predbežných údajov týkajúcich sa nákladov a objemu dopravy, prispôsobenie príjmov nákladom nemôže byť v rámci jedného roka bezchybné, ale popiera, že by mohlo dôjsť k nadmernej kompenzácii.

| (110) | V tomto zmysle Francúzsko pripomína, že prevádzkovateľom letiska sa vynaložené náklady uhradia a posteriori na základe dotácií na amortizáciu a že hneď, ako sa zistí kladný zostatok, prevedie sa na kumulované účty budúcich rokov a je ovplyvnený finančnými nákladmi, ktoré hradí prevádzkovateľ, a v nasledujúcom roku povedie k úprave sadzby. Francúzsko spresňuje, že systém letiskovej dane je z celkového hľadiska už niekoľko rokov stratový (do výšky približne 110 miliónov EUR na konci roku 2010), v dôsledku čoho jedna časť výdavkov na ochranu a bezpečnosť vynaložených letiskami nebude nahradená, pričom táto časť bola ovplyvnená finančnými nákladmi, ktoré hradí štát. Francúzsko zdôrazňuje, že pri zvýšení sadzieb a posteriori je nutné zohľadniť vplyv na letecké spoločnosti, čo vylučuje príliš rýchle vyrovnanie. |
| --- | --- |

(110)

V tomto zmysle Francúzsko pripomína, že prevádzkovateľom letiska sa vynaložené náklady uhradia a posteriori na základe dotácií na amortizáciu a že hneď, ako sa zistí kladný zostatok, prevedie sa na kumulované účty budúcich rokov a je ovplyvnený finančnými nákladmi, ktoré hradí prevádzkovateľ, a v nasledujúcom roku povedie k úprave sadzby. Francúzsko spresňuje, že systém letiskovej dane je z celkového hľadiska už niekoľko rokov stratový (do výšky približne 110 miliónov EUR na konci roku 2010), v dôsledku čoho jedna časť výdavkov na ochranu a bezpečnosť vynaložených letiskami nebude nahradená, pričom táto časť bola ovplyvnená finančnými nákladmi, ktoré hradí štát. Francúzsko zdôrazňuje, že pri zvýšení sadzieb a posteriori je nutné zohľadniť vplyv na letecké spoločnosti, čo vylučuje príliš rýchle vyrovnanie.

posteriori

posteriori

| (111) | Francúzsko napokon spomína nulovací mechanizmus v prípade zmeny riadiaceho orgánu letiska, na základe ktorého musí prevádzkovateľ uhradiť prípadný kladný zostatok na konci svojho mandátu. |
| --- | --- |

(111)

Francúzsko napokon spomína nulovací mechanizmus v prípade zmeny riadiaceho orgánu letiska, na základe ktorého musí prevádzkovateľ uhradiť prípadný kladný zostatok na konci svojho mandátu.

| (112) | Pokiaľ ide o letisko Marseille Provence, Francúzsko spresňuje, že strata kumulovaná zo systému letiskovej dane predstavovala 2,7 milióna EUR na konci roku 2000, že rovnováha sa opätovne dosiahla v roku 2010 vďaka sadzbe dane stanovenej na úrovni 8,20 EUR a že sadzba z roku 2011 sa znížila (7,774 EUR), aby sa nevytváral prebytok. |
| --- | --- |

(112)

Pokiaľ ide o letisko Marseille Provence, Francúzsko spresňuje, že strata kumulovaná zo systému letiskovej dane predstavovala 2,7 milióna EUR na konci roku 2000, že rovnováha sa opätovne dosiahla v roku 2010 vďaka sadzbe dane stanovenej na úrovni 8,20 EUR a že sadzba z roku 2011 sa znížila (7,774 EUR), aby sa nevytváral prebytok.

3.4.   STANOVENIE POPLATKU ZA ODBAVENIE CESTUJÚCICH NA TERMINÁLOCH MP1 A MP2

STANOVENIE POPLATKU ZA ODBAVENIE CESTUJÚCICH NA TERMINÁLOCH MP1 A MP2

| (113) | Francúzsko tvrdí, že diferenciácia sadzieb medzi terminálom mp1 a mp2 je v súlade s ustanoveniami smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/12/ES (24), a pripomína, že terminál mp2 je otvorený pre všetky letecké spoločnosti. Spresňuje, že rozdiel v sadzbách medzi terminálom mp1 a mp2 spočíva v príslušnom rozdiele v nákladoch medzi činnosťami týkajúcimi sa cestujúcich v týchto termináloch. Francúzsko zdôrazňuje, že vo svojom rozhodnutí z 26. júla 2011 Štátna rada pripustila, že sadzby stanovené pre terminál mp1 boli platné, čím mimochodom podporila platnosť pravidiel účtovného rozdelenia nákladov a príjmov medzi terminály mp1 a mp2. Francúzsko napokon poukazuje na to, že na základe zásady „jednotnej pokladnice“, ktorá sa uplatňuje na letisko Marseille Provence, rozdiel medzi nákladmi spojenými s poplatkom za odbavenie cestujúcich a sadzbou tohto poplatku je tvorený prostriedkami z činností prebiehajúcich na letisku, ktoré nesúvisia s leteckými službami príslušného terminálu, ktoré obozretný subjekt zohľadní pri stanovovaní sadzieb uplatniteľných v termináli. |
| --- | --- |

(113)

Francúzsko tvrdí, že diferenciácia sadzieb medzi terminálom mp1 a mp2 je v súlade s ustanoveniami smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/12/ES (24), a pripomína, že terminál mp2 je otvorený pre všetky letecké spoločnosti. Spresňuje, že rozdiel v sadzbách medzi terminálom mp1 a mp2 spočíva v príslušnom rozdiele v nákladoch medzi činnosťami týkajúcimi sa cestujúcich v týchto termináloch. Francúzsko zdôrazňuje, že vo svojom rozhodnutí z 26. júla 2011 Štátna rada pripustila, že sadzby stanovené pre terminál mp1 boli platné, čím mimochodom podporila platnosť pravidiel účtovného rozdelenia nákladov a príjmov medzi terminály mp1 a mp2. Francúzsko napokon poukazuje na to, že na základe zásady „jednotnej pokladnice“, ktorá sa uplatňuje na letisko Marseille Provence, rozdiel medzi nákladmi spojenými s poplatkom za odbavenie cestujúcich a sadzbou tohto poplatku je tvorený prostriedkami z činností prebiehajúcich na letisku, ktoré nesúvisia s leteckými službami príslušného terminálu, ktoré obozretný subjekt zohľadní pri stanovovaní sadzieb uplatniteľných v termináli.

24

| (114) | Francúzsko namieta, že CCIMP nezohľadnila skutočnosť, že dodatočné náklady sa priamo týkali uvedenia do prevádzky a prevádzkovania terminálu mp2. Tvrdí, že vzhľadom na skutočnosť, že terminály sú od seba geograficky oddelené, je možné oddeliť všetky potrebné investície určené na terminál mp2, t. j. 8,95 milióna EUR. Francúzsko pripomína, že štruktúra nákladov letiska sa skladá predovšetkým z fixných nákladov. |
| --- | --- |

(114)

Francúzsko namieta, že CCIMP nezohľadnila skutočnosť, že dodatočné náklady sa priamo týkali uvedenia do prevádzky a prevádzkovania terminálu mp2. Tvrdí, že vzhľadom na skutočnosť, že terminály sú od seba geograficky oddelené, je možné oddeliť všetky potrebné investície určené na terminál mp2, t. j. 8,95 milióna EUR. Francúzsko pripomína, že štruktúra nákladov letiska sa skladá predovšetkým z fixných nákladov.

| (115) | Francúzsko ďalej podrobne uvádza prvky, ktoré viedli k stanoveniu nákladov na prevádzku pripísaných terminálu mp2:






  — | keďže terminál mp2 predstavuje len 8,9 % celkovej letiskovej plochy, predstavuje len 9,8 % z celkovej položky „dane a poistné“, |
| --- | --- | --- |

(115)

Francúzsko ďalej podrobne uvádza prvky, ktoré viedli k stanoveniu nákladov na prevádzku pripísaných terminálu mp2:

—

keďže terminál mp2 predstavuje len 8,9 % celkovej letiskovej plochy, predstavuje len 9,8 % z celkovej položky „dane a poistné“,

| — | keďže náklady na údržbu a starostlivosť sa týkajú najmä opravy mechanických častí, ako sú výťahy, pohyblivé chodníky a pohyblivé schody, terminál so zjednodušenými službami, v ktorom sa nenachádzajú pohyblivé chodníky ani pohyblivé schody, predstavuje len 5 % položky výdavkov „údržba a starostlivosť“, |
| --- | --- |

—

keďže náklady na údržbu a starostlivosť sa týkajú najmä opravy mechanických častí, ako sú výťahy, pohyblivé chodníky a pohyblivé schody, terminál so zjednodušenými službami, v ktorom sa nenachádzajú pohyblivé chodníky ani pohyblivé schody, predstavuje len 5 % položky výdavkov „údržba a starostlivosť“,

| — | nový a lepšie izolovaný terminál mp2 s výrazne nižším stropom v porovnaní s terminálom mp1, ktorý predstavuje 8,9 % plochy terminálov na letisku, predstavuje len 8,6 % výdavkov na „kvapaliny“ (energiu), |
| --- | --- |

—

nový a lepšie izolovaný terminál mp2 s výrazne nižším stropom v porovnaní s terminálom mp1, ktorý predstavuje 8,9 % plochy terminálov na letisku, predstavuje len 8,6 % výdavkov na „kvapaliny“ (energiu),

| — | náklady na upratovanie pridelené mp2 dosahujú výšku 7,8 %, pričom sa berie do úvahy pomerný podiel obsadenej plochy (t. j. 8,9 %), podlahová krytina (dlažba v termináli mp2, koberec v termináli mp1), frekvencia rovnakého spôsobu upratovania v obidvoch termináloch, |
| --- | --- |

—

náklady na upratovanie pridelené mp2 dosahujú výšku 7,8 %, pričom sa berie do úvahy pomerný podiel obsadenej plochy (t. j. 8,9 %), podlahová krytina (dlažba v termináli mp2, koberec v termináli mp1), frekvencia rovnakého spôsobu upratovania v obidvoch termináloch,

| — | zriadenie terminálu mp2 si nevyžaduje žiadne dodatočné výdavky na personál okrem prijatia zamestnanca na pozíciu koordinátora letiska v roku 2007, prijatia zamestnanca na pozíciu koordinátora prevádzky a prijatia zamestnancov do informačnej kancelárie v roku 2010, čo sa zohľadňuje v tabuľke vypracovanej Francúzskom, ktoré vo svojej odpovedi zároveň podrobne opísalo metódu, ktorú použilo na rozdelenie výdavkov na prevádzku medzi dvomi terminálmi. |
| --- | --- |

—

zriadenie terminálu mp2 si nevyžaduje žiadne dodatočné výdavky na personál okrem prijatia zamestnanca na pozíciu koordinátora letiska v roku 2007, prijatia zamestnanca na pozíciu koordinátora prevádzky a prijatia zamestnancov do informačnej kancelárie v roku 2010, čo sa zohľadňuje v tabuľke vypracovanej Francúzskom, ktoré vo svojej odpovedi zároveň podrobne opísalo metódu, ktorú použilo na rozdelenie výdavkov na prevádzku medzi dvomi terminálmi.

| (116) | Francúzsko tak poukazuje na skutočnosť, že vzhľadom na to, že náklady boli pridelené na prevádzku s nezmeneným počtom zamestnancov, náklady pridelené terminálu mp2 predstavujú aj úspory pre terminál mp1, pokiaľ ide o poplatok za odbavenie cestujúcich. Francúzsko okrem toho zdôrazňuje, že náklady pridelené terminálu mp2 zodpovedajú dodatočným nákladom, ktoré by vznikli terminálu mp1 v prípade, že by druhý terminál nebol vybudovaný (príloha 44 a príloha 25). |
| --- | --- |

(116)

Francúzsko tak poukazuje na skutočnosť, že vzhľadom na to, že náklady boli pridelené na prevádzku s nezmeneným počtom zamestnancov, náklady pridelené terminálu mp2 predstavujú aj úspory pre terminál mp1, pokiaľ ide o poplatok za odbavenie cestujúcich. Francúzsko okrem toho zdôrazňuje, že náklady pridelené terminálu mp2 zodpovedajú dodatočným nákladom, ktoré by vznikli terminálu mp1 v prípade, že by druhý terminál nebol vybudovaný (príloha 44 a príloha 25).

| (117) | Francúzsko zároveň spochybňuje záver spoločnosti PwC, podľa ktorého investície nepriamo poskytnuté v prospech terminálov musia byť nepriame, a podrobne opisuje investície nesúvisiace s poplatkom za odbavenie cestujúcich a ich zohľadnenie z účtovníckeho hľadiska (investície zamerané na budovy mimo terminálov, z ktorých plynú oddelené príjmy z nájmu, príležitostné investície na nahradenie zastaraných zariadení pridelené špecializovaným analytickým strediskám, investície na správu ciest, na informačné technológie a na nástupný most započítané špecializovanému analytickému stredisku a prípadne zahrnuté do podielu všeobecných nákladov). Francúzsko ďalej spochybňuje argument spoločnosti PwC, na základe ktorého by sa malo 10 % amortizácie terminálu mp1 pripísať terminálu mp2, keďže cestujúci terminálu mp2 by mohli využívať zariadenia terminálu mp1. Tvrdí, že jasným oddelením infraštruktúr v rámci letiska sa toto používanie stáva veľmi málo pravdepodobným, že by to malo vplyv na plochu zodpovedajúcu celkovej ploche terminálu mp2 a že by sa v dôsledku toho musel prideliť rovnaký podiel obchodných príjmov terminálu mp1 v prospech terminálu mp2, t. j. marža hlavného terminálu by sa znížila o [...]* miliónov EUR. |
| --- | --- |

(117)

Francúzsko zároveň spochybňuje záver spoločnosti PwC, podľa ktorého investície nepriamo poskytnuté v prospech terminálov musia byť nepriame, a podrobne opisuje investície nesúvisiace s poplatkom za odbavenie cestujúcich a ich zohľadnenie z účtovníckeho hľadiska (investície zamerané na budovy mimo terminálov, z ktorých plynú oddelené príjmy z nájmu, príležitostné investície na nahradenie zastaraných zariadení pridelené špecializovaným analytickým strediskám, investície na správu ciest, na informačné technológie a na nástupný most započítané špecializovanému analytickému stredisku a prípadne zahrnuté do podielu všeobecných nákladov). Francúzsko ďalej spochybňuje argument spoločnosti PwC, na základe ktorého by sa malo 10 % amortizácie terminálu mp1 pripísať terminálu mp2, keďže cestujúci terminálu mp2 by mohli využívať zariadenia terminálu mp1. Tvrdí, že jasným oddelením infraštruktúr v rámci letiska sa toto používanie stáva veľmi málo pravdepodobným, že by to malo vplyv na plochu zodpovedajúcu celkovej ploche terminálu mp2 a že by sa v dôsledku toho musel prideliť rovnaký podiel obchodných príjmov terminálu mp1 v prospech terminálu mp2, t. j. marža hlavného terminálu by sa znížila o [...]* miliónov EUR.

| (118) | Francúzsko navyše zdôrazňuje, že hypotézy týkajúce sa objemu dopravy, ktorý spoločnosť PwC zohľadnila vo svojich správach za roky 2006 a 2007, sa opierajú o odhady vyčíslené v obchodnom pláne z novembra 2004 a nezohľadňujú aktualizované zníženie údajov týkajúcich sa dopravy zahrnutých do obchodných plánov zo septembra 2005 a z mája 2006, ktoré vyplynuli z rozhodnutia spoločnosti Air France nepresunúť do terminálu mp2 svoje pravidelné vnútroštátne linky a odloženia rozhodnutia otvoriť nový terminál o šesť mesiacov, v dôsledku čoho sa výrazne znížil objem dopravy v rokoch 2006 a 2007. Francúzsko spochybňuje konštatovanie uvedené v správe spoločnosti PwC, ktoré sa týka „kanibalizácie“ prepravy v termináli m1 zo strany terminálu m2. V tomto zmysle zdôrazňuje, že spoločnosť Air France napokon neuskutočnila projekt zameraný na presunutie pravidelných vnútroštátnych letov na letisko Orly na terminál mp2 a že objem dopravy spoločnosti Air France do oboch destinácií, ktoré boli predmetom konkurenčných liniek prevádzkovaných spoločnosťou Ryanair z terminálu mp2 od roku 2009, zostal v rokoch 2008 – 2011 stabilný v súvislosti s obidvomi destináciami,. |
| --- | --- |

(118)

Francúzsko navyše zdôrazňuje, že hypotézy týkajúce sa objemu dopravy, ktorý spoločnosť PwC zohľadnila vo svojich správach za roky 2006 a 2007, sa opierajú o odhady vyčíslené v obchodnom pláne z novembra 2004 a nezohľadňujú aktualizované zníženie údajov týkajúcich sa dopravy zahrnutých do obchodných plánov zo septembra 2005 a z mája 2006, ktoré vyplynuli z rozhodnutia spoločnosti Air France nepresunúť do terminálu mp2 svoje pravidelné vnútroštátne linky a odloženia rozhodnutia otvoriť nový terminál o šesť mesiacov, v dôsledku čoho sa výrazne znížil objem dopravy v rokoch 2006 a 2007. Francúzsko spochybňuje konštatovanie uvedené v správe spoločnosti PwC, ktoré sa týka „kanibalizácie“ prepravy v termináli m1 zo strany terminálu m2. V tomto zmysle zdôrazňuje, že spoločnosť Air France napokon neuskutočnila projekt zameraný na presunutie pravidelných vnútroštátnych letov na letisko Orly na terminál mp2 a že objem dopravy spoločnosti Air France do oboch destinácií, ktoré boli predmetom konkurenčných liniek prevádzkovaných spoločnosťou Ryanair z terminálu mp2 od roku 2009, zostal v rokoch 2008 – 2011 stabilný v súvislosti s obidvomi destináciami,.

| (119) | Francúzsko tvrdí, že vzhľadom na neopodstatnenosť argumentov spoločnosti PwC nie je sadzba vo výške 3,84 EUR na cestujúceho opodstatnená, a zdôrazňuje, že je vyššia ako sadzba účtovaná v termináli mp1 v roku 2007. |
| --- | --- |

(119)

Francúzsko tvrdí, že vzhľadom na neopodstatnenosť argumentov spoločnosti PwC nie je sadzba vo výške 3,84 EUR na cestujúceho opodstatnená, a zdôrazňuje, že je vyššia ako sadzba účtovaná v termináli mp1 v roku 2007.

| (120) | Francúzsko pripomína, že v dôsledku toho, že Štátna rada zrušila sadzby účtované v termináli mp1 v rokoch 2006, 2007 a 2008 a sadzby účtované v termináli mp1 v roku 2008, prevádzkovateľ letiska stanovil nové sadzby pre každý terminál. Odôvodnenie zvýšenia sadzieb v termináli mp2 vyplýva z požiadavky uloženej regulačným orgánom (ministri poverení otázkami hospodárstva a civilného letectva) priradiť tomuto jedinému terminálu zmluvné náklady na reklamu spoločnosti AMS, a to bez toho, aby sa prehodnotil mechanizmus rozdelenia nákladov medzi terminály. |
| --- | --- |

(120)

Francúzsko pripomína, že v dôsledku toho, že Štátna rada zrušila sadzby účtované v termináli mp1 v rokoch 2006, 2007 a 2008 a sadzby účtované v termináli mp1 v roku 2008, prevádzkovateľ letiska stanovil nové sadzby pre každý terminál. Odôvodnenie zvýšenia sadzieb v termináli mp2 vyplýva z požiadavky uloženej regulačným orgánom (ministri poverení otázkami hospodárstva a civilného letectva) priradiť tomuto jedinému terminálu zmluvné náklady na reklamu spoločnosti AMS, a to bez toho, aby sa prehodnotil mechanizmus rozdelenia nákladov medzi terminály.

| (121) | Podľa Francúzska CCIMP stanovilo takú úroveň sadzby, ktorá umožňuje dosiahnutie rovnakej miery pokrytia nákladov v prípade obidvoch terminálov (t. j. [...]* %). Francúzsko tvrdí, že v smernici 2009/12/ES sa stanovuje, že úroveň letiskových poplatkov sa má rozlišovať najmä v závislosti od ich nákladov a že, aby sa zabezpečilo riadne odôvodnenie tejto diferenciácie sadzieb rozdielom v nákladoch, je potrebné zaistiť rovnocennosť miery pokrytia týchto nákladov prostredníctvom poplatkov za odbavenie cestujúcich v rámci každého terminálu. Francúzsko dopĺňa, že táto miera pokrytia môže byť pod úrovňou 100 %, keďže v rámci regulácie prostredníctvom „jednotnej pokladnice“ sa posudzuje dosiahnutie všeobecnej hospodárskej rovnováhy letiska pri zahrnutí príjmov z činností, ktoré nesúvisia s leteckými službami. Francúzsko pripomína, že spoločnosť Mazars vo svojej správe odhadla, že v roku 2007 pokrytie nákladov na cestujúcich prostredníctvom príjmu z poplatku za odbavenie cestujúcich predstavovalo [...]* % v termináli mp1 a [...]* % v termináli mp2. |
| --- | --- |

(121)

Podľa Francúzska CCIMP stanovilo takú úroveň sadzby, ktorá umožňuje dosiahnutie rovnakej miery pokrytia nákladov v prípade obidvoch terminálov (t. j. [...]* %). Francúzsko tvrdí, že v smernici 2009/12/ES sa stanovuje, že úroveň letiskových poplatkov sa má rozlišovať najmä v závislosti od ich nákladov a že, aby sa zabezpečilo riadne odôvodnenie tejto diferenciácie sadzieb rozdielom v nákladoch, je potrebné zaistiť rovnocennosť miery pokrytia týchto nákladov prostredníctvom poplatkov za odbavenie cestujúcich v rámci každého terminálu. Francúzsko dopĺňa, že táto miera pokrytia môže byť pod úrovňou 100 %, keďže v rámci regulácie prostredníctvom „jednotnej pokladnice“ sa posudzuje dosiahnutie všeobecnej hospodárskej rovnováhy letiska pri zahrnutí príjmov z činností, ktoré nesúvisia s leteckými službami. Francúzsko pripomína, že spoločnosť Mazars vo svojej správe odhadla, že v roku 2007 pokrytie nákladov na cestujúcich prostredníctvom príjmu z poplatku za odbavenie cestujúcich predstavovalo [...]* % v termináli mp1 a [...]* % v termináli mp2.

| (122) | Francúzsko tak dospelo k záveru, že sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich v termináli mp2 nemôžu predstavovať hospodársku výhodu v prospech určitej spoločnosti v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, keďže sa stanovujú v súvislosti s výdavkami spojenými s výstavbou a prevádzkou terminálu mp2, že rozdiel v poplatkoch za odbavenie cestujúcich za využívanie obidvoch terminálov je objektívny, transparentný a odôvodnený nákladmi pridelenými každému terminálu a že diferenciácia je v tomto rámci výslovne stanovená v článku 10 smernice 2009/12/ES. |
| --- | --- |

(122)

Francúzsko tak dospelo k záveru, že sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich v termináli mp2 nemôžu predstavovať hospodársku výhodu v prospech určitej spoločnosti v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, keďže sa stanovujú v súvislosti s výdavkami spojenými s výstavbou a prevádzkou terminálu mp2, že rozdiel v poplatkoch za odbavenie cestujúcich za využívanie obidvoch terminálov je objektívny, transparentný a odôvodnený nákladmi pridelenými každému terminálu a že diferenciácia je v tomto rámci výslovne stanovená v článku 10 smernice 2009/12/ES.

| (123) | Selektívnosť opatrenia sa v danom prípade tiež nepreukáže, keďže stanovovanie sadzieb sa bez rozdielu uplatňuje na každú spoločnosť využívajúcu terminál mp2. |
| --- | --- |

(123)

Selektívnosť opatrenia sa v danom prípade tiež nepreukáže, keďže stanovovanie sadzieb sa bez rozdielu uplatňuje na každú spoločnosť využívajúcu terminál mp2.

| (124) | Pokiaľ ide o znížené poplatky za odbavenie cestujúcich v prípade vnútroštátnych letov, Francúzsko spresňuje, že výnosom zo 16. októbra 2009 sa zakazuje akákoľvek diferencia sadzieb v krajinách schengenského priestoru, a pripomína, že Komisia vo svojom rozhodnutí z 28. januára 2009 usúdila, že nie je potrebné navrhnúť dodatočné opatrenia. |
| --- | --- |

(124)

Pokiaľ ide o znížené poplatky za odbavenie cestujúcich v prípade vnútroštátnych letov, Francúzsko spresňuje, že výnosom zo 16. októbra 2009 sa zakazuje akákoľvek diferencia sadzieb v krajinách schengenského priestoru, a pripomína, že Komisia vo svojom rozhodnutí z 28. januára 2009 usúdila, že nie je potrebné navrhnúť dodatočné opatrenia.

3.5.   ZNÍŽENIE POPLATKOV ZA VYTVORENIE NOVÝCH SPOJENÍ

ZNÍŽENIE POPLATKOV ZA VYTVORENIE NOVÝCH SPOJENÍ

| (125) | Francúzsko na úvod tvrdí, že modulácie sadzieb udelené leteckým spoločnostiam, ktoré sú predmetom posúdenia Komisie v odôvodneniach 116 až 137 jej rozhodnutia o začatí konania, existujú vo Francúzsku v rámci všetkých štátnych letísk a v rámci veľkého počtu decentralizovaných letísk. |
| --- | --- |

(125)

Francúzsko na úvod tvrdí, že modulácie sadzieb udelené leteckým spoločnostiam, ktoré sú predmetom posúdenia Komisie v odôvodneniach 116 až 137 jej rozhodnutia o začatí konania, existujú vo Francúzsku v rámci všetkých štátnych letísk a v rámci veľkého počtu decentralizovaných letísk.

| (126) | Dopĺňa, že cieľom týchto opatrení je podporiť vytváranie nových leteckých spojení. Splnili by tak cieľ všeobecného záujmu týkajúci sa zlepšeného dopravného spojenia a prepojenia územia, územného plánovania a integrácie európskeho trhu. |
| --- | --- |

(126)

Dopĺňa, že cieľom týchto opatrení je podporiť vytváranie nových leteckých spojení. Splnili by tak cieľ všeobecného záujmu týkajúci sa zlepšeného dopravného spojenia a prepojenia územia, územného plánovania a integrácie európskeho trhu.

| (127) | Podľa Francúzska Komisia musí zohľadniť uvedený cieľ všeobecného záujmu vo svojej analýze zlučiteľnosti takto udelenej pomoci s európskym právom. |
| --- | --- |

(127)

Podľa Francúzska Komisia musí zohľadniť uvedený cieľ všeobecného záujmu vo svojej analýze zlučiteľnosti takto udelenej pomoci s európskym právom.

| (128) | Francúzsko zároveň tvrdí, že každý rok schvaľuje modulácie sadzieb v rámci schvaľovacieho postupu, ktorý sa uplatňuje na všetky štátne letiská a ktorým možno zabezpečiť nediskriminačný charakter opatrení. Francúzsko uvádza, že každoročný postup schvaľovania sadzieb by tak stačil na splnenie požiadavky ustanoviť odvolací mechanizmus na úrovni členského štátu na odstránenie akejkoľvek diskriminácie pri poskytovaní pomoci, ktorá predstavuje jedno z kritérií zlučiteľnosti skúmanej pomoci. |
| --- | --- |

(128)

Francúzsko zároveň tvrdí, že každý rok schvaľuje modulácie sadzieb v rámci schvaľovacieho postupu, ktorý sa uplatňuje na všetky štátne letiská a ktorým možno zabezpečiť nediskriminačný charakter opatrení. Francúzsko uvádza, že každoročný postup schvaľovania sadzieb by tak stačil na splnenie požiadavky ustanoviť odvolací mechanizmus na úrovni členského štátu na odstránenie akejkoľvek diskriminácie pri poskytovaní pomoci, ktorá predstavuje jedno z kritérií zlučiteľnosti skúmanej pomoci.

| (129) | Francúzsko pripomína, že podľa vnútroštátneho práva (článok R.224-2-2 zákonníka civilného letectva), na základe ktorého sa zavádza možnosť modulácií sadzieb, je osoba zodpovedná za stanovovanie sadzieb povinná vymedziť ukazovatele monitorovania zodpovedajúce stanovenému cieľu všeobecného záujmu. Francúzsko tvrdí, že stanovené ukazovatele monitorovania umožňujú každoročne zabezpečiť riadne vykonávanie opatrenia a prípadné potreby jeho úpravy a je to postačujúce na splnenie kritéria zlučiteľnosti pomoci, ktoré sa týka existencie sankčného mechanizmu pre prípad, že by určitý dopravca nedodržal záväzky prijaté voči letisku. |
| --- | --- |

(129)

Francúzsko pripomína, že podľa vnútroštátneho práva (článok R.224-2-2 zákonníka civilného letectva), na základe ktorého sa zavádza možnosť modulácií sadzieb, je osoba zodpovedná za stanovovanie sadzieb povinná vymedziť ukazovatele monitorovania zodpovedajúce stanovenému cieľu všeobecného záujmu. Francúzsko tvrdí, že stanovené ukazovatele monitorovania umožňujú každoročne zabezpečiť riadne vykonávanie opatrenia a prípadné potreby jeho úpravy a je to postačujúce na splnenie kritéria zlučiteľnosti pomoci, ktoré sa týka existencie sankčného mechanizmu pre prípad, že by určitý dopravca nedodržal záväzky prijaté voči letisku.

| (130) | Francúzsko spresňuje, že hodnotenie modulácií sadzieb od roku 2005, keď sa začal zavádzať tento nástroj, sa pravidelne uvádzalo v spisoch zo zasadnutí Hospodárskeho poradného výboru, čím sa stanovuje verejná povaha opatrení poskytnutých zástupcom používateľov letiska, a je to postačujúce na splnenie kritéria zlučiteľnosti pomoci, ktoré sa týka zverejnenia príslušných opatrení. |
| --- | --- |

(130)

Francúzsko spresňuje, že hodnotenie modulácií sadzieb od roku 2005, keď sa začal zavádzať tento nástroj, sa pravidelne uvádzalo v spisoch zo zasadnutí Hospodárskeho poradného výboru, čím sa stanovuje verejná povaha opatrení poskytnutých zástupcom používateľov letiska, a je to postačujúce na splnenie kritéria zlučiteľnosti pomoci, ktoré sa týka zverejnenia príslušných opatrení.

| (131) | Francúzsko zdôrazňuje, že skúmané modulácie sadzieb sú v súlade s ustanoveniami smernice 2009/12/ES, na základe ktorých sa členským štátom povoľuje zavádzanie modulácií v rámci letiskových poplatkov z dôvodov verejného a všeobecného záujmu. Francúzsko z toho vyvodzuje, že prevádzkovateľ letiska nie je povinný konať ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve, keď zavádza takúto úpravu sadzieb. Francúzsko zdôrazňuje, že vo francúzskom práve existujú ďalšie modulácie sadzieb z dôvodu všeobecného záujmu, najmä z dôvodu ochrany životného prostredia, ako je napríklad modulácia pristávacieho poplatku v závislosti od kategórie lietadla a úseku dňa, pričom sa zohľadňuje hlučnosť. |
| --- | --- |

(131)

Francúzsko zdôrazňuje, že skúmané modulácie sadzieb sú v súlade s ustanoveniami smernice 2009/12/ES, na základe ktorých sa členským štátom povoľuje zavádzanie modulácií v rámci letiskových poplatkov z dôvodov verejného a všeobecného záujmu. Francúzsko z toho vyvodzuje, že prevádzkovateľ letiska nie je povinný konať ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve, keď zavádza takúto úpravu sadzieb. Francúzsko zdôrazňuje, že vo francúzskom práve existujú ďalšie modulácie sadzieb z dôvodu všeobecného záujmu, najmä z dôvodu ochrany životného prostredia, ako je napríklad modulácia pristávacieho poplatku v závislosti od kategórie lietadla a úseku dňa, pričom sa zohľadňuje hlučnosť.

| (132) | Francúzsko namieta, že tieto opatrenia predstavujú pomoc na začatie činnosti a tvrdí, že sa zameriavajú na internalizáciu určitých zložiek verejného záujmu (kompenzácia poškodenia životného prostredia, zlepšenie prepojenia území atď.), ktoré by sa inak nezohľadnili v rámci sadzby poplatkov. |
| --- | --- |

(132)

Francúzsko namieta, že tieto opatrenia predstavujú pomoc na začatie činnosti a tvrdí, že sa zameriavajú na internalizáciu určitých zložiek verejného záujmu (kompenzácia poškodenia životného prostredia, zlepšenie prepojenia území atď.), ktoré by sa inak nezohľadnili v rámci sadzby poplatkov.

| (133) | Francúzsko tvrdí, že obchodný plán preukazujúci, že poskytnuté modulácie nie sú ziskové, nie je napriek tomu dôvodom, aby od nich prevádzkovateľ upustil, pretože v tomto obchodnom pláne sa nezohľadňujú externality vyplývajúce z opatrení, ako sú úspory na nákladoch spojených s emisiami znečisťujúcimi ovzdušie alebo s emisiami hluku alebo zlepšenie prepojiteľnosti územia a jeho dopravných spojení. Podľa Francúzska ťažkosti s využívaním týchto externalít, pokiaľ ide o finančné prostriedky, viedli k tomu, že tieto stimulačné opatrenia sa stali predmetom odlišnej hypotézy v zmysle smernice 2009/12/ES. |
| --- | --- |

(133)

Francúzsko tvrdí, že obchodný plán preukazujúci, že poskytnuté modulácie nie sú ziskové, nie je napriek tomu dôvodom, aby od nich prevádzkovateľ upustil, pretože v tomto obchodnom pláne sa nezohľadňujú externality vyplývajúce z opatrení, ako sú úspory na nákladoch spojených s emisiami znečisťujúcimi ovzdušie alebo s emisiami hluku alebo zlepšenie prepojiteľnosti územia a jeho dopravných spojení. Podľa Francúzska ťažkosti s využívaním týchto externalít, pokiaľ ide o finančné prostriedky, viedli k tomu, že tieto stimulačné opatrenia sa stali predmetom odlišnej hypotézy v zmysle smernice 2009/12/ES.

| (134) | Francúzsko spochybňuje metodický prístup Komisie spočívajúci v uplatňovaní testu obozretného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý nie je prispôsobený analýze opatrení, ktorých cieľom je dosiahnutie výhod v prospech verejného záujmu v súvislosti s pozitívnymi externalitami. |
| --- | --- |

(134)

Francúzsko spochybňuje metodický prístup Komisie spočívajúci v uplatňovaní testu obozretného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý nie je prispôsobený analýze opatrení, ktorých cieľom je dosiahnutie výhod v prospech verejného záujmu v súvislosti s pozitívnymi externalitami.

| (135) | Francúzsko tvrdí, že informácie predložené v rámci odôvodnenia 124 rozhodnutia o začatí konania Komisie sú chybné. Uvedené sadzby poukazujú na variabilnú časť pristávacieho poplatku na cestujúceho. Variabilná časť pristávacieho poplatku sa v skutočnosti počíta na základe hmotnosti lietadla v tonách, a nie na základe počtu cestujúcich. |
| --- | --- |

(135)

Francúzsko tvrdí, že informácie predložené v rámci odôvodnenia 124 rozhodnutia o začatí konania Komisie sú chybné. Uvedené sadzby poukazujú na variabilnú časť pristávacieho poplatku na cestujúceho. Variabilná časť pristávacieho poplatku sa v skutočnosti počíta na základe hmotnosti lietadla v tonách, a nie na základe počtu cestujúcich.

| (136) | Francúzsko v druhom rade uvádza, že modulácie sadzby na vytváranie nových leteckých liniek sú pre letisko Marseille Provence ekonomicky udržateľné. Francúzsko vo svojej odpovede predkladá štúdiu uskutočnenú a posteriori, ktorá sa týka ziskovosti poskytnutých opatrení. Podľa Francúzska výpočty uskutočnené na základe obchodných príjmov z roku 2008 preukazujú, že priemerná úľava poskytnutá v prospech linky obsluhovanej lietadlami využívajúcimi terminál mp1 a mp2 neprevyšuje príjmy vyplývajúce z príjmov pridelených každému terminálu a vykazuje čistý výsledok vo výške [...]* EUR na cestujúceho v prípade terminálu mp1 a [...]* EUR na cestujúceho v prípade terminálu mp2. Francúzsko uvádza, že 83 % objemu dopravu vytvoreného týmto opatrením pretrvá tri roky, pričom sa zabezpečí dodatočný prínos. Francúzsko tvrdí, že nová štúdia týkajúca sa ziskovosti modulácií, ktorú Hospodársky poradný výbor schválil 6. decembra 2004, sa uskutočnila na základe obchodného plánu zo septembra 2005, ktorý bol aktualizovaný v máji 2006 na základe lietadla B737 s hmotnosťou 67 ton v prípade terminálu mp2 a na základe lietadla A319 v prípade terminálu mp1. Skúmali sa dve hypotézy týkajúce sa objemu dopravy: podľa prvej hypotézy, sa nárast objemu dopravy po troch rokoch od zavedenia modulácií vzťahuje výlučne na zvýšenie frekvencií v rámci existujúcich liniek, a podľa druhej hypotézy sa nárast objemu dopravy týka výlučne nových liniek. Prvá hypotéza by viedla k zaznamenaniu čistého výsledku zisku z obratu vo výške [...]* % a NPV vo výške [...]* EUR a v rámci druhej hypotézy by sa zaznamenal čistý výsledok zisku z obratu vo výške [...]* % a NPV vo výške [...]* EUR. |
| --- | --- |

(136)

Francúzsko v druhom rade uvádza, že modulácie sadzby na vytváranie nových leteckých liniek sú pre letisko Marseille Provence ekonomicky udržateľné. Francúzsko vo svojej odpovede predkladá štúdiu uskutočnenú a posteriori, ktorá sa týka ziskovosti poskytnutých opatrení. Podľa Francúzska výpočty uskutočnené na základe obchodných príjmov z roku 2008 preukazujú, že priemerná úľava poskytnutá v prospech linky obsluhovanej lietadlami využívajúcimi terminál mp1 a mp2 neprevyšuje príjmy vyplývajúce z príjmov pridelených každému terminálu a vykazuje čistý výsledok vo výške [...]* EUR na cestujúceho v prípade terminálu mp1 a [...]* EUR na cestujúceho v prípade terminálu mp2. Francúzsko uvádza, že 83 % objemu dopravu vytvoreného týmto opatrením pretrvá tri roky, pričom sa zabezpečí dodatočný prínos. Francúzsko tvrdí, že nová štúdia týkajúca sa ziskovosti modulácií, ktorú Hospodársky poradný výbor schválil 6. decembra 2004, sa uskutočnila na základe obchodného plánu zo septembra 2005, ktorý bol aktualizovaný v máji 2006 na základe lietadla B737 s hmotnosťou 67 ton v prípade terminálu mp2 a na základe lietadla A319 v prípade terminálu mp1. Skúmali sa dve hypotézy týkajúce sa objemu dopravy: podľa prvej hypotézy, sa nárast objemu dopravy po troch rokoch od zavedenia modulácií vzťahuje výlučne na zvýšenie frekvencií v rámci existujúcich liniek, a podľa druhej hypotézy sa nárast objemu dopravy týka výlučne nových liniek. Prvá hypotéza by viedla k zaznamenaniu čistého výsledku zisku z obratu vo výške [...]* % a NPV vo výške [...]* EUR a v rámci druhej hypotézy by sa zaznamenal čistý výsledok zisku z obratu vo výške [...]* % a NPV vo výške [...]* EUR.

posteriori

| (137) | Francúzsko tvrdí, že modulácie neboli diskriminačné a uplatňovali sa na všetky spoločnosti, ktoré zdôvodnili podmienky uplatniteľnosti. Francúzsko preto namieta, že kritérium týkajúce sa selektívnosti opatrenia v súvislosti s kvalifikáciou štátnej pomoci bolo splnené. |
| --- | --- |

(137)

Francúzsko tvrdí, že modulácie neboli diskriminačné a uplatňovali sa na všetky spoločnosti, ktoré zdôvodnili podmienky uplatniteľnosti. Francúzsko preto namieta, že kritérium týkajúce sa selektívnosti opatrenia v súvislosti s kvalifikáciou štátnej pomoci bolo splnené.

| (138) | Francúzsko pripomína, že Komisia vo svojom rozhodnutí vo veci letiska v meste Manchester (25), uvedenom v rozhodnutí vo veci Charleroi (26), uznáva, že zníženie pristávacích poplatkov predstavovalo opatrenie s obmedzeným trvaním a tvorilo súčasť systému, ktorý boli oprávnené využívať všetky letecké spoločnosti začínajúce prevádzkovať nové spojenie z letiska Manchester, keďže zabránilo riziku narušenia hospodárskej súťaže a nepatrilo do pôsobnosti článku 107 ZFEÚ. Francúzsko tak dospelo k záveru, že na režim, ku ktorému majú prístup všetky letecké spoločnosti a ktorý sa udeľuje na obmedzené obdobie, sa nevzťahuje rozsah pôsobnosti článku 107 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(138)

Francúzsko pripomína, že Komisia vo svojom rozhodnutí vo veci letiska v meste Manchester (25), uvedenom v rozhodnutí vo veci Charleroi (26), uznáva, že zníženie pristávacích poplatkov predstavovalo opatrenie s obmedzeným trvaním a tvorilo súčasť systému, ktorý boli oprávnené využívať všetky letecké spoločnosti začínajúce prevádzkovať nové spojenie z letiska Manchester, keďže zabránilo riziku narušenia hospodárskej súťaže a nepatrilo do pôsobnosti článku 107 ZFEÚ. Francúzsko tak dospelo k záveru, že na režim, ku ktorému majú prístup všetky letecké spoločnosti a ktorý sa udeľuje na obmedzené obdobie, sa nevzťahuje rozsah pôsobnosti článku 107 ZFEÚ.

25

26

| (139) | Francúzsko predkladá systém modulácie sadzieb v platnosti od 15. februára do 31. júla 2009 a spresňuje, že tento systém využilo 24 spoločností. Pripomína, že systém bol zrušený správnym súdom Tribunal administratif de Marseille v rozsudku z 30. júna 2009 z dôvodu príliš veľkého rozsahu modulácie a od 1. februára 2010 bol nahradený opatrením, v rámci ktorého sa znížili stanovené miery úľavy a posilnili sa podmienky ich udeľovania. Francúzsko tvrdí, že podmienky vyplývajúce z rozhodnutia vo veci letisko Manchester sú splnené v prípade obidvoch zavedených systémov modulácie sadzieb, keďže predmetné modulácie sa nevykonávajú v rámci článku 107 ZFEÚ. Podľa Francúzska teda Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konanie nesprávne skúma predmetné modulácie v súvislosti so zásadou obozretného hospodárskeho subjektu. |
| --- | --- |

(139)

Francúzsko predkladá systém modulácie sadzieb v platnosti od 15. februára do 31. júla 2009 a spresňuje, že tento systém využilo 24 spoločností. Pripomína, že systém bol zrušený správnym súdom Tribunal administratif de Marseille v rozsudku z 30. júna 2009 z dôvodu príliš veľkého rozsahu modulácie a od 1. februára 2010 bol nahradený opatrením, v rámci ktorého sa znížili stanovené miery úľavy a posilnili sa podmienky ich udeľovania. Francúzsko tvrdí, že podmienky vyplývajúce z rozhodnutia vo veci letisko Manchester sú splnené v prípade obidvoch zavedených systémov modulácie sadzieb, keďže predmetné modulácie sa nevykonávajú v rámci článku 107 ZFEÚ. Podľa Francúzska teda Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konanie nesprávne skúma predmetné modulácie v súvislosti so zásadou obozretného hospodárskeho subjektu.

3.6.   POSKYTNUTÉ ZĽAVY Z POPLATKOV ZA NOČNÉ PARKOVANIE

POSKYTNUTÉ ZĽAVY Z POPLATKOV ZA NOČNÉ PARKOVANIE

| (140) | Francúzsko tvrdí, že táto úľava sa tak ako úľava týkajúca sa nových spojení zaviedla z dôvodov všeobecného záujmu. Modulácia poplatku za nočné parkovanie umožňuje letisku Marseille Provence zvýšiť počet letov na začiatku a na konci dňa, čím sa umožňuje optimalizácia využívania infraštruktúr. Francúzsko zdôrazňuje, že vplyv tohto opatrenia sa obmedzuje na [...]* % obratu vyplývajúceho z poplatku za parkovanie okrem účinkov modulácií zameraných na vytváranie nových liniek. |
| --- | --- |

(140)

Francúzsko tvrdí, že táto úľava sa tak ako úľava týkajúca sa nových spojení zaviedla z dôvodov všeobecného záujmu. Modulácia poplatku za nočné parkovanie umožňuje letisku Marseille Provence zvýšiť počet letov na začiatku a na konci dňa, čím sa umožňuje optimalizácia využívania infraštruktúr. Francúzsko zdôrazňuje, že vplyv tohto opatrenia sa obmedzuje na [...]* % obratu vyplývajúceho z poplatku za parkovanie okrem účinkov modulácií zameraných na vytváranie nových liniek.

| (141) | Francúzsko pripomína, že podľa neho nie je vhodné hodnotiť modulácie z dôvodu všeobecného záujmu výlučne z hľadiska ich ziskovosti. Popri tom však spresňuje, že dodržiavanie zásady obozretného subjektu v trhovom hospodárstve sa v danom prípade preukázalo, a to na základe štúdie „určenie dodatočných nákladov vyplývajúcich z nočného parkovania“ vyplývajúcej z účtovníctva z roku 2004. Modulácia sadzby podporuje letecké spoločnosti, aby vytvorili základňu pre svoje lietadlá na letisku, zatiaľ čo parkovacie plochy zostanú v noci nevyužité a sú teda k dispozícii za obmedzené dodatočné náklady pre letisko. Prevádzkové intervaly uvedené v opatrení sú najzaujímavejšie pre zákazníkov z podnikateľského prostredia, ktorí najviac prispievajú k vytváraniu obchodných príjmov. Významný podiel nákladov spojených s poplatkom za parkovanie pozostáva z amortizácie a finančných výdavkov, ktorých ekonomická životnosť nie je ovplyvnená nočným parkovaním a daňou z podnikateľskej činnosti, ktorá je nezávislá od používania parkovacích plôch. Dodatočné náklady vzniknuté pri nočnom parkovaní sa teda obmedzujú na náklady na pracovnú silu, údržbu, opravy a rôzne typy spotreby a dosahujú výšku [...]* EUR za noc a za lietadlo. Francúzsko spresňuje, že výpočty ziskovosti tejto modulácie sadzby za nočné parkovanie sa opierajú o štúdie týkajúce sa finančného rozpätia na let zahrnuté do obchodného plánu zo septembra 2005 a aktualizované v máji 2006, ktoré preukazujú obrat za rotáciu vo výške [...]* EUR v prípade terminálu mp1 a vo výške [...]* EUR v prípade terminálu mp2. V prípade terminálu mp1 sa výlučne vnútroštátne lietadlá stredného doletu (pravidelné vnútroštátne lety na letisko Orly) považovali za lietadlá vytvárajúce dodatočné rotácie. Keďže v prípade terminálu mp2 nízkonákladové spoločnosti neprevádzkovali každodenné spiatočné lety zo svojej základne, každé z ich lietadiel môže prispieť k vytváraniu dodatočnej každodenných dodatočných rotácií. Do úvahy sa bral váhový koeficient na úrovni 50 % s cieľom znížiť vplyv týchto dodatočných rozpätí v rámci každej rotácie z dôvodu obozretnosti v každom termináli. Vzhľadom na tieto hypotézy Francúzsko v rámci svojej odpovede vypracovalo dokument, podľa ktorého by priemerná miera čistého výsledku zisku z obratu dosiahla [...]* % a čistá súčasná hodnota (NPV) aktualizovaná na úrovni 7,5 % by v rokoch 2005 – 2021 predstavovala [...]*EUR. V štúdii citlivosti týkajúcej sa váhového koeficientu sa preukazuje, že miera priemerného zisku naďalej presahuje [...]* % až po hodnotu koeficientu na úrovni 35 %, čo znamená, že zníženie sadzby vytvára výhodu pre letisko aj vtedy, keď len jedno lietadlo z troch využíva nočné parkovanie, a vytvára tak dodatočnú rotáciu letov.

  Tabuľka 4


  Simulácia ziskovosti modulácie v prípade nočných letov | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výnosy (v tisíckach EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Náklady (v tisíckach EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marža (v tisíckach EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Čistá marža (v tisíckach EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Miera | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Priemerná miera | [> 7,5 %]* | | | | | | | | | | | | | | |
| NPV na úrovni [...]* % počas [...]*rokov (v tisíckach EUR) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |
| NPV na úrovni [...]* % počas [...]*rokov (v EUR) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |

(141)

Francúzsko pripomína, že podľa neho nie je vhodné hodnotiť modulácie z dôvodu všeobecného záujmu výlučne z hľadiska ich ziskovosti. Popri tom však spresňuje, že dodržiavanie zásady obozretného subjektu v trhovom hospodárstve sa v danom prípade preukázalo, a to na základe štúdie „určenie dodatočných nákladov vyplývajúcich z nočného parkovania“ vyplývajúcej z účtovníctva z roku 2004. Modulácia sadzby podporuje letecké spoločnosti, aby vytvorili základňu pre svoje lietadlá na letisku, zatiaľ čo parkovacie plochy zostanú v noci nevyužité a sú teda k dispozícii za obmedzené dodatočné náklady pre letisko. Prevádzkové intervaly uvedené v opatrení sú najzaujímavejšie pre zákazníkov z podnikateľského prostredia, ktorí najviac prispievajú k vytváraniu obchodných príjmov. Významný podiel nákladov spojených s poplatkom za parkovanie pozostáva z amortizácie a finančných výdavkov, ktorých ekonomická životnosť nie je ovplyvnená nočným parkovaním a daňou z podnikateľskej činnosti, ktorá je nezávislá od používania parkovacích plôch. Dodatočné náklady vzniknuté pri nočnom parkovaní sa teda obmedzujú na náklady na pracovnú silu, údržbu, opravy a rôzne typy spotreby a dosahujú výšku [...]* EUR za noc a za lietadlo. Francúzsko spresňuje, že výpočty ziskovosti tejto modulácie sadzby za nočné parkovanie sa opierajú o štúdie týkajúce sa finančného rozpätia na let zahrnuté do obchodného plánu zo septembra 2005 a aktualizované v máji 2006, ktoré preukazujú obrat za rotáciu vo výške [...]* EUR v prípade terminálu mp1 a vo výške [...]* EUR v prípade terminálu mp2. V prípade terminálu mp1 sa výlučne vnútroštátne lietadlá stredného doletu (pravidelné vnútroštátne lety na letisko Orly) považovali za lietadlá vytvárajúce dodatočné rotácie. Keďže v prípade terminálu mp2 nízkonákladové spoločnosti neprevádzkovali každodenné spiatočné lety zo svojej základne, každé z ich lietadiel môže prispieť k vytváraniu dodatočnej každodenných dodatočných rotácií. Do úvahy sa bral váhový koeficient na úrovni 50 % s cieľom znížiť vplyv týchto dodatočných rozpätí v rámci každej rotácie z dôvodu obozretnosti v každom termináli. Vzhľadom na tieto hypotézy Francúzsko v rámci svojej odpovede vypracovalo dokument, podľa ktorého by priemerná miera čistého výsledku zisku z obratu dosiahla [...]* % a čistá súčasná hodnota (NPV) aktualizovaná na úrovni 7,5 % by v rokoch 2005 – 2021 predstavovala [...]*EUR. V štúdii citlivosti týkajúcej sa váhového koeficientu sa preukazuje, že miera priemerného zisku naďalej presahuje [...]* % až po hodnotu koeficientu na úrovni 35 %, čo znamená, že zníženie sadzby vytvára výhodu pre letisko aj vtedy, keď len jedno lietadlo z troch využíva nočné parkovanie, a vytvára tak dodatočnú rotáciu letov.

Tabuľka 4

Tabuľka 4

Simulácia ziskovosti modulácie v prípade nočných letov

Simulácia ziskovosti modulácie v prípade nočných letov

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Výnosy (v tisíckach EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Náklady (v tisíckach EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marža (v tisíckach EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Čistá marža (v tisíckach EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Miera

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Priemerná miera

[> 7,5 %]*

NPV na úrovni [...]* % počas [...]*rokov (v tisíckach EUR)

[...]*

NPV na úrovni [...]* % počas [...]*rokov (v EUR)

[...]*

| (142) | Podľa štúdie zrealizovanej na základe účtovnej uzávierky rozpočtového roka 2008, variabilné náklady na poplatok za nočné parkovanie sa stanovujú vo výške [...]* EUR na lietadlo za noc, pričom odhad z roku 2004 predstavoval sumu [...]* EUR. V prípade lietadla B737-800 s mierou vyťaženosti na úrovni 80 %, tieto náklady predstavujú [...]* EUR na cestujúceho a v prípade lietadla A319 s vyťaženosťou na úrovni 70 % dosiahnu výšku [...]* EUR na cestujúceho. Z účtovnej uzávierky predloženej počas zasadnutia Hospodárskeho poradného výboru 18. februára 2009 však vyplýva, že obchodné činnosti a parkovanie umožňujú pokryť [v rozmedzí 100 % až 150 %] % nákladov na cestujúcich v rámci terminálu mp1, čo predstavuje čistú maržu vo výške [...]* EUR na cestujúceho a [v rozmedzí 100 % až 150 %] % nákladov na cestujúcich v rámci terminálu mp2, čo predstavuje čistú maržu vo výške [...]* EUR na cestujúceho. Tieto čisté marže vo veľkej miere pokrývajú dodatočné náklady na nočné parkovanie. |
| --- | --- |

(142)

Podľa štúdie zrealizovanej na základe účtovnej uzávierky rozpočtového roka 2008, variabilné náklady na poplatok za nočné parkovanie sa stanovujú vo výške [...]* EUR na lietadlo za noc, pričom odhad z roku 2004 predstavoval sumu [...]* EUR. V prípade lietadla B737-800 s mierou vyťaženosti na úrovni 80 %, tieto náklady predstavujú [...]* EUR na cestujúceho a v prípade lietadla A319 s vyťaženosťou na úrovni 70 % dosiahnu výšku [...]* EUR na cestujúceho. Z účtovnej uzávierky predloženej počas zasadnutia Hospodárskeho poradného výboru 18. februára 2009 však vyplýva, že obchodné činnosti a parkovanie umožňujú pokryť [v rozmedzí 100 % až 150 %] % nákladov na cestujúcich v rámci terminálu mp1, čo predstavuje čistú maržu vo výške [...]* EUR na cestujúceho a [v rozmedzí 100 % až 150 %] % nákladov na cestujúcich v rámci terminálu mp2, čo predstavuje čistú maržu vo výške [...]* EUR na cestujúceho. Tieto čisté marže vo veľkej miere pokrývajú dodatočné náklady na nočné parkovanie.

| (143) | Francúzsko napokon zdôrazňuje, že Komisia nekritizovala systém letiskových poplatkov zavedený na letisku Charleroi. |
| --- | --- |

(143)

Francúzsko napokon zdôrazňuje, že Komisia nekritizovala systém letiskových poplatkov zavedený na letisku Charleroi.

3.7.   FINANCOVANIE MARKETINGOVÝCH ČINNOSTÍ

FINANCOVANIE MARKETINGOVÝCH ČINNOSTÍ

| (144) | Pokiaľ ide o schému pomoci zavedenú rozhodnutím CCIMP z 21. novembra 2005, ktorá viedla k jednorazovej platbe [nepresahujúcej 300 000] EUR v prospech spoločnosti BMI baby, Francúzsko vo svojom liste z 28. decembra 2010 uvádza, že na túto sumu, pokiaľ predstavuje štátnu pomoc, sa vzťahuje nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 (27) (de minimis). Navyše zdôrazňuje, že v nadväznosti na oznámenie o predaji tejto spoločnosti, by CCIMP nemusela získať čestné vyhlásenie týkajúce sa pomoci prijatej na iných európskych letiskách. |
| --- | --- |

(144)

Pokiaľ ide o schému pomoci zavedenú rozhodnutím CCIMP z 21. novembra 2005, ktorá viedla k jednorazovej platbe [nepresahujúcej 300 000] EUR v prospech spoločnosti BMI baby, Francúzsko vo svojom liste z 28. decembra 2010 uvádza, že na túto sumu, pokiaľ predstavuje štátnu pomoc, sa vzťahuje nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 (27) (de minimis). Navyše zdôrazňuje, že v nadväznosti na oznámenie o predaji tejto spoločnosti, by CCIMP nemusela získať čestné vyhlásenie týkajúce sa pomoci prijatej na iných európskych letiskách.

27

de minimis

3.8.   ZMLUVA O KÚPE REKLAMNÉHO PRIESTORU SO SPOLOČNOSŤOU AMS

ZMLUVA O KÚPE REKLAMNÉHO PRIESTORU SO SPOLOČNOSŤOU AMS

| (145) | Pokiaľ ide o zmluvu o kúpe reklamného priestoru uzavretú so spoločnosťou AMS 19. mája 2006, Francúzsko tvrdí, že zmluva sa uzavrela v súlade s právnymi predpismi týkajúcimi sa verejného obstarávania, a to v rámci konania bez predchádzajúcej výzvy na súťaž, keďže existoval len jediný dodávateľ. |
| --- | --- |

(145)

Pokiaľ ide o zmluvu o kúpe reklamného priestoru uzavretú so spoločnosťou AMS 19. mája 2006, Francúzsko tvrdí, že zmluva sa uzavrela v súlade s právnymi predpismi týkajúcimi sa verejného obstarávania, a to v rámci konania bez predchádzajúcej výzvy na súťaž, keďže existoval len jediný dodávateľ.

| (146) | Francúzsko pripomína, že propagačná politika má priamy vplyv na ziskovosť letiskovej infraštruktúry vďaka príjmom, ktoré plynú z letiskových poplatkov a z poplatkov súvisiacich s činnosťami, ktoré nesúvisia s leteckými službami. Spresňuje, že reklama leteckých spoločností nestačí, a zdôrazňuje, že v roku 2006 bola spoločnosť AMS jediným poskytovateľom, ktorý ponúkal zároveň jedinečný systém predaja leteniek spoločnosti Ryanair, jedinej spoločnosti, ktorá sa zaviazala zriadiť si základňu lietadiel v priestoroch nového terminálu mp2, široký okruh používateľov internetu, na ktorých bola zameraná propagačná politika, ako aj prispôsobené marketingové služby pri nákupe leteniek do destinácie Provence. |
| --- | --- |

(146)

Francúzsko pripomína, že propagačná politika má priamy vplyv na ziskovosť letiskovej infraštruktúry vďaka príjmom, ktoré plynú z letiskových poplatkov a z poplatkov súvisiacich s činnosťami, ktoré nesúvisia s leteckými službami. Spresňuje, že reklama leteckých spoločností nestačí, a zdôrazňuje, že v roku 2006 bola spoločnosť AMS jediným poskytovateľom, ktorý ponúkal zároveň jedinečný systém predaja leteniek spoločnosti Ryanair, jedinej spoločnosti, ktorá sa zaviazala zriadiť si základňu lietadiel v priestoroch nového terminálu mp2, široký okruh používateľov internetu, na ktorých bola zameraná propagačná politika, ako aj prispôsobené marketingové služby pri nákupe leteniek do destinácie Provence.

| (147) | Francúzsko tvrdí, že CCIMP sa správala ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve, lebo so spoločnosťou AMS uzavrela takú zmluvu, ktorá neobsahovala prvky pomoci. |
| --- | --- |

(147)

Francúzsko tvrdí, že CCIMP sa správala ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve, lebo so spoločnosťou AMS uzavrela takú zmluvu, ktorá neobsahovala prvky pomoci.

| (148) | Francúzsko sa v prvom rade domnieva, že dohodnutá cena je v súlade s trhovou praxou, najmä ak sa vezmú do úvahy výsledky predchádzajúcej porovnávacej štúdie, ktorá sa uskutočnila na základe webovej lokality viamichelin.com. Francúzsko teda namieta, že sa poskytovanie marketingových služieb spoločnosťou AMS uskutočňovalo za preferenčných podmienok a pripomína, že Európska komisia vo svojom rozhodnutí vo veci letisko Ostende (28) pripustila, že program zameraný na reklamu prostredníctvom katalógu cestovnej kancelárie nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(148)

Francúzsko sa v prvom rade domnieva, že dohodnutá cena je v súlade s trhovou praxou, najmä ak sa vezmú do úvahy výsledky predchádzajúcej porovnávacej štúdie, ktorá sa uskutočnila na základe webovej lokality viamichelin.com. Francúzsko teda namieta, že sa poskytovanie marketingových služieb spoločnosťou AMS uskutočňovalo za preferenčných podmienok a pripomína, že Európska komisia vo svojom rozhodnutí vo veci letisko Ostende (28) pripustila, že program zameraný na reklamu prostredníctvom katalógu cestovnej kancelárie nepredstavuje štátnu pomoc.

28

| (149) | Francúzsko navyše tvrdí, že zmluva o marketingových službách uzavretá so spoločnosťou AMS predstavuje pre letisko Marseille Provence výnosnú investíciu, a to obzvlášť pokiaľ ide o rozvoj terminálu mp2. Francúzsko spresňuje, že podmienky zmluvy sa stanovili na základe štúdie o ziskovosti finančných prostriedkov vyplývajúcich z jedného letu obsluhovaného spoločnosťou Ryanair, ktorá sa vypracovala pred uzavretím zmluvy a na podporu jeho tvrdení. Z tejto štúdie vyplynulo, že ziskovosť zmluvného dojednania sa dosiahla až od štvrtého roku prevádzky, pričom marža bola na úrovni [...]* EUR za let po reklamnej kampani. Francúzsko zdôrazňuje, že z tej istej štúdie vyplýva, že ziskovosť poskytnutá prostredníctvom kumulatívnych modulácií zameraných na vytvorenie nových liniek a trhu spoločnosti AMS len v rámci letov spoločnosti Ryanair v rokoch 2007 – 2011, predstavuje priemernú maržu ([...]* %) v rámci normy ziskovosti daného odvetvia, ktorá podľa odhadov Európskej komisie uvedených v jej rozhodnutí týkajúcom sa letiska Bratislava dosahuje 7,31 % (29). |
| --- | --- |

(149)

Francúzsko navyše tvrdí, že zmluva o marketingových službách uzavretá so spoločnosťou AMS predstavuje pre letisko Marseille Provence výnosnú investíciu, a to obzvlášť pokiaľ ide o rozvoj terminálu mp2. Francúzsko spresňuje, že podmienky zmluvy sa stanovili na základe štúdie o ziskovosti finančných prostriedkov vyplývajúcich z jedného letu obsluhovaného spoločnosťou Ryanair, ktorá sa vypracovala pred uzavretím zmluvy a na podporu jeho tvrdení. Z tejto štúdie vyplynulo, že ziskovosť zmluvného dojednania sa dosiahla až od štvrtého roku prevádzky, pričom marža bola na úrovni [...]* EUR za let po reklamnej kampani. Francúzsko zdôrazňuje, že z tej istej štúdie vyplýva, že ziskovosť poskytnutá prostredníctvom kumulatívnych modulácií zameraných na vytvorenie nových liniek a trhu spoločnosti AMS len v rámci letov spoločnosti Ryanair v rokoch 2007 – 2011, predstavuje priemernú maržu ([...]* %) v rámci normy ziskovosti daného odvetvia, ktorá podľa odhadov Európskej komisie uvedených v jej rozhodnutí týkajúcom sa letiska Bratislava dosahuje 7,31 % (29).

29

| (150) | Zo simulácie ziskovosti opätovne aktualizovanej na základe údajov týkajúcich sa uskutočnenej prepravy a nákladov, ktorých audit vykonala spoločnosť Mazars, ukázala ziskové rozpätie zaznamenané od tretieho roka prevádzky vo výške [...]* EUR za let. |
| --- | --- |

(150)

Zo simulácie ziskovosti opätovne aktualizovanej na základe údajov týkajúcich sa uskutočnenej prepravy a nákladov, ktorých audit vykonala spoločnosť Mazars, ukázala ziskové rozpätie zaznamenané od tretieho roka prevádzky vo výške [...]* EUR za let.

| (151) | Francúzsko pripomína, že náklady spojené so zmluvou so spoločnosťou AMS sa zohľadnili v obchodnom pláne zo septembra 2005, ktorý bol aktualizovaný v máji 2006 a ktorý obsahoval záver o všeobecnej ziskovosti terminálu mp2 [presahujúcej 7,5]* % v rokoch 2005 – 2021. Na základe sadzieb z roku 2006 priemerná miera čistého zisku z obratu vyplývajúceho zo zmluvy so spoločnosťou AMS v súvislosti s prepravou spoločnosti Ryanair dosahuje úroveň [vyššiu ako 7,5]* % a NPV na úrovni [...]* miliónov EUR. |
| --- | --- |

(151)

Francúzsko pripomína, že náklady spojené so zmluvou so spoločnosťou AMS sa zohľadnili v obchodnom pláne zo septembra 2005, ktorý bol aktualizovaný v máji 2006 a ktorý obsahoval záver o všeobecnej ziskovosti terminálu mp2 [presahujúcej 7,5]* % v rokoch 2005 – 2021. Na základe sadzieb z roku 2006 priemerná miera čistého zisku z obratu vyplývajúceho zo zmluvy so spoločnosťou AMS v súvislosti s prepravou spoločnosti Ryanair dosahuje úroveň [vyššiu ako 7,5]* % a NPV na úrovni [...]* miliónov EUR.

| (152) | Francúzsko zároveň tvrdí, že vzhľadom na príjmy z letiskových poplatkov, príjmy vyplývajúce z činností, ktoré nesúvisia s leteckou dopravou, a letiskovú daň, ale aj na iné poplatky, sa marža na odlietajúceho cestujúceho pred podpísaním zmluvy (30) stanovila na úrovni [...]* EUR. Keďže odhad priemernej sumy týkajúcej sa opatrení v oblasti marketingu (medzi ktoré patrí najmä zmluva so spoločnosťou AMS) dosiahol úroveň [...]* EUR na odlietajúceho cestujúceho, čistá marža nákladov na marketingové činnosti predstavuje [...]* EUR na cestujúceho. Podľa Francúzska je preto nutné dosiahnuť finančné výhody v prospech letiska za každého cestujúceho v termináli mp2. |
| --- | --- |

(152)

Francúzsko zároveň tvrdí, že vzhľadom na príjmy z letiskových poplatkov, príjmy vyplývajúce z činností, ktoré nesúvisia s leteckou dopravou, a letiskovú daň, ale aj na iné poplatky, sa marža na odlietajúceho cestujúceho pred podpísaním zmluvy (30) stanovila na úrovni [...]* EUR. Keďže odhad priemernej sumy týkajúcej sa opatrení v oblasti marketingu (medzi ktoré patrí najmä zmluva so spoločnosťou AMS) dosiahol úroveň [...]* EUR na odlietajúceho cestujúceho, čistá marža nákladov na marketingové činnosti predstavuje [...]* EUR na cestujúceho. Podľa Francúzska je preto nutné dosiahnuť finančné výhody v prospech letiska za každého cestujúceho v termináli mp2.

30

| (153) | Letisko tak mohlo v rokoch 2006 – 2012 zaznamenať priemerný podiel fakturácie za cestujúceho v rozmedzí od [...]* na cestujúceho do [...]* EUR na cestujúceho, pričom sedemročný priemer mierne zaostal za očakávaniami, ale dosiahol postačujúcu úroveň vo výške [...]* EUR na cestujúceho. |
| --- | --- |

(153)

Letisko tak mohlo v rokoch 2006 – 2012 zaznamenať priemerný podiel fakturácie za cestujúceho v rozmedzí od [...]* na cestujúceho do [...]* EUR na cestujúceho, pričom sedemročný priemer mierne zaostal za očakávaniami, ale dosiahol postačujúcu úroveň vo výške [...]* EUR na cestujúceho.

| (154) | Francúzsko dopĺňa, že zmluva uzavretá so spoločnosťou AMS sa týkala viacerých záväzkov zo strany spoločnosti Ryanair, pokiaľ ide o počet lietadiel so základňou na letisku Marseille Provence, počet letov za deň a počet cestujúcich za rok. |
| --- | --- |

(154)

Francúzsko dopĺňa, že zmluva uzavretá so spoločnosťou AMS sa týkala viacerých záväzkov zo strany spoločnosti Ryanair, pokiaľ ide o počet lietadiel so základňou na letisku Marseille Provence, počet letov za deň a počet cestujúcich za rok.

| (155) | Kumulácia nákladov na zmluvu s AMS na cestujúceho spoločnosti Ryanair spolu s celkovými prírastkovými nákladmi na cestujúceho spoločnosti Ryanair preukázala celkové náklady vo výške [...]* EUR na cestujúceho, čím sa stanovila prírastková marža spojená s prítomnosťou spoločnosti Ryanair, pričom sa zohľadnili náklady spojené so zmluvou s AMS dosahujúce uspokojujúcu úroveň [...]* EUR na cestujúceho. |
| --- | --- |

(155)

Kumulácia nákladov na zmluvu s AMS na cestujúceho spoločnosti Ryanair spolu s celkovými prírastkovými nákladmi na cestujúceho spoločnosti Ryanair preukázala celkové náklady vo výške [...]* EUR na cestujúceho, čím sa stanovila prírastková marža spojená s prítomnosťou spoločnosti Ryanair, pričom sa zohľadnili náklady spojené so zmluvou s AMS dosahujúce uspokojujúcu úroveň [...]* EUR na cestujúceho.

| (156) | Francúzsko napokon tvrdí, že sudca správneho súdu Tribunal administratif de Marseille rozhodujúci o predbežných opatreniach v uznesení z 20. októbra 2009 rozhodol, že ročné sumy stanovené v zmluve uzavretej so spoločnosťou AMS vzhľadom na služby, ktoré musí poskytovať a význam verejnosti dotknutej zavedeným reklamným nástrojom, nie sú bezpredmetné a sú dostatočne kompenzované. |
| --- | --- |

(156)

Francúzsko napokon tvrdí, že sudca správneho súdu Tribunal administratif de Marseille rozhodujúci o predbežných opatreniach v uznesení z 20. októbra 2009 rozhodol, že ročné sumy stanovené v zmluve uzavretej so spoločnosťou AMS vzhľadom na služby, ktoré musí poskytovať a význam verejnosti dotknutej zavedeným reklamným nástrojom, nie sú bezpredmetné a sú dostatočne kompenzované.

3.9.   OBCHODNÝ PLÁN TERMINÁLU MP2 A UPLATNENIE ZÁSADY OBOZRETNÉHO HOSPODÁRSKEHO SUBJEKTU V TRHOVOM HOSPODÁRSTVE

OBCHODNÝ PLÁN TERMINÁLU MP2 A UPLATNENIE ZÁSADY OBOZRETNÉHO HOSPODÁRSKEHO SUBJEKTU V TRHOVOM HOSPODÁRSTVE

| (157) | Francúzsky štát tvrdí, že kritérium obozretného subjektu v trhovom hospodárstve je splnené, keďže politika zavedená letiskom po finančnej stránke pozitívne vplýva na prevádzku letiska. V tejto súvislosti je vhodné v rámci jeho analýzy vychádzať z viacročných obchodných plánov na základe kritérií, ako je čistá súčasná hodnota (NPV) a vnútorná miera návratnosti spolu s testami citlivosti. Vzhľadom na to tvoria základ analýzy investícií letiska dve zásady: zohľadnenie „skutočných“ tokov finančných prostriedkov, ako aj hodnoty času prostredníctvom aktualizácie týchto tokov finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

(157)

Francúzsky štát tvrdí, že kritérium obozretného subjektu v trhovom hospodárstve je splnené, keďže politika zavedená letiskom po finančnej stránke pozitívne vplýva na prevádzku letiska. V tejto súvislosti je vhodné v rámci jeho analýzy vychádzať z viacročných obchodných plánov na základe kritérií, ako je čistá súčasná hodnota (NPV) a vnútorná miera návratnosti spolu s testami citlivosti. Vzhľadom na to tvoria základ analýzy investícií letiska dve zásady: zohľadnenie „skutočných“ tokov finančných prostriedkov, ako aj hodnoty času prostredníctvom aktualizácie týchto tokov finančných prostriedkov.

| (158) | Francúzsko sa domnieva, že dôsledkom výstavby terminálu mp2 bolo predovšetkým:






  — | spoločné znášanie určitých nákladov medzi dvomi terminálmi, čim sa znížili náklady hlavných terminálov, |
| --- | --- | --- |

(158)

Francúzsko sa domnieva, že dôsledkom výstavby terminálu mp2 bolo predovšetkým:

—

spoločné znášanie určitých nákladov medzi dvomi terminálmi, čim sa znížili náklady hlavných terminálov,

| — | odklad uskutočnenia určitých investícií, ktorých náklady ovplyvňujú vnútornú mieru návratnosti, ako je výstavba odbavovacieho priestoru pre lety v rámci Európy a odletovej haly pre lety v rámci Európy/medzinárodné lety. |
| --- | --- |

—

odklad uskutočnenia určitých investícií, ktorých náklady ovplyvňujú vnútornú mieru návratnosti, ako je výstavba odbavovacieho priestoru pre lety v rámci Európy a odletovej haly pre lety v rámci Európy/medzinárodné lety.

| (159) | Spoločné znášanie nákladov a odklad uskutočnenia určitých investícií vyplývajúce z nového terminálu mp2 majú vplyv na úroveň sadzieb uplatňovaných na tomto termináli, ako aj na výšku obratu zahrnutú do výpočtu vnútornej miery návratnosti. |
| --- | --- |

(159)

Spoločné znášanie nákladov a odklad uskutočnenia určitých investícií vyplývajúce z nového terminálu mp2 majú vplyv na úroveň sadzieb uplatňovaných na tomto termináli, ako aj na výšku obratu zahrnutú do výpočtu vnútornej miery návratnosti.

| (160) | Francúzsko sa preto domnieva, že prístup letiska zodpovedá prístupu, ktorý by zvolil súkromný hospodársky subjekt. Podľa Francúzska je teda analýza uskutočnená spoločnosťou PwC nesprávna, pretože sa v nej vyčíta Francúzsku, že nevypracovalo obchodný plán „založený na hypotézach špecifických pre terminál mp2“, pričom uvedená spoločnosť použitý pojem nevymedzuje. Francúzsko v tejto súvislosti pripomína, že otázky týkajúce sa rozdelenia nákladov medzi rôznych používateľov rôznych terminálov vyplývajú z analýzy diferenciácie sadzieb letiska, a nie zo štúdie ziskovosti projektu nového terminálu. |
| --- | --- |

(160)

Francúzsko sa preto domnieva, že prístup letiska zodpovedá prístupu, ktorý by zvolil súkromný hospodársky subjekt. Podľa Francúzska je teda analýza uskutočnená spoločnosťou PwC nesprávna, pretože sa v nej vyčíta Francúzsku, že nevypracovalo obchodný plán „založený na hypotézach špecifických pre terminál mp2“, pričom uvedená spoločnosť použitý pojem nevymedzuje. Francúzsko v tejto súvislosti pripomína, že otázky týkajúce sa rozdelenia nákladov medzi rôznych používateľov rôznych terminálov vyplývajú z analýzy diferenciácie sadzieb letiska, a nie zo štúdie ziskovosti projektu nového terminálu.

4.   PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN

PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN

4.1.   AIR FRANCE

AIR FRANCE

4.1.1.   INVESTIČNÉ DOTÁCIE V PROSPECH CCIMP

| (161) | Francúzsko tvrdí, že ak dotácie schválené na modernizáciu infraštruktúr letiska využili všetci dopravcovia, ktorí majú základňu v rámci letiska Marseille-Provence, špecifické investičné dotácie poskytnuté terminálu mp2 môžu spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže medzi leteckými spoločnosťami, ktoré využívajú obidva terminály. |
| --- | --- |

(161)

Francúzsko tvrdí, že ak dotácie schválené na modernizáciu infraštruktúr letiska využili všetci dopravcovia, ktorí majú základňu v rámci letiska Marseille-Provence, špecifické investičné dotácie poskytnuté terminálu mp2 môžu spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže medzi leteckými spoločnosťami, ktoré využívajú obidva terminály.

| (162) | Spoločnosť Air France spochybňuje posúdenie, ktoré vykonala Komisia v rámci rozhodnutia o začatí konania, na základe ktorého majú všetci používatelia rovnaký a nediskriminačný prístup k terminálu mp2. Rozhodnutie CCIMP vyhradiť prístup len pre dopravu druhu „z bodu A do bodu B“ donútilo spoločnosť Air France, ktorá prevádzkuje aj medzinárodné lety a zabezpečuje najmä dopravu pre prestupujúcich cestujúcich, prerušiť prevádzku letov s odletom z letiska Marseille s prestupom medzi dvomi terminálmi, v dôsledku čoho sa spoločnosť Air France vzdala využívania terminálu mp2. Sprístupnenie terminálu mp2 od októbra 2006 pre medzinárodné lety prevádzkované spoločnosťou Ryanair podľa spoločnosti Air France poukazuje na preferenčné zaobchádzanie poskytnuté tomuto hospodárskemu subjektu zo strany CCIMP. Spoločnosť Air France navyše pripomína, že v rámci terminálu mp2 sa ponúkali služby výlučne pre lietadlá s kapacitou menej ako 200 miest, čo vylučovalo lietadlá typu Airbus 321, a že spoločnosť Air Méditerranée podala žalobu na správnom súde Tribunal administratif de Marseille s cieľom dosiahnuť uznanie svojvoľnej a diskriminačnej povahy tohto ustanovenia pravidiel používania terminálu mp2. |
| --- | --- |

(162)

Spoločnosť Air France spochybňuje posúdenie, ktoré vykonala Komisia v rámci rozhodnutia o začatí konania, na základe ktorého majú všetci používatelia rovnaký a nediskriminačný prístup k terminálu mp2. Rozhodnutie CCIMP vyhradiť prístup len pre dopravu druhu „z bodu A do bodu B“ donútilo spoločnosť Air France, ktorá prevádzkuje aj medzinárodné lety a zabezpečuje najmä dopravu pre prestupujúcich cestujúcich, prerušiť prevádzku letov s odletom z letiska Marseille s prestupom medzi dvomi terminálmi, v dôsledku čoho sa spoločnosť Air France vzdala využívania terminálu mp2. Sprístupnenie terminálu mp2 od októbra 2006 pre medzinárodné lety prevádzkované spoločnosťou Ryanair podľa spoločnosti Air France poukazuje na preferenčné zaobchádzanie poskytnuté tomuto hospodárskemu subjektu zo strany CCIMP. Spoločnosť Air France navyše pripomína, že v rámci terminálu mp2 sa ponúkali služby výlučne pre lietadlá s kapacitou menej ako 200 miest, čo vylučovalo lietadlá typu Airbus 321, a že spoločnosť Air Méditerranée podala žalobu na správnom súde Tribunal administratif de Marseille s cieľom dosiahnuť uznanie svojvoľnej a diskriminačnej povahy tohto ustanovenia pravidiel používania terminálu mp2.

| (163) | Spoločnosť Air France tvrdí, že jediným cieľom podmienok oprávnenosti na využívanie terminálu mp2, ktoré pôvodne uložila CCIMP, bolo zaistiť, aby si nemohla robiť nárok na používanie nového terminálu, zatiaľ čo hospodársku rovnováhu letiska by bezpochyby nebolo možné zabezpečiť v prípade, že by spoločnosť Air France mohla presunúť celú svoju prevádzku do terminálu mp2, na ktorom sa uplatňuje výrazne nižšia úroveň poplatkov. |
| --- | --- |

(163)

Spoločnosť Air France tvrdí, že jediným cieľom podmienok oprávnenosti na využívanie terminálu mp2, ktoré pôvodne uložila CCIMP, bolo zaistiť, aby si nemohla robiť nárok na používanie nového terminálu, zatiaľ čo hospodársku rovnováhu letiska by bezpochyby nebolo možné zabezpečiť v prípade, že by spoločnosť Air France mohla presunúť celú svoju prevádzku do terminálu mp2, na ktorom sa uplatňuje výrazne nižšia úroveň poplatkov.

4.1.2.   DOTÁCIE NA PREVÁDZKU V PROSPECH CCIMP

| (164) | Spoločnosť Air France tvrdí, že úroveň letiskovej dane, ktorá sa platí štátu, ale ktorá sa v celej výške prevádzkovateľovi letiska, by nemusela zodpovedať skutočne vynaloženým nákladom letiska na financovanie opatrení, ktoré vyplývajú z právomocí verejného orgánu, a mohla by tak predstavovať dotáciu na prevádzkovanie letiska Marseille Provence. |
| --- | --- |

(164)

Spoločnosť Air France tvrdí, že úroveň letiskovej dane, ktorá sa platí štátu, ale ktorá sa v celej výške prevádzkovateľovi letiska, by nemusela zodpovedať skutočne vynaloženým nákladom letiska na financovanie opatrení, ktoré vyplývajú z právomocí verejného orgánu, a mohla by tak predstavovať dotáciu na prevádzkovanie letiska Marseille Provence.

4.1.3.   POMOC POSKYTNUTÁ LETISKOM MARSEILLE PROVENCE NIEKTORÝM LETECKÝM SPOLOČNOSTIAM

4.1.3.1.   
  Zníženie poplatkov za odbavenie cestujúcich v prípade vnútroštátnych letov

Zníženie poplatkov za odbavenie cestujúcich v prípade vnútroštátnych letov

| (165) | Spoločnosť Air France nespochybňuje konštatovanie Komisie uvedené v jej rozhodnutí o začatí konania, podľa ktorého by vytvorenie nízkonákladového terminálu mohlo zodpovedať dopytu na trhu. Spoločnosť Air France však pripomína, že zabezpečenie vlastnej ziskovosti projektu prináleží prevádzkovateľovi letiska. |
| --- | --- |

(165)

Spoločnosť Air France nespochybňuje konštatovanie Komisie uvedené v jej rozhodnutí o začatí konania, podľa ktorého by vytvorenie nízkonákladového terminálu mohlo zodpovedať dopytu na trhu. Spoločnosť Air France však pripomína, že zabezpečenie vlastnej ziskovosti projektu prináleží prevádzkovateľovi letiska.

| (166) | Spoločnosť Air France spochybňuje tvrdenie Komisie, podľa ktorého je pre prevádzkovateľa súkromného letiska prirodzené, že sa domáha vyšších poplatkov z dôvodu prepravy cestujúcich leteckých spoločností, ktoré sa rozhodnú ponúkať služby zabezpečujúce väčšie pohodlie pre svojich zákazníkov ochotných zaplatiť viac. Spoločnosť Air France tvrdí, že neprispela k stanoveniu úrovne kvality služby ponúkanej v rámci terminálu označovaného za „pohodlný“ a pripomína, že má pochybnosti o skutočne nediskriminačnej povahe kritérií, ktoré uplatňujú prevádzkovatelia letiska v súvislosti s prístupom k novému terminálu určenému pre nové hospodárske subjekty ponúkajúce nízkonákladové služby. Air France uvádza, že spoločnostiam tradične využívajúcim terminály sa často neumožní využívanie nových infraštruktúr. Air France sa domnieva, že prevádzkovatelia letiska tým, že na letisku vytvorili monopol, môžu neoprávnene zvýšiť sadzby u týchto zákazníkov, ktorí od nich závisia, s cieľom ponúknuť lákavé sadzby pre zákazníkov využívajúcich nízkonákladové terminály, ktorí môžu naopak bez problémov presunúť svoju prevádzku z jedného letiska na iné. |
| --- | --- |

(166)

Spoločnosť Air France spochybňuje tvrdenie Komisie, podľa ktorého je pre prevádzkovateľa súkromného letiska prirodzené, že sa domáha vyšších poplatkov z dôvodu prepravy cestujúcich leteckých spoločností, ktoré sa rozhodnú ponúkať služby zabezpečujúce väčšie pohodlie pre svojich zákazníkov ochotných zaplatiť viac. Spoločnosť Air France tvrdí, že neprispela k stanoveniu úrovne kvality služby ponúkanej v rámci terminálu označovaného za „pohodlný“ a pripomína, že má pochybnosti o skutočne nediskriminačnej povahe kritérií, ktoré uplatňujú prevádzkovatelia letiska v súvislosti s prístupom k novému terminálu určenému pre nové hospodárske subjekty ponúkajúce nízkonákladové služby. Air France uvádza, že spoločnostiam tradične využívajúcim terminály sa často neumožní využívanie nových infraštruktúr. Air France sa domnieva, že prevádzkovatelia letiska tým, že na letisku vytvorili monopol, môžu neoprávnene zvýšiť sadzby u týchto zákazníkov, ktorí od nich závisia, s cieľom ponúknuť lákavé sadzby pre zákazníkov využívajúcich nízkonákladové terminály, ktorí môžu naopak bez problémov presunúť svoju prevádzku z jedného letiska na iné.

| (167) | Podľa spoločnosti Air France sadzby zavedené na letisku Marseille Provence vyplývajú zo zvoleného účtovného postupu, ktorého jediná logika spočíva v uprednostňovaní spoločností využívajúcich terminál mp2. Spôsob prideľovania všeobecných nákladov podľa spoločnosti Air France umožňoval umelo znížiť sadzbu poplatku za odbavenie cestujúcich uplatňovanú v termináli mp2. Air France si želá, aby Komisia vzala do úvahy skutočnosť, že letiská predstavujú pre letecké spoločnosti „základné infraštruktúry“ a že v dôsledku toho musí riadiaci orgán letiska uplatňovať sadzby, do ktorých sa premietajú náklady na poskytované služby (povinnosť vyplývajúca aj zo smernice 2009/12/ES). |
| --- | --- |

(167)

Podľa spoločnosti Air France sadzby zavedené na letisku Marseille Provence vyplývajú zo zvoleného účtovného postupu, ktorého jediná logika spočíva v uprednostňovaní spoločností využívajúcich terminál mp2. Spôsob prideľovania všeobecných nákladov podľa spoločnosti Air France umožňoval umelo znížiť sadzbu poplatku za odbavenie cestujúcich uplatňovanú v termináli mp2. Air France si želá, aby Komisia vzala do úvahy skutočnosť, že letiská predstavujú pre letecké spoločnosti „základné infraštruktúry“ a že v dôsledku toho musí riadiaci orgán letiska uplatňovať sadzby, do ktorých sa premietajú náklady na poskytované služby (povinnosť vyplývajúca aj zo smernice 2009/12/ES).

| (168) | Air France zdôrazňuje, že podľa jej vedomostí CCIMP nikdy neprijala opatrenia zamerané na vymáhanie dodatočných poplatkov splatných na základe spätného prehodnotenia sadzieb poplatku za odbavenie cestujúcich v termináli mp2. Spoločnosť Air France ďalej zdôrazňuje, že aj keď Štátna rada pri rozhodovaní o predbežných opatreniach v nadväznosti na uznesenie z 28. júla 2009 znížila poplatok za odbavovanie cestujúcich uplatňovaný v termináli mp1 o 20 %, CCIMP nezvýšila poplatok za odbavovanie cestujúcich uplatňovaný na termináli mp1. Air France pripomína, že vzhľadom na to, že Štátna rada nezrušila sadzby uplatňované na termináli mp1 (rozhodnutie z 27. júna 2011), celková suma vo výške 20 % vybraná na základe predbežného opatrenia sa napokon vyplatila v prospech CCIMP. |
| --- | --- |

(168)

Air France zdôrazňuje, že podľa jej vedomostí CCIMP nikdy neprijala opatrenia zamerané na vymáhanie dodatočných poplatkov splatných na základe spätného prehodnotenia sadzieb poplatku za odbavenie cestujúcich v termináli mp2. Spoločnosť Air France ďalej zdôrazňuje, že aj keď Štátna rada pri rozhodovaní o predbežných opatreniach v nadväznosti na uznesenie z 28. júla 2009 znížila poplatok za odbavovanie cestujúcich uplatňovaný v termináli mp1 o 20 %, CCIMP nezvýšila poplatok za odbavovanie cestujúcich uplatňovaný na termináli mp1. Air France pripomína, že vzhľadom na to, že Štátna rada nezrušila sadzby uplatňované na termináli mp1 (rozhodnutie z 27. júna 2011), celková suma vo výške 20 % vybraná na základe predbežného opatrenia sa napokon vyplatila v prospech CCIMP.

| (169) | Air France zdôrazňuje, že Komisia vo svojom predchádzajúcom rozhodnutí (31) dospela k záveru týkajúceho sa existencie schémy pomoci, ktorá je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ide o systém diferenciácie letiskových poplatkov v závislosti od destinácie letu (vnútroštátny/medzinárodný). Spoločnosť Air France pripomína, že vzhľadom na to, že Francúzsko prijalo opatrenia spočívajúce v zrušení tohto systému, Komisia nechcela zaviesť primerané dodatočné opatrenia. Spoločnosť Air France preto dospela k záveru, že v dôsledku predchádzajúceho rozhodnutia Komisie je akékoľvek nové preskúmanie tohto systému bezpredmetné. |
| --- | --- |

(169)

Air France zdôrazňuje, že Komisia vo svojom predchádzajúcom rozhodnutí (31) dospela k záveru týkajúceho sa existencie schémy pomoci, ktorá je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ide o systém diferenciácie letiskových poplatkov v závislosti od destinácie letu (vnútroštátny/medzinárodný). Spoločnosť Air France pripomína, že vzhľadom na to, že Francúzsko prijalo opatrenia spočívajúce v zrušení tohto systému, Komisia nechcela zaviesť primerané dodatočné opatrenia. Spoločnosť Air France preto dospela k záveru, že v dôsledku predchádzajúceho rozhodnutia Komisie je akékoľvek nové preskúmanie tohto systému bezpredmetné.

31

4.1.3.2.   
  Poplatky za otvorenie nových liniek

Poplatky za otvorenie nových liniek

| (170) | Spoločnosť Air France síce pripúšťa, že prináleží každému letisku, aby sa zapojilo do takéhoto postupu, letecká spoločnosť však zároveň pripomína, že letisko musí preukázať, že konalo ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve. V tejto súvislosti musí dokázať, že cieľom opatrenia je dosiahnuť nakoniec návratnosť investícií. Cieľ teda musí spočívať v zvýšení jeho vlastných príjmov, a nie v zvýšení turistickej návštevnosti regiónu. |
| --- | --- |

(170)

Spoločnosť Air France síce pripúšťa, že prináleží každému letisku, aby sa zapojilo do takéhoto postupu, letecká spoločnosť však zároveň pripomína, že letisko musí preukázať, že konalo ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve. V tejto súvislosti musí dokázať, že cieľom opatrenia je dosiahnuť nakoniec návratnosť investícií. Cieľ teda musí spočívať v zvýšení jeho vlastných príjmov, a nie v zvýšení turistickej návštevnosti regiónu.

| (171) | Air France dopĺňa, že prijateľnosť takéhoto opatrenia závisí od toho, či je transparentné, nediskriminačné, či sa postupne znižuje a či je časovo obmedzené, aby nepredstavovalo verejné financovanie nákladov na prevádzku dopravcu, ktorý ho využíva. |
| --- | --- |

(171)

Air France dopĺňa, že prijateľnosť takéhoto opatrenia závisí od toho, či je transparentné, nediskriminačné, či sa postupne znižuje a či je časovo obmedzené, aby nepredstavovalo verejné financovanie nákladov na prevádzku dopravcu, ktorý ho využíva.

4.2.   RYANAIR

RYANAIR

4.2.1.   INVESTIČNÉ DOTÁCIE V PROSPECH CCIMP

| (172) | Spoločnosť Ryanair tvrdí, že investičné dotácie udelené na výstavbu terminálu mp2 predstavujú konanie obozretného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(172)

Spoločnosť Ryanair tvrdí, že investičné dotácie udelené na výstavbu terminálu mp2 predstavujú konanie obozretného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (173) | Podľa spoločnosti Ryanair by mala Komisia vo svojej analýze zohľadniť príjmy z činností, ktoré nesúvisia s leteckými službami, ktoré vznikli v termináli mp2 v súvislosti s prenájmom vozidiel, parkovným a dodatočnými obchodnými príjmami vyplývajúcimi z predaja cestujúcim terminálu mp2, ktorí môžu navštíviť obchody hlavného terminálu nachádzajúceho sa menej ako jednu minútu chôdze od terminálu mp2. Spoločnosť Ryanair na základe toho dospela k záveru, že príjmy z činností, ktoré nesúvisia s leteckými službami, ktoré vytvárajú cestujúci terminálu mp2, výrazne prispievajú k ziskovosti hlavného terminálu. |
| --- | --- |

(173)

Podľa spoločnosti Ryanair by mala Komisia vo svojej analýze zohľadniť príjmy z činností, ktoré nesúvisia s leteckými službami, ktoré vznikli v termináli mp2 v súvislosti s prenájmom vozidiel, parkovným a dodatočnými obchodnými príjmami vyplývajúcimi z predaja cestujúcim terminálu mp2, ktorí môžu navštíviť obchody hlavného terminálu nachádzajúceho sa menej ako jednu minútu chôdze od terminálu mp2. Spoločnosť Ryanair na základe toho dospela k záveru, že príjmy z činností, ktoré nesúvisia s leteckými službami, ktoré vytvárajú cestujúci terminálu mp2, výrazne prispievajú k ziskovosti hlavného terminálu.

| (174) | Zatvorenie letiska, ktoré by prispelo k dodatočným nákladom (náklady na odstupné, na sanáciu, náklady obetovanej príležitosti spojené s už uskutočnenou investíciou), hoci predajná cena letiska mohla byť nízka alebo dokonca negatívna, nepredstavovalo v roku 2006 ekonomicky opodstatnenú alternatívu. |
| --- | --- |

(174)

Zatvorenie letiska, ktoré by prispelo k dodatočným nákladom (náklady na odstupné, na sanáciu, náklady obetovanej príležitosti spojené s už uskutočnenou investíciou), hoci predajná cena letiska mohla byť nízka alebo dokonca negatívna, nepredstavovalo v roku 2006 ekonomicky opodstatnenú alternatívu.

| (175) | Stratégia letiska, ktorá viedla k zvýšeniu dopravy a príjmov a k zníženiu nevyužitej kapacity letiska, prispela k zvýšeniu jeho trhovej hodnoty. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že aktíva týkajúce sa terminálu mp2 a uskutočnené investície by mohli viesť k zhodnoteniu pri príležitosti predaja, čo je v rozpore s tvrdením spoločnosti PwC. |
| --- | --- |

(175)

Stratégia letiska, ktorá viedla k zvýšeniu dopravy a príjmov a k zníženiu nevyužitej kapacity letiska, prispela k zvýšeniu jeho trhovej hodnoty. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že aktíva týkajúce sa terminálu mp2 a uskutočnené investície by mohli viesť k zhodnoteniu pri príležitosti predaja, čo je v rozpore s tvrdením spoločnosti PwC.

4.2.2.   STANOVENIE POPLATKOV ZA ODBAVENIE CESTUJÚCICH V TERMINÁLI MP2

| (176) | Spoločnosť Ryanair tvrdí že rozhodnutie, na základe ktorého sa stanovil poplatok za odbavenie cestujúcich uplatniteľný na termináli mp2, nie je v zmysle kritérií sformulovaných v judikatúre vo veci Stardust Marine pripísateľný štátu (32). Spoločnosť Ryanair zdôrazňuje, že CCI sa podľa francúzskych právnych predpisov považujú za súčasť osobitnej kategórie verejných subjektov, ktoré sa vyznačujú tým, že nie sú podriadené štátu (33). Spoločnosť Ryanair teda spochybňuje postoj Komisie, ktorá sa v súvislosti s pripísateľnosťou predmetných opatrení obmedzuje len na predpoklady z dôvodu, že CCIMP je pod kontrolou štátu a pripomína, že Komisia musí v každom prípade preskúmať osobitné okolnosti vedúce k prípadnému stanoveniu pripísateľnosti opatrenia. |
| --- | --- |

(176)

Spoločnosť Ryanair tvrdí že rozhodnutie, na základe ktorého sa stanovil poplatok za odbavenie cestujúcich uplatniteľný na termináli mp2, nie je v zmysle kritérií sformulovaných v judikatúre vo veci Stardust Marine pripísateľný štátu (32). Spoločnosť Ryanair zdôrazňuje, že CCI sa podľa francúzskych právnych predpisov považujú za súčasť osobitnej kategórie verejných subjektov, ktoré sa vyznačujú tým, že nie sú podriadené štátu (33). Spoločnosť Ryanair teda spochybňuje postoj Komisie, ktorá sa v súvislosti s pripísateľnosťou predmetných opatrení obmedzuje len na predpoklady z dôvodu, že CCIMP je pod kontrolou štátu a pripomína, že Komisia musí v každom prípade preskúmať osobitné okolnosti vedúce k prípadnému stanoveniu pripísateľnosti opatrenia.

32

33

| (177) | Spoločnosť Ryanair dopĺňa, že v prípade CCIMP Francúzsko nemohlo dať podnet na prijatie napadnutých opatrení letiskom a ani na ne svojím konaním nenabádalo. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že DGAC naopak opakovane zamietlo sadzby prijaté subjektom CCIMP (34). |
| --- | --- |

(177)

Spoločnosť Ryanair dopĺňa, že v prípade CCIMP Francúzsko nemohlo dať podnet na prijatie napadnutých opatrení letiskom a ani na ne svojím konaním nenabádalo. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že DGAC naopak opakovane zamietlo sadzby prijaté subjektom CCIMP (34).

34

| (178) | Ryanair ďalej uvádza, že pri stanovení poplatkov za odbavenie cestujúcich na termináli mp2 sa zohľadňuje test obozretného subjektu v trhovom hospodárstve. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že Komisia vo svojej analýze nesprávne uplatnila test obozretného hospodárskeho subjektu, ako ho vyžaduje Súdny dvor (35), a to z viacerých dôvodov. |
| --- | --- |

(178)

Ryanair ďalej uvádza, že pri stanovení poplatkov za odbavenie cestujúcich na termináli mp2 sa zohľadňuje test obozretného subjektu v trhovom hospodárstve. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že Komisia vo svojej analýze nesprávne uplatnila test obozretného hospodárskeho subjektu, ako ho vyžaduje Súdny dvor (35), a to z viacerých dôvodov.

35

| (179) | Po prvé Komisia nepristúpila najmä k porovnaniu poplatkov uplatňovaných na letisku Marseille Provence a trhovej ceny. Spoločnosť Ryanair uviedla štúdiu, v ktorej sa tvrdí, že trhovú cenu za letiskové služby možno stanoviť na základe porovnania cien uplatňovaných na porovnateľných súkromných letiskách v celej Európe. Spoločnosť používa porovnanie s letiskami Luton, East Midlands, Prestwick a Liverpool. Tvrdí, že tieto letiská sa prevádzkujú bez pomoci štátu a bez verejného zásahu a že ceny, ktoré im platí, sú v priemere trikrát nižšie než ceny na letisku Marseille Provence. Ryanair preto konštatuje, že cena, ktorú platí na letisku Marseille Provence za letiskové služby, nie je nižšia v porovnaní s trhovou cenou za tieto služby, a že platená cena teda nezahŕňa prvky štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(179)

Po prvé Komisia nepristúpila najmä k porovnaniu poplatkov uplatňovaných na letisku Marseille Provence a trhovej ceny. Spoločnosť Ryanair uviedla štúdiu, v ktorej sa tvrdí, že trhovú cenu za letiskové služby možno stanoviť na základe porovnania cien uplatňovaných na porovnateľných súkromných letiskách v celej Európe. Spoločnosť používa porovnanie s letiskami Luton, East Midlands, Prestwick a Liverpool. Tvrdí, že tieto letiská sa prevádzkujú bez pomoci štátu a bez verejného zásahu a že ceny, ktoré im platí, sú v priemere trikrát nižšie než ceny na letisku Marseille Provence. Ryanair preto konštatuje, že cena, ktorú platí na letisku Marseille Provence za letiskové služby, nie je nižšia v porovnaní s trhovou cenou za tieto služby, a že platená cena teda nezahŕňa prvky štátnej pomoci.

| (180) | Po druhé Komisia do svojich výpočtov zahrnula utopené náklady namiesto toho, aby svoje posúdenie podložila výlučne hraničnými nákladmi. Spoločnosť Ryanair v tejto súvislosti pripomína, že letisko Marseille Provence bolo vybudované v roku 1922 a pred liberalizáciou leteckej dopravy sa využívalo predovšetkým na regionálnu dopravu financovanú štátom v podobe verejnej služby a ako základňa pre lietadlá slúžiace na boj proti lesným požiarom. Spoločnosť Ryanair dopĺňa, že v snahe čeliť poklesu prepravy zaznamenanému v rokoch 2001 – 2003, letisko zaviedlo stratégiu otvorenia pre nízkonákladové spoločnosti, ktorá spočívala vo vytvorení terminálu špeciálne navrhnutého na ich potreby. Spoločnosť Ryanair pripomína, že počas viacerých rokov zabezpečovala viac ako 40 % prepravy na termináli mp2. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že regionálne letiská sú málo príťažlivé pre letecké spoločnosti, ktoré môžu od rokovaní s letiskom oprávnene očakávať stanovenie nižších sadzieb, keďže zabezpečia letisku značný objem cestujúcich. Spoločnosť Ryanair pripomína, že Komisia musí prihliadnuť na situáciu, ktorá prevládala v čase, keď bolo príjemcovi udelené opatrenie, aby mohla prijať záver o existencii pomoci. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že v tomto prípade v čase, keď začala prevádzku na letisku Marseille Provence, vzhľadom na zmluvné záväzky, ktoré prijala ohľadne počtu prepravovaných cestujúcich, prevádzkovateľ letiska mohol oprávnene očakávať výrazné zvýšenie objemu prepravy vďaka pôsobeniu spoločnosti Ryanair v rámci letiska. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že vzhľadom na to, že hospodárska situácia na malých regionálnych letiskách s nadmernou kapacitou je odlišná od situácie, ktorú Súdny dvor analyzoval v rozsudku vo veci Charleroi, pričom za predpokladu, že sa na ne vzťahuje analýza nákladov, je potrebné ju upraviť. Zohľadnenie výlučne hraničných nákladov a príjmov spojených so zmluvami uzavretými so spoločnosťou Ryanair predstavuje konanie obozretného subjektu v trhovom hospodárstve. Spoločnosť Ryanair dopĺňa, že náklady spojené s investíciami uskutočnenými pred príchodom spoločnosti Ryanair a s fixnými prevádzkovými nákladmi sa nemusia brať do úvahy. Spoločnosť Ryanair ďalej dopĺňa, že ziskový alebo deficitný charakter letiska zo všeobecného hľadiska nie je opodstatnený, pokiaľ ide o existenciu pomoci v prospech leteckej spoločnosti. |
| --- | --- |

(180)

Po druhé Komisia do svojich výpočtov zahrnula utopené náklady namiesto toho, aby svoje posúdenie podložila výlučne hraničnými nákladmi. Spoločnosť Ryanair v tejto súvislosti pripomína, že letisko Marseille Provence bolo vybudované v roku 1922 a pred liberalizáciou leteckej dopravy sa využívalo predovšetkým na regionálnu dopravu financovanú štátom v podobe verejnej služby a ako základňa pre lietadlá slúžiace na boj proti lesným požiarom. Spoločnosť Ryanair dopĺňa, že v snahe čeliť poklesu prepravy zaznamenanému v rokoch 2001 – 2003, letisko zaviedlo stratégiu otvorenia pre nízkonákladové spoločnosti, ktorá spočívala vo vytvorení terminálu špeciálne navrhnutého na ich potreby. Spoločnosť Ryanair pripomína, že počas viacerých rokov zabezpečovala viac ako 40 % prepravy na termináli mp2. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že regionálne letiská sú málo príťažlivé pre letecké spoločnosti, ktoré môžu od rokovaní s letiskom oprávnene očakávať stanovenie nižších sadzieb, keďže zabezpečia letisku značný objem cestujúcich. Spoločnosť Ryanair pripomína, že Komisia musí prihliadnuť na situáciu, ktorá prevládala v čase, keď bolo príjemcovi udelené opatrenie, aby mohla prijať záver o existencii pomoci. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že v tomto prípade v čase, keď začala prevádzku na letisku Marseille Provence, vzhľadom na zmluvné záväzky, ktoré prijala ohľadne počtu prepravovaných cestujúcich, prevádzkovateľ letiska mohol oprávnene očakávať výrazné zvýšenie objemu prepravy vďaka pôsobeniu spoločnosti Ryanair v rámci letiska. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že vzhľadom na to, že hospodárska situácia na malých regionálnych letiskách s nadmernou kapacitou je odlišná od situácie, ktorú Súdny dvor analyzoval v rozsudku vo veci Charleroi, pričom za predpokladu, že sa na ne vzťahuje analýza nákladov, je potrebné ju upraviť. Zohľadnenie výlučne hraničných nákladov a príjmov spojených so zmluvami uzavretými so spoločnosťou Ryanair predstavuje konanie obozretného subjektu v trhovom hospodárstve. Spoločnosť Ryanair dopĺňa, že náklady spojené s investíciami uskutočnenými pred príchodom spoločnosti Ryanair a s fixnými prevádzkovými nákladmi sa nemusia brať do úvahy. Spoločnosť Ryanair ďalej dopĺňa, že ziskový alebo deficitný charakter letiska zo všeobecného hľadiska nie je opodstatnený, pokiaľ ide o existenciu pomoci v prospech leteckej spoločnosti.

| (181) | Spoločnosť Ryanair tvrdí, že analýza nákladov uskutočnená Komisiou v súvislosti s testom obozretného hospodárskeho subjektu nie je správna, pretože sa v nej nezohľadňuje úroveň služby ponúkanej v termináli mp2, ktorá je nižšia v porovnaní so službami ponúkanými tradičným spoločnostiam, a zodpovedá teda úrovni platných poplatkov. Spoločnosť Ryanair ďalej tvrdí, že terminál mp2 ponúka len základné infraštruktúry (36) a poskytuje plochu na cestujúceho, ktorá je výrazne menšia v porovnaní s plochou hlavného terminálu (1,66 m2 proti 6,06 m2). Spoločnosť Ryanair uvádza, že nízkonákladové spoločnosti by nemali platiť poplatky za služby, ktoré nevyužívajú alebo ktoré využívajú v menšej miere v porovnaní s tradičnými spoločnosťami (37). Spoločnosť Ryanair pripomína, že uplatňuje poplatky za batožinu s cieľom podnietiť svojich cestujúcich k tomu, aby žiadnu batožinu nezaregistrovali, v dôsledku čoho si batožinu zaregistruje len 1/3 cestujúcich spoločnosti Ryanair. Cestujúci spoločnosti Ryanair navyše sami prenesú svoju batožinu z miesta odbavenia až po miesto kontroly, čím sa akákoľvek infraštruktúra na letisku stáva zbytočnou. Na porovnanie spoločnosť Ryanair zdôrazňuje, že spoločnosť Air France intenzívnejšie využíva služby pozemnej obsluhy spojené s manipuláciou s batožinou na letisku. |
| --- | --- |

(181)

Spoločnosť Ryanair tvrdí, že analýza nákladov uskutočnená Komisiou v súvislosti s testom obozretného hospodárskeho subjektu nie je správna, pretože sa v nej nezohľadňuje úroveň služby ponúkanej v termináli mp2, ktorá je nižšia v porovnaní so službami ponúkanými tradičným spoločnostiam, a zodpovedá teda úrovni platných poplatkov. Spoločnosť Ryanair ďalej tvrdí, že terminál mp2 ponúka len základné infraštruktúry (36) a poskytuje plochu na cestujúceho, ktorá je výrazne menšia v porovnaní s plochou hlavného terminálu (1,66 m2 proti 6,06 m2). Spoločnosť Ryanair uvádza, že nízkonákladové spoločnosti by nemali platiť poplatky za služby, ktoré nevyužívajú alebo ktoré využívajú v menšej miere v porovnaní s tradičnými spoločnosťami (37). Spoločnosť Ryanair pripomína, že uplatňuje poplatky za batožinu s cieľom podnietiť svojich cestujúcich k tomu, aby žiadnu batožinu nezaregistrovali, v dôsledku čoho si batožinu zaregistruje len 1/3 cestujúcich spoločnosti Ryanair. Cestujúci spoločnosti Ryanair navyše sami prenesú svoju batožinu z miesta odbavenia až po miesto kontroly, čím sa akákoľvek infraštruktúra na letisku stáva zbytočnou. Na porovnanie spoločnosť Ryanair zdôrazňuje, že spoločnosť Air France intenzívnejšie využíva služby pozemnej obsluhy spojené s manipuláciou s batožinou na letisku.

36

2

2

37

| (182) | Spoločnosť Ryanair tvrdí, že svoju prevádzku zabezpečuje prostredníctvom najväčších zariadení na letisku Marseille Provence, čím letisku umožňuje vyhnúť sa nákladom obetovanej príležitosti spojeným s prevádzkou malých zariadení v súvislosti s počtom prepravovaných cestujúcich. Spoločnosť Ryanair zdôrazňuje, že jej prevádzka sa vyznačuje rotáciami trvajúcimi 25 minút, zatiaľ čo u tradičných spoločností, napríklad Air France, sa čas rotácie pohybuje od 45 do 60 minút. Kratší čas rotácie tak umožňuje obmedziť čas využívania plochy na zemi, a to v súvislosti so zariadeniami, ako aj zo strany cestujúcich. Ryanair pripomína, že kritériá využívania terminálu mp2 sa okrem iného opierajú o potrebu používať zariadenia typu C, ktoré umožňujú prepravu až do 200 cestujúcich, a prevádzkovať lety s obmedzeným časom rotácie. |
| --- | --- |

(182)

Spoločnosť Ryanair tvrdí, že svoju prevádzku zabezpečuje prostredníctvom najväčších zariadení na letisku Marseille Provence, čím letisku umožňuje vyhnúť sa nákladom obetovanej príležitosti spojeným s prevádzkou malých zariadení v súvislosti s počtom prepravovaných cestujúcich. Spoločnosť Ryanair zdôrazňuje, že jej prevádzka sa vyznačuje rotáciami trvajúcimi 25 minút, zatiaľ čo u tradičných spoločností, napríklad Air France, sa čas rotácie pohybuje od 45 do 60 minút. Kratší čas rotácie tak umožňuje obmedziť čas využívania plochy na zemi, a to v súvislosti so zariadeniami, ako aj zo strany cestujúcich. Ryanair pripomína, že kritériá využívania terminálu mp2 sa okrem iného opierajú o potrebu používať zariadenia typu C, ktoré umožňujú prepravu až do 200 cestujúcich, a prevádzkovať lety s obmedzeným časom rotácie.

| (183) | Spoločnosť Ryanair napokon kritizuje skutočnosť, že Komisia vo svojom rozhodnutí nezohľadňuje pozitívne externality súvisiace s pôsobením spoločnosti Ryanair v rámci platformy, t. j. skutočnosť, že hodnota infraštruktúry sa úmerne zvyšuje s jej využívaním vzhľadom na riziká vyplývajúce z prevádzkovania prvých liniek na letisku. Spoločnosť Ryanair navyše uvádza, že pôsobenie leteckej spoločnosti na letisku vytvára pozitívne účinky vedúce k zvýšeniu počtu cestujúcich na tejto platforme, čiže k zlepšeniu infraštruktúr súvisiacich s obchodom a dopravných infraštruktúr na letisku, čo následne ešte viac posilňuje príťažlivosť letiska. Spoločnosť Ryanair zdôrazňuje, že sa v zmluve zaviazala zabezpečovať prepravu určitého počtu cestujúcich na letisku v Marseille, čím prispieva k vytváraniu takýchto externalít, ako to na jednej strane preukazuje zvýšenie objemu prepravy na letisku, a najmä na termináli mp2, a na druhej strane zvýšenie počtu leteckých spoločností prevádzkujúcich lety s odletom z daného letiska. Spoločnosť Ryanair navyše zdôrazňuje, že v dôsledku tohto druhu záväzku nesie letecká spoločnosť všetky riziká vyplývajúce z prevádzkovania linky a odôvodňuje sa ním, že letisko je schopné prijať nižšiu mieru návratnosti investícií v porovnaní s mierou, ktorú by si vyžiadalo bez takéhoto záväzku. |
| --- | --- |

(183)

Spoločnosť Ryanair napokon kritizuje skutočnosť, že Komisia vo svojom rozhodnutí nezohľadňuje pozitívne externality súvisiace s pôsobením spoločnosti Ryanair v rámci platformy, t. j. skutočnosť, že hodnota infraštruktúry sa úmerne zvyšuje s jej využívaním vzhľadom na riziká vyplývajúce z prevádzkovania prvých liniek na letisku. Spoločnosť Ryanair navyše uvádza, že pôsobenie leteckej spoločnosti na letisku vytvára pozitívne účinky vedúce k zvýšeniu počtu cestujúcich na tejto platforme, čiže k zlepšeniu infraštruktúr súvisiacich s obchodom a dopravných infraštruktúr na letisku, čo následne ešte viac posilňuje príťažlivosť letiska. Spoločnosť Ryanair zdôrazňuje, že sa v zmluve zaviazala zabezpečovať prepravu určitého počtu cestujúcich na letisku v Marseille, čím prispieva k vytváraniu takýchto externalít, ako to na jednej strane preukazuje zvýšenie objemu prepravy na letisku, a najmä na termináli mp2, a na druhej strane zvýšenie počtu leteckých spoločností prevádzkujúcich lety s odletom z daného letiska. Spoločnosť Ryanair navyše zdôrazňuje, že v dôsledku tohto druhu záväzku nesie letecká spoločnosť všetky riziká vyplývajúce z prevádzkovania linky a odôvodňuje sa ním, že letisko je schopné prijať nižšiu mieru návratnosti investícií v porovnaní s mierou, ktorú by si vyžiadalo bez takéhoto záväzku.

| (184) | Spoločnosť Ryanair podporuje Komisiu, aby vo svojej analýze zaujala prístup založený na „jednotnej pokladnici“, ktorý vedie k zohľadneniu všetkých príjmov z leteckej dopravy, ako aj všetkých obchodných príjmov vyplývajúcich z pôsobenia určitej leteckej spoločnosti v rámci letiska. Spoločnosť Ryanair v tejto súvislosti poznamenáva, že v rámci jedného letu prepravuje viac cestujúcich ako spoločnosť Air France a že prevádzkuje lety „z bodu A do bodu B“, v rámci ktorých je podľa nej pravdepodobnejšie, že cestujúci vytvoria obchodné príjmy než v prípade tranzitných cestujúcich. Spoločnosť Ryanair zdôrazňuje, že od začiatku svojho pôsobenia na letisku Marseille Provence začali v priestoroch terminálu mp2 pôsobiť mnohé obchody a viaceré požičovne vozidiel a že príjmy z činností, ktoré nesúvisia s leteckými službami, ktoré vyplynuli z týchto činností, prispievajú k ziskovosti tohto terminálu. |
| --- | --- |

(184)

Spoločnosť Ryanair podporuje Komisiu, aby vo svojej analýze zaujala prístup založený na „jednotnej pokladnici“, ktorý vedie k zohľadneniu všetkých príjmov z leteckej dopravy, ako aj všetkých obchodných príjmov vyplývajúcich z pôsobenia určitej leteckej spoločnosti v rámci letiska. Spoločnosť Ryanair v tejto súvislosti poznamenáva, že v rámci jedného letu prepravuje viac cestujúcich ako spoločnosť Air France a že prevádzkuje lety „z bodu A do bodu B“, v rámci ktorých je podľa nej pravdepodobnejšie, že cestujúci vytvoria obchodné príjmy než v prípade tranzitných cestujúcich. Spoločnosť Ryanair zdôrazňuje, že od začiatku svojho pôsobenia na letisku Marseille Provence začali v priestoroch terminálu mp2 pôsobiť mnohé obchody a viaceré požičovne vozidiel a že príjmy z činností, ktoré nesúvisia s leteckými službami, ktoré vyplynuli z týchto činností, prispievajú k ziskovosti tohto terminálu.

| (185) | Spoločnosť Ryanair napokon uvádza, že skutočnosť, že poplatky stanovené v rámci terminálu mp2 zohľadňujú test obozretného subjektu v trhovom hospodárstve, preukazuje, že spoločnosť Ryanair neťaží z redistribúcie verejných prostriedkov udelených v prospech prevádzkovateľa letiska. Ak by sa mala preukázať existencia pomoci udelenej letisku, spoločnosť Ryanair namieta proti záveru, na základe ktorého by práve ona mala byť konečným príjemcom. |
| --- | --- |

(185)

Spoločnosť Ryanair napokon uvádza, že skutočnosť, že poplatky stanovené v rámci terminálu mp2 zohľadňujú test obozretného subjektu v trhovom hospodárstve, preukazuje, že spoločnosť Ryanair neťaží z redistribúcie verejných prostriedkov udelených v prospech prevádzkovateľa letiska. Ak by sa mala preukázať existencia pomoci udelenej letisku, spoločnosť Ryanair namieta proti záveru, na základe ktorého by práve ona mala byť konečným príjemcom.

| (186) | Ryanair ďalej tvrdí, že poplatky uplatňované v termináli mp2 nie sú v žiadnom prípade selektívne, keďže Komisia nepreukázala, že spoločnosť Ryanair využívala priaznivejšie podmienky než iné letecké spoločnosti na letisku v Marseille. Spoločnosť Ryanair zdôrazňuje, že takýto záver nemožno vyvodiť z konštatovania, že na rôzne letecké spoločnosti sa uplatňujú rôzne úrovne poplatkov, ale že Komisia by mala vziať na úvahy náklady na služby poskytované každej spoločnosti zo strany letiska, ako aj pozitívne externality a príjmy z činností, ktoré nesúvisia s leteckými službami, ktoré vytvára každá spoločnosť. Spoločnosť Ryanair pripomína, že vďaka svojmu obchodnému modelu pri každom lete zabezpečuje prepravu vyššieho počtu cestujúcich v porovnaní s inými spoločnosťami a že táto úspora uskutočnená letiskom v súvislosti s nákladmi obetovanej príležitosti, ktorým sa takto vyhlo, sa musí premietnuť do výšky poplatkov uplatňovaných na spoločnosť Ryanair. |
| --- | --- |

(186)

Ryanair ďalej tvrdí, že poplatky uplatňované v termináli mp2 nie sú v žiadnom prípade selektívne, keďže Komisia nepreukázala, že spoločnosť Ryanair využívala priaznivejšie podmienky než iné letecké spoločnosti na letisku v Marseille. Spoločnosť Ryanair zdôrazňuje, že takýto záver nemožno vyvodiť z konštatovania, že na rôzne letecké spoločnosti sa uplatňujú rôzne úrovne poplatkov, ale že Komisia by mala vziať na úvahy náklady na služby poskytované každej spoločnosti zo strany letiska, ako aj pozitívne externality a príjmy z činností, ktoré nesúvisia s leteckými službami, ktoré vytvára každá spoločnosť. Spoločnosť Ryanair pripomína, že vďaka svojmu obchodnému modelu pri každom lete zabezpečuje prepravu vyššieho počtu cestujúcich v porovnaní s inými spoločnosťami a že táto úspora uskutočnená letiskom v súvislosti s nákladmi obetovanej príležitosti, ktorým sa takto vyhlo, sa musí premietnuť do výšky poplatkov uplatňovaných na spoločnosť Ryanair.

| (187) | Spoločnosť Ryanair napokon uvádza, že diferenciácia sadzieb medzi vnútroštátnymi a medzinárodnými letmi predstavuje neprimeranú diskrimináciu v zmysle článku 102 ZFEÚ, keďže vyplýva z rozhodnutia letiska, ktoré má dominantné postavenie v súvislosti so sprístupnením infraštruktúry. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že služby poskytované cestujúcim sa zásadne nelíšia v závislosti od ich destinácie (domáce, vnútroštátne, medzinárodné lety) a že kontrola cestovných dokladov medzinárodných cestujúcich tvorí súčasť právomocí štátu, a preto by sa nemala financovať z letiskových poplatkov. Spoločnosť Ryanair ľutuje, že Francúzsko do svojho konštatovania ohľadne diferenciácie medzi vnútroštátnymi letmi a letmi v rámci schengenského priestoru nezahrnulo lety do destinácií mimo schengenského priestoru, na ktoré na hlavnom termináli sa vzťahuje vyšší poplatok na úrovni 56 %. Spoločnosť Ryanair zároveň tvrdí, že tento mechanizmus diferenciácie predstavuje štátnu pomoc. Spoločnosť Ryanair zdôrazňuje, že spoločnosť Air France a k nej pridružené spoločnosti zabezpečujú väčšinu domácich letov a využívajú teda systém diferenciácie sadzieb. V dôsledku toho spoločnosť Ryanair žiada Komisiu, aby do opatrení, ktoré sú predmetom tohto preskúmania, zahrnula výhodu udelenú spoločnosti Air France vyplývajúcu z diferenciácie poplatkov medzi letmi v rámci schengenského priestoru a mimo schengenského priestoru, aby jej umožnila získať náhradu škôd a úroky pred francúzskymi súdmi. |
| --- | --- |

(187)

Spoločnosť Ryanair napokon uvádza, že diferenciácia sadzieb medzi vnútroštátnymi a medzinárodnými letmi predstavuje neprimeranú diskrimináciu v zmysle článku 102 ZFEÚ, keďže vyplýva z rozhodnutia letiska, ktoré má dominantné postavenie v súvislosti so sprístupnením infraštruktúry. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že služby poskytované cestujúcim sa zásadne nelíšia v závislosti od ich destinácie (domáce, vnútroštátne, medzinárodné lety) a že kontrola cestovných dokladov medzinárodných cestujúcich tvorí súčasť právomocí štátu, a preto by sa nemala financovať z letiskových poplatkov. Spoločnosť Ryanair ľutuje, že Francúzsko do svojho konštatovania ohľadne diferenciácie medzi vnútroštátnymi letmi a letmi v rámci schengenského priestoru nezahrnulo lety do destinácií mimo schengenského priestoru, na ktoré na hlavnom termináli sa vzťahuje vyšší poplatok na úrovni 56 %. Spoločnosť Ryanair zároveň tvrdí, že tento mechanizmus diferenciácie predstavuje štátnu pomoc. Spoločnosť Ryanair zdôrazňuje, že spoločnosť Air France a k nej pridružené spoločnosti zabezpečujú väčšinu domácich letov a využívajú teda systém diferenciácie sadzieb. V dôsledku toho spoločnosť Ryanair žiada Komisiu, aby do opatrení, ktoré sú predmetom tohto preskúmania, zahrnula výhodu udelenú spoločnosti Air France vyplývajúcu z diferenciácie poplatkov medzi letmi v rámci schengenského priestoru a mimo schengenského priestoru, aby jej umožnila získať náhradu škôd a úroky pred francúzskymi súdmi.

| (188) | Spoločnosť Ryanair poslala dodatočné informácie týkajúce sa spoločnosti AMS a analýzy, ktorú má vykonať Komisia. Spoločnosť Ryanair uvádza, že existencia pomoci v zmluve s AMS by sa mala posudzovať samostatne od ostatných opatrení. Ak sa ju však Komisia rozhodne posudzovať spolu s podmienkami, ktoré spoločnosť Ryanair využíva na letisku, spoločnosť Ryanair navrhuje hospodársku analýzu a konštatuje, že na tomto základe by zmluva s AMS bola pre letisko prínosná z krátkodobého hľadiska. |
| --- | --- |

(188)

Spoločnosť Ryanair poslala dodatočné informácie týkajúce sa spoločnosti AMS a analýzy, ktorú má vykonať Komisia. Spoločnosť Ryanair uvádza, že existencia pomoci v zmluve s AMS by sa mala posudzovať samostatne od ostatných opatrení. Ak sa ju však Komisia rozhodne posudzovať spolu s podmienkami, ktoré spoločnosť Ryanair využíva na letisku, spoločnosť Ryanair navrhuje hospodársku analýzu a konštatuje, že na tomto základe by zmluva s AMS bola pre letisko prínosná z krátkodobého hľadiska.

4.3.   CCIMP

CCIMP

4.3.1.   INVESTIČNÉ DOTÁCIE V PROSPECH CCIMP

| (189) | CCIMP súhlasí s argumentmi Francúzska, podľa ktorých stanovené dotácie, ako aj dotácie udelené na účely financovania činností, ktoré nemajú hospodársku povahu, nemožno kvalifikovať ako štátnu pomoc. Verejné prostriedky udelené pred nadobudnutím účinnosti usmernení z roku 2005 v každom prípade nepredstavujú štátnu pomoc na základe oznámenia z roku 1994. Alternatívne sú dotácie predstavujúce štátnu pomoc sú v súlade s pravidlami stanovenými v ZFEÚ, a to najmä na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. CCIMP súhlasí so stanoviskom Francúzska, ktoré sa týka zlučiteľnosti pomoci preskúmanej so zreteľom na podmienky stanovené v usmerneniach, a to najmä na podmienky primeranosti a nevyhnutnosti. |
| --- | --- |

(189)

CCIMP súhlasí s argumentmi Francúzska, podľa ktorých stanovené dotácie, ako aj dotácie udelené na účely financovania činností, ktoré nemajú hospodársku povahu, nemožno kvalifikovať ako štátnu pomoc. Verejné prostriedky udelené pred nadobudnutím účinnosti usmernení z roku 2005 v každom prípade nepredstavujú štátnu pomoc na základe oznámenia z roku 1994. Alternatívne sú dotácie predstavujúce štátnu pomoc sú v súlade s pravidlami stanovenými v ZFEÚ, a to najmä na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. CCIMP súhlasí so stanoviskom Francúzska, ktoré sa týka zlučiteľnosti pomoci preskúmanej so zreteľom na podmienky stanovené v usmerneniach, a to najmä na podmienky primeranosti a nevyhnutnosti.

| (190) | CCIMP poukazuje na priamy i nepriamy hospodársky vplyv nového terminálu v regióne mesta Marseille a na jeho úlohu v súvislosti so znížením preťaženia dopravy na hlavných letiskách, európskou územnou súdržnosťou a posilnením letiskových kapacít v záujme riešenie rizika preťaženia (38). |
| --- | --- |

(190)

CCIMP poukazuje na priamy i nepriamy hospodársky vplyv nového terminálu v regióne mesta Marseille a na jeho úlohu v súvislosti so znížením preťaženia dopravy na hlavných letiskách, európskou územnou súdržnosťou a posilnením letiskových kapacít v záujme riešenie rizika preťaženia (38).

38

| (191) | CCIMP sa domnieva, že výstavba nového terminálu bola nevyhnutná na vytvorenie priestoru pre nízkonákladové spoločnosti, ktoré len zriedkavo využívajú tradičné infraštruktúry, ktorých vlastnosti nezodpovedajú ich obchodnému modelu. CCIMP pripomína, že vytvorenie nízkonákladového terminálu umožnilo priblížiť sa potrebám nízkonákladových spoločností v oblasti letiskových poplatkov, a to za transparentných a nediskriminačných podmienok. |
| --- | --- |

(191)

CCIMP sa domnieva, že výstavba nového terminálu bola nevyhnutná na vytvorenie priestoru pre nízkonákladové spoločnosti, ktoré len zriedkavo využívajú tradičné infraštruktúry, ktorých vlastnosti nezodpovedajú ich obchodnému modelu. CCIMP pripomína, že vytvorenie nízkonákladového terminálu umožnilo priblížiť sa potrebám nízkonákladových spoločností v oblasti letiskových poplatkov, a to za transparentných a nediskriminačných podmienok.

4.3.2.   DOTÁCIE NA PREVÁDZKU V PROSPECH CCIMP

| (192) | CCIMP spresňuje, podobne ako Francúzsko vo svojich pripomienkach, že finančné toky vo výške [...]* miliónov EUR sa týkajú finančných príspevkov vyplatených v prospech hlavnej správy letiska za poskytnuté služby. Zdôrazňuje, že CCI neuskutočňuje žiadny prevod finančných prostriedkov v prospech letiska Marseille Provence. Pripomína, že letisko Marseille Provence je ako každý podnik pôsobiaci v rámci regiónu povinné zaplatiť daň na poplatky obchodným a priemyselným komorám, ktorú v roku 2010 zaplatilo vo výške 213 553 EUR. |
| --- | --- |

(192)

CCIMP spresňuje, podobne ako Francúzsko vo svojich pripomienkach, že finančné toky vo výške [...]* miliónov EUR sa týkajú finančných príspevkov vyplatených v prospech hlavnej správy letiska za poskytnuté služby. Zdôrazňuje, že CCI neuskutočňuje žiadny prevod finančných prostriedkov v prospech letiska Marseille Provence. Pripomína, že letisko Marseille Provence je ako každý podnik pôsobiaci v rámci regiónu povinné zaplatiť daň na poplatky obchodným a priemyselným komorám, ktorú v roku 2010 zaplatilo vo výške 213 553 EUR.

4.3.3.   STANOVENIE POPLATKOV ZA ODBAVENIE CESTUJÚCICH NA TERMINÁLI MP2

| (193) | CCIMP pripomína, že nízkonákladový terminál mp2 ponúka zjednodušené služby a umožňuje poskytovanie diferencovaných sadzieb, a potvrdzuje, že pri stanovovaní sadzieb sa zohľadnili všetky náklady. CCIMP dospela k záveru, že letisko Marseille Provence sa s cieľom odôvodniť existenciu diferencovaných poplatkov na každom termináli dokáže odvolať na zásadu obozretného hospodárskeho subjektu. |
| --- | --- |

(193)

CCIMP pripomína, že nízkonákladový terminál mp2 ponúka zjednodušené služby a umožňuje poskytovanie diferencovaných sadzieb, a potvrdzuje, že pri stanovovaní sadzieb sa zohľadnili všetky náklady. CCIMP dospela k záveru, že letisko Marseille Provence sa s cieľom odôvodniť existenciu diferencovaných poplatkov na každom termináli dokáže odvolať na zásadu obozretného hospodárskeho subjektu.

| (194) | CCIMP sa domnieva, že metóda založená na schopnosti prispievať, ktorá sa použila na výpočet miery návratnosti terminálu mp2, je jediná, pri ktorej sa dá zohľadniť presun spoločnosti z jedného terminálu do druhého, úspory z rozsahu, ktoré zahŕňajú stabilitu príslušných nákladov, zatiaľ čo ich rozdelenie medzi terminály vedie k ich zníženiu na hlavnom termináli. Pripomína, že v dôsledku výstavby terminálu mp2 sa pristúpilo k spoločnému znášaniu určitých nákladov medzi dvomi terminálmi, z čoho následne vyplynulo zníženie nákladov hlavných terminálov, odklad určitých investícií (posunutie výstavby odbavovacieho priestoru pre lety v rámci Európy a odletovej haly pre lety v rámci Európy/medzinárodné lety). |
| --- | --- |

(194)

CCIMP sa domnieva, že metóda založená na schopnosti prispievať, ktorá sa použila na výpočet miery návratnosti terminálu mp2, je jediná, pri ktorej sa dá zohľadniť presun spoločnosti z jedného terminálu do druhého, úspory z rozsahu, ktoré zahŕňajú stabilitu príslušných nákladov, zatiaľ čo ich rozdelenie medzi terminály vedie k ich zníženiu na hlavnom termináli. Pripomína, že v dôsledku výstavby terminálu mp2 sa pristúpilo k spoločnému znášaniu určitých nákladov medzi dvomi terminálmi, z čoho následne vyplynulo zníženie nákladov hlavných terminálov, odklad určitých investícií (posunutie výstavby odbavovacieho priestoru pre lety v rámci Európy a odletovej haly pre lety v rámci Európy/medzinárodné lety).

4.3.4.   STIMULAČNÉ OPATRENIA NA VYTVORENIE NOVÝCH LINIEK

| (195) | CCIMP vyhlasuje, že začala realizovať plán rozvoja zameraný na zvýšenie počtu cestujúcich na letisku, a to najmä prostredníctvom vytvorenia nových liniek. Cieľom stimulačných opatrení je podľa CCIMP splniť tento cieľ v súlade s normálnou praxou prevádzkovateľov letiska, tak ako to uviedla Komisia vo svojom rozhodnutí týkajúcom sa letiska Manchester (39). Zavedený systém je podľa CCIMP nutné vnímať ako obchodnú prax vylučujúcu akúkoľvek pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ, keďže systém je otvorený, nediskriminačný a platný počas obmedzeného obdobia na základe objektívnych kritérií. |
| --- | --- |

(195)

CCIMP vyhlasuje, že začala realizovať plán rozvoja zameraný na zvýšenie počtu cestujúcich na letisku, a to najmä prostredníctvom vytvorenia nových liniek. Cieľom stimulačných opatrení je podľa CCIMP splniť tento cieľ v súlade s normálnou praxou prevádzkovateľov letiska, tak ako to uviedla Komisia vo svojom rozhodnutí týkajúcom sa letiska Manchester (39). Zavedený systém je podľa CCIMP nutné vnímať ako obchodnú prax vylučujúcu akúkoľvek pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ, keďže systém je otvorený, nediskriminačný a platný počas obmedzeného obdobia na základe objektívnych kritérií.

39

| (196) | CCIMP tvrdí, že kvalifikáciu opatrení ako pomoci je takisto nutné zamietnuť vzhľadom na to, že obozretný hospodársky subjekt pôsobiaci za normálnych podmienok v trhovom hospodárstve mohol zasiahnuť za rovnakých podmienok. CCIMP tvrdí, že prijaté modulácie tvoria súčasť vyhliadky maximalizácie ziskovosti letiska a opierajú sa o obchodný plán zahrnutý do prípravného spisu Hospodárskeho poradného výboru zo 14. septembra 2009. Aktualizácia tejto štúdie, ako sa bližšie uvádza v odpovedi Francúzska, by potvrdila ziskovosť opatrení. |
| --- | --- |

(196)

CCIMP tvrdí, že kvalifikáciu opatrení ako pomoci je takisto nutné zamietnuť vzhľadom na to, že obozretný hospodársky subjekt pôsobiaci za normálnych podmienok v trhovom hospodárstve mohol zasiahnuť za rovnakých podmienok. CCIMP tvrdí, že prijaté modulácie tvoria súčasť vyhliadky maximalizácie ziskovosti letiska a opierajú sa o obchodný plán zahrnutý do prípravného spisu Hospodárskeho poradného výboru zo 14. septembra 2009. Aktualizácia tejto štúdie, ako sa bližšie uvádza v odpovedi Francúzska, by potvrdila ziskovosť opatrení.

| (197) | CCIMP dodáva, že so zreteľom na bežné trhové praktiky, v súlade s ktorými je nutné posudzovať jej konanie, je zavedený systém naďalej primeraný. |
| --- | --- |

(197)

CCIMP dodáva, že so zreteľom na bežné trhové praktiky, v súlade s ktorými je nutné posudzovať jej konanie, je zavedený systém naďalej primeraný.

4.3.5.   POMOC NA MARKETINGOVÉ ČINNOSTI – ZMLUVA UZAVRETÁ SO SPOLOČNOSŤOU AMS

| (198) | CCIMP tvrdí, že konala ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve tým, že uzavrela zmluvu so spoločnosťou AMS. Spresňuje, že zaplatila preukázateľne primeranú a rozumnú cenu za poskytnuté služby vzhľadom na prax v tomto sektore a spochybňuje relevantnosť štúdie uvedenej spoločnosťou Air France, ktorá sa zameriava len na všeobecné webové lokality. CCIMP pripomína, že výrobky zviditeľnené na webovej lokalite spoločnosti Ryanair sú naopak určené pre široký okruh používateľov internetu, ktorí hľadajú letenky. |
| --- | --- |

(198)

CCIMP tvrdí, že konala ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve tým, že uzavrela zmluvu so spoločnosťou AMS. Spresňuje, že zaplatila preukázateľne primeranú a rozumnú cenu za poskytnuté služby vzhľadom na prax v tomto sektore a spochybňuje relevantnosť štúdie uvedenej spoločnosťou Air France, ktorá sa zameriava len na všeobecné webové lokality. CCIMP pripomína, že výrobky zviditeľnené na webovej lokalite spoločnosti Ryanair sú naopak určené pre široký okruh používateľov internetu, ktorí hľadajú letenky.

| (199) | CCIMP spresňuje, že vzhľadom na cieľ zvýšenia objemu prepravy na termináli mp2, a najmä prepravy medzinárodných cestujúcich s veľkou kúpnou silou, bola jediným vhodným nástrojom cielená reklama. Podľa CCIMP jedine webová lokalita spoločnosti Ryanair ponúkala maximálne zviditeľnenie a účinnosť reklamy. |
| --- | --- |

(199)

CCIMP spresňuje, že vzhľadom na cieľ zvýšenia objemu prepravy na termináli mp2, a najmä prepravy medzinárodných cestujúcich s veľkou kúpnou silou, bola jediným vhodným nástrojom cielená reklama. Podľa CCIMP jedine webová lokalita spoločnosti Ryanair ponúkala maximálne zviditeľnenie a účinnosť reklamy.

| (200) | CCIMP pripomína, že ročné náklady spojené so zmluvou s AMS prepočítané na počet prepravených cestujúcich predstavujú sumu [...]* EUR za rok 2010. |
| --- | --- |

(200)

CCIMP pripomína, že ročné náklady spojené so zmluvou s AMS prepočítané na počet prepravených cestujúcich predstavujú sumu [...]* EUR za rok 2010.

4.4.   ASOCIÁCIA EURÓPSKYCH LETECKÝCH SPOLOČNOSTÍ

ASOCIÁCIA EURÓPSKYCH LETECKÝCH SPOLOČNOSTÍ

4.4.1.   DOTÁCIE V PROSPECH CCIMP

| (201) | Asociácia európskych leteckých spoločností (AEA) pripomína, že podporuje všetky opatrenia, prostredníctvom ktorých možno prispieť k regionálnemu rozvoju, ale že dotácie udelené malým regionálnym letiskám nesmú narúšať hospodársku súťaž. Odvetvie leteckej dopravy by podľa AEA malo byť považované za odvetvie činnosti, v rámci ktorého každý zásah, či už regulačný alebo finančný, môže narušiť hospodársku súťaž. Dotácie udelené malým regionálnym letiskám sú preto prijateľné len za predpokladu, že z nich majú prospech všetci používatelia bez diskriminácie a že nevytvárajú rozdiely medzi letiskami, ktoré sa nachádzajú v rovnakej spádovej oblasti. |
| --- | --- |

(201)

Asociácia európskych leteckých spoločností (AEA) pripomína, že podporuje všetky opatrenia, prostredníctvom ktorých možno prispieť k regionálnemu rozvoju, ale že dotácie udelené malým regionálnym letiskám nesmú narúšať hospodársku súťaž. Odvetvie leteckej dopravy by podľa AEA malo byť považované za odvetvie činnosti, v rámci ktorého každý zásah, či už regulačný alebo finančný, môže narušiť hospodársku súťaž. Dotácie udelené malým regionálnym letiskám sú preto prijateľné len za predpokladu, že z nich majú prospech všetci používatelia bez diskriminácie a že nevytvárajú rozdiely medzi letiskami, ktoré sa nachádzajú v rovnakej spádovej oblasti.

| (202) | AEA tvrdí, že je potrebné, aby sa na európskej úrovni prijal záväzný rámec týkajúci sa odvetvia leteckej dopravy ako celku s cieľom zabrániť udeľovaniu nekontrolovaných dotácií a zabezpečiť rámec hospodárskej súťaže medzi hospodárskymi subjektmi. Mal by sa opierať o zásadu spočívajúcu v posúdení pomoci na infraštruktúru v závislosti od dopytu po využívaní a nemal by uprednostňovať presun dopravy do regiónov, v ktorých nie je dopyt dosť dynamický. |
| --- | --- |

(202)

AEA tvrdí, že je potrebné, aby sa na európskej úrovni prijal záväzný rámec týkajúci sa odvetvia leteckej dopravy ako celku s cieľom zabrániť udeľovaniu nekontrolovaných dotácií a zabezpečiť rámec hospodárskej súťaže medzi hospodárskymi subjektmi. Mal by sa opierať o zásadu spočívajúcu v posúdení pomoci na infraštruktúru v závislosti od dopytu po využívaní a nemal by uprednostňovať presun dopravy do regiónov, v ktorých nie je dopyt dosť dynamický.

4.4.2.   DIFERENCIÁCIA SADZIEB V TERMINÁLI MP2

| (203) | AEA podporuje myšlienku, podľa ktorej letisko môže diferencovať svoje infraštruktúry v závislosti od služieb ponúkaných užívateľom. AEA však tvrdí, že v takomto prípade musí letisko dodržiavať zásady založené na transparentnosti a zohľadnení nákladov vo výpočte poplatkov. AEA uvádza, že na je potrebné odlíšiť na jednej strane náklady spojené s využívaním spoločných infraštruktúr a na druhej strane náklady spojené s využívaním špecifických infraštruktúr. Podľa AEA by sa mali na všetky letecké spoločnosti uplatňovať rovnaké sadzby za využívanie hlavných infraštruktúr (dráhy, parkoviská, zariadenia súvisiace s bezpečnosťou letectva, bezpečnostné kontroly, manipulácia s batožinou, environmentálne dane a prípadne dane z hluku). Poplatky spojené s terminálom a odbavovaním sa môžu v rámci terminálov rôzniť v závislosti od kvality služieb poskytovaných leteckým spoločnostiam a musia sa stanoviť na základe vzniknutých nákladov. |
| --- | --- |

(203)

AEA podporuje myšlienku, podľa ktorej letisko môže diferencovať svoje infraštruktúry v závislosti od služieb ponúkaných užívateľom. AEA však tvrdí, že v takomto prípade musí letisko dodržiavať zásady založené na transparentnosti a zohľadnení nákladov vo výpočte poplatkov. AEA uvádza, že na je potrebné odlíšiť na jednej strane náklady spojené s využívaním spoločných infraštruktúr a na druhej strane náklady spojené s využívaním špecifických infraštruktúr. Podľa AEA by sa mali na všetky letecké spoločnosti uplatňovať rovnaké sadzby za využívanie hlavných infraštruktúr (dráhy, parkoviská, zariadenia súvisiace s bezpečnosťou letectva, bezpečnostné kontroly, manipulácia s batožinou, environmentálne dane a prípadne dane z hluku). Poplatky spojené s terminálom a odbavovaním sa môžu v rámci terminálov rôzniť v závislosti od kvality služieb poskytovaných leteckým spoločnostiam a musia sa stanoviť na základe vzniknutých nákladov.

| (204) | AEA zároveň tvrdí, že prístup k terminálom s obmedzenými službami by sa nemal obmedzovať len na nízkonákladové spoločnosti, ale mal by byť otvorený pre všetky letecké spoločnosti v súlade so zásadou nediskriminácie. |
| --- | --- |

(204)

AEA zároveň tvrdí, že prístup k terminálom s obmedzenými službami by sa nemal obmedzovať len na nízkonákladové spoločnosti, ale mal by byť otvorený pre všetky letecké spoločnosti v súlade so zásadou nediskriminácie.

| (205) | AEA zdôrazňuje, že s cieľom zabezpečiť, aby nedochádzalo k narúšaniu hospodárskej súťaže medzi leteckými spoločnosťami pôsobiacimi na rovnakom letisku, prevádzkovatelia letiska nesmú zvýšiť poplatky na hlavnom termináli v záujme kompenzácie nákladov spojených s terminálom s obmedzenými službami. |
| --- | --- |

(205)

AEA zdôrazňuje, že s cieľom zabezpečiť, aby nedochádzalo k narúšaniu hospodárskej súťaže medzi leteckými spoločnosťami pôsobiacimi na rovnakom letisku, prevádzkovatelia letiska nesmú zvýšiť poplatky na hlavnom termináli v záujme kompenzácie nákladov spojených s terminálom s obmedzenými službami.

4.4.3.   POMOC NA ZAČATIE ČINNOSTI

| (206) | AEA tvrdí, že letecké spoločnosti sú skutočnými príjemcami využívajúcimi tieto systémy, pričom regionálne letiská ich využívajú len nepriamo. AEA sa domnieva, že takáto pomoc by sa nemala udeľovať na letecké spojenia, ktoré už zabezpečuje iná letecká spoločnosť. Podľa AEA by sa letecké spojenie nemalo považovať za „nové“ v prípade, že rovnaké spojenie sa už zabezpečuje z letiska, ktoré sa nachádza v tej istej spádovej oblasti. AEA spresňuje, že v ideálnom prípade by sa mali letiská vo vzdialenosti menej ako 100 km alebo 120 minút jazdy TGV považovať za letiská patriace do rovnakej spádovej oblasti. |
| --- | --- |

(206)

AEA tvrdí, že letecké spoločnosti sú skutočnými príjemcami využívajúcimi tieto systémy, pričom regionálne letiská ich využívajú len nepriamo. AEA sa domnieva, že takáto pomoc by sa nemala udeľovať na letecké spojenia, ktoré už zabezpečuje iná letecká spoločnosť. Podľa AEA by sa letecké spojenie nemalo považovať za „nové“ v prípade, že rovnaké spojenie sa už zabezpečuje z letiska, ktoré sa nachádza v tej istej spádovej oblasti. AEA spresňuje, že v ideálnom prípade by sa mali letiská vo vzdialenosti menej ako 100 km alebo 120 minút jazdy TGV považovať za letiská patriace do rovnakej spádovej oblasti.

| (207) | AEA sa domnieva, že tri roky predstavujú mimoriadne dlhé obdobie, pokiaľ ide o pomoc na začatie činnosti. AEA tvrdí, že životaschopnosť linky je zjavná už po niekoľkých mesiacoch a najneskôr po uplynutí jedného roku. AEA zdôrazňuje, že pomoc by nemala pokrývať opakované prevádzkové náklady, napríklad amortizáciu zariadení, náklady na prenájom zariadení alebo využívanie letiskových infraštruktúr. |
| --- | --- |

(207)

AEA sa domnieva, že tri roky predstavujú mimoriadne dlhé obdobie, pokiaľ ide o pomoc na začatie činnosti. AEA tvrdí, že životaschopnosť linky je zjavná už po niekoľkých mesiacoch a najneskôr po uplynutí jedného roku. AEA zdôrazňuje, že pomoc by nemala pokrývať opakované prevádzkové náklady, napríklad amortizáciu zariadení, náklady na prenájom zariadení alebo využívanie letiskových infraštruktúr.

| (208) | Pomoc na začatie činnosti sa podľa AEA nesmie kumulovať s inou pomocou udelenou na prevádzku tej istej leteckej linky. AEA tvrdí, že sankčné mechanizmy by sa mali uplatňovať na dopravcu, ktorý nedodržiava zmluvné záväzky. AEA zdôrazňuje, že pomoc udelená v rámci odvetvia leteckej dopravy musí byť vždy reštriktívna a mala by sa udeľovať len na základe posúdenia jednotlivých prípadov. |
| --- | --- |

(208)

Pomoc na začatie činnosti sa podľa AEA nesmie kumulovať s inou pomocou udelenou na prevádzku tej istej leteckej linky. AEA tvrdí, že sankčné mechanizmy by sa mali uplatňovať na dopravcu, ktorý nedodržiava zmluvné záväzky. AEA zdôrazňuje, že pomoc udelená v rámci odvetvia leteckej dopravy musí byť vždy reštriktívna a mala by sa udeľovať len na základe posúdenia jednotlivých prípadov.

| (209) | AEA tvrdí, že pomoc možno udeliť len na základe transparentného a nediskriminačného postupu. Podmienky, za ktorých sa udeľuje pomoc na začatie činnosti, by sa mali zverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie. AEA navyše tvrdí, že príslušný členský štát by mal byť prostredníctvom oznámenia informovaný o každom finančnom príspevku udelenom územnou samosprávou alebo regionálnym letiskom, a to najmenej tri mesiace pred jeho nadobudnutím účinnosti, aby mohol posúdiť, či ho je potrebné oznámiť Európskej komisii. V prípade oznamovanej pomoci AEA zdôrazňuje, že miestnym samosprávam je potrebné pripomenúť, že akékoľvek vyplatenie pomoci pred jeho schválením zo strany Európskej komisie, sa bude považovať za neoprávnenú pomoc. |
| --- | --- |

(209)

AEA tvrdí, že pomoc možno udeliť len na základe transparentného a nediskriminačného postupu. Podmienky, za ktorých sa udeľuje pomoc na začatie činnosti, by sa mali zverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie. AEA navyše tvrdí, že príslušný členský štát by mal byť prostredníctvom oznámenia informovaný o každom finančnom príspevku udelenom územnou samosprávou alebo regionálnym letiskom, a to najmenej tri mesiace pred jeho nadobudnutím účinnosti, aby mohol posúdiť, či ho je potrebné oznámiť Európskej komisii. V prípade oznamovanej pomoci AEA zdôrazňuje, že miestnym samosprávam je potrebné pripomenúť, že akékoľvek vyplatenie pomoci pred jeho schválením zo strany Európskej komisie, sa bude považovať za neoprávnenú pomoc.

Úradnom vestníku Európskej únie

4.5.   AIRPORT MARKETING SERVICES

AIRPORT MARKETING SERVICES

| (210) | Spoločnosť AMS v prvom rade tvrdí, že rozhodnutie uzavrieť zmluvu z 19. mája 2006 nie je pripísateľné francúzskemu štátu. AMS zdôrazňuje, že porada so štátom prostredníctvom Hospodárskeho poradného výboru pred akýmkoľvek prijatím rozhodnutia v oblasti letiskových poplatkov síce je relevantným ukazovateľom, na základe ktorého možno stanoviť pripísateľnosť týchto rozhodnutí, to isté však neplatí o rozhodnutí týkajúcom sa nákupu marketingových služieb. AMS tvrdí, že kúpa marketingových služieb v žiadnom prípade nesúvisela s rozhodnutiami týkajúcimi sa uplatňovaných letiskových poplatkov a nijakým spôsobom sa neodlišuje od akéhokoľvek iného nákupu reklamného priestoru. AMS navyše pripomína, že základné kritérium, o ktoré sa opiera analýza Komisie na stanovenie pripísateľnosti rozhodnutí Obchodnej a priemyselnej komory štátu, nie je postačujúce, pokiaľ ide o povinnosti vyplývajúce z judikatúry vo veci Stardust Marine (40). |
| --- | --- |

(210)

Spoločnosť AMS v prvom rade tvrdí, že rozhodnutie uzavrieť zmluvu z 19. mája 2006 nie je pripísateľné francúzskemu štátu. AMS zdôrazňuje, že porada so štátom prostredníctvom Hospodárskeho poradného výboru pred akýmkoľvek prijatím rozhodnutia v oblasti letiskových poplatkov síce je relevantným ukazovateľom, na základe ktorého možno stanoviť pripísateľnosť týchto rozhodnutí, to isté však neplatí o rozhodnutí týkajúcom sa nákupu marketingových služieb. AMS tvrdí, že kúpa marketingových služieb v žiadnom prípade nesúvisela s rozhodnutiami týkajúcimi sa uplatňovaných letiskových poplatkov a nijakým spôsobom sa neodlišuje od akéhokoľvek iného nákupu reklamného priestoru. AMS navyše pripomína, že základné kritérium, o ktoré sa opiera analýza Komisie na stanovenie pripísateľnosti rozhodnutí Obchodnej a priemyselnej komory štátu, nie je postačujúce, pokiaľ ide o povinnosti vyplývajúce z judikatúry vo veci Stardust Marine (40).

40

| (211) | AMS ďalej uvádza, že uzavretie zmluvy o nákupe marketingových služieb je v súlade s konaním obozretného subjektu v trhovom hospodárstve. AMS zdôrazňuje, že táto zmluva je podobná zmluvám uzavretým so súkromnými letiskami, ako je Liverpool alebo Oslo Rygge, ktoré nepochybne konali ako obozretné subjekty v trhovom hospodárstve. Spoločnosť AMS spresňuje, že nediskriminuje žiadne verejné ani súkromné letisko a že uplatňované sadzby sú uverejnené a ľahko prístupné na jej webovej lokalite. |
| --- | --- |

(211)

AMS ďalej uvádza, že uzavretie zmluvy o nákupe marketingových služieb je v súlade s konaním obozretného subjektu v trhovom hospodárstve. AMS zdôrazňuje, že táto zmluva je podobná zmluvám uzavretým so súkromnými letiskami, ako je Liverpool alebo Oslo Rygge, ktoré nepochybne konali ako obozretné subjekty v trhovom hospodárstve. Spoločnosť AMS spresňuje, že nediskriminuje žiadne verejné ani súkromné letisko a že uplatňované sadzby sú uverejnené a ľahko prístupné na jej webovej lokalite.

| (212) | Spoločnosť AMS ďalej tvrdí, že požadované sadzby sú v súlade s trhovými cenami. Spoločnosť AMS bližšie uvádza, že sadzby boli stanovené na základe štúdie uskutočnenej v roku 2004 poradenskou firmou Mindshare, ktorá je dcérskou spoločnosťou spoločnosti WPP poskytujúcou marketingové služby, a to na žiadosť spoločnosti Ryanair. Spoločnosť AMS dodáva, že partneri ako Hertz a NeedaHotel si kupujú priestor, ktorý je k dispozícii na webovej lokalite, aby tak mohli propagovať svoje vlastné služby, a že zmluvy uzavreté s týmito prevádzkovateľmi umožňujú lepšie zhodnotenie trhovej ceny. Spoločnosť AMS vyhlasuje, že napokon vypracovala ponuku sadzieb na základe štandardnej metódy výpočtu týkajúceho sa uverejnenia reklamy na internete s cieľom zhodnotiť uverejnenie reklamy poskytnuté na webovej lokalite spoločnosti Ryanair. Sadzby sú stanovené na základe nákladov na tisíc „vytlačených strán“ a podľa objemu návštevnosti sa stanovuje cenové rozpätie pre väčšinu ponúkaných služieb umiestnenia reklám. |
| --- | --- |

(212)

Spoločnosť AMS ďalej tvrdí, že požadované sadzby sú v súlade s trhovými cenami. Spoločnosť AMS bližšie uvádza, že sadzby boli stanovené na základe štúdie uskutočnenej v roku 2004 poradenskou firmou Mindshare, ktorá je dcérskou spoločnosťou spoločnosti WPP poskytujúcou marketingové služby, a to na žiadosť spoločnosti Ryanair. Spoločnosť AMS dodáva, že partneri ako Hertz a NeedaHotel si kupujú priestor, ktorý je k dispozícii na webovej lokalite, aby tak mohli propagovať svoje vlastné služby, a že zmluvy uzavreté s týmito prevádzkovateľmi umožňujú lepšie zhodnotenie trhovej ceny. Spoločnosť AMS vyhlasuje, že napokon vypracovala ponuku sadzieb na základe štandardnej metódy výpočtu týkajúceho sa uverejnenia reklamy na internete s cieľom zhodnotiť uverejnenie reklamy poskytnuté na webovej lokalite spoločnosti Ryanair. Sadzby sú stanovené na základe nákladov na tisíc „vytlačených strán“ a podľa objemu návštevnosti sa stanovuje cenové rozpätie pre väčšinu ponúkaných služieb umiestnenia reklám.

| (213) | AMS tvrdí, že spoločnosť Air France predložila porovnanie medzi cenovou ponukou spoločnosti AMS v čase podpísania zmluvy, teda v roku 2006, a cenovou ponukou spoločnosti Viamichelin na rok 2011, zatiaľ čo letisko Marseille Provence primerane uskutočnilo svoje porovnanie na základe cenovej ponuky spoločnosti Viamichelin na rok 2006. Vzhľadom na skutočnosť, že cenové ponuky za marketingové služby sa menia priemerne každých šesť mesiacov, sa AMS domnieva, že porovnania spoločnosti Air France nie sú relevantné. |
| --- | --- |

(213)

AMS tvrdí, že spoločnosť Air France predložila porovnanie medzi cenovou ponukou spoločnosti AMS v čase podpísania zmluvy, teda v roku 2006, a cenovou ponukou spoločnosti Viamichelin na rok 2011, zatiaľ čo letisko Marseille Provence primerane uskutočnilo svoje porovnanie na základe cenovej ponuky spoločnosti Viamichelin na rok 2006. Vzhľadom na skutočnosť, že cenové ponuky za marketingové služby sa menia priemerne každých šesť mesiacov, sa AMS domnieva, že porovnania spoločnosti Air France nie sú relevantné.

| (214) | AMS tvrdí, že letisku Marseille Provence boli ponúknuté mimoriadne výhodné obchodné podmienky. V tejto súvislosti AMS pripomína, že sadzby boli v rokoch 2006 – 2011 zmrazené na základe počtu návštevníkov webovej lokality spoločnosti Ryanair v apríli 2005, aj keď v skutočnosti tento počet v roku 2005 vzrástol o 0,65 milióna za deň a v roku 2011 dosiahol úroveň 1,2 milióna za deň. Počet adresátov v zozname e-mailových adries sa navyše zmrazil na základe počtu zisteného v roku 2005, ale tento počet sa zvýšil z 1,2 milióna na 2,6 milióna. AMS zdôrazňuje, že spoločnosť Air France vo svojom porovnaní nezohľadnila tieto prvky týkajúce sa návštevnosti, v dôsledku čoho je toto porovnanie nesprávne. |
| --- | --- |

(214)

AMS tvrdí, že letisku Marseille Provence boli ponúknuté mimoriadne výhodné obchodné podmienky. V tejto súvislosti AMS pripomína, že sadzby boli v rokoch 2006 – 2011 zmrazené na základe počtu návštevníkov webovej lokality spoločnosti Ryanair v apríli 2005, aj keď v skutočnosti tento počet v roku 2005 vzrástol o 0,65 milióna za deň a v roku 2011 dosiahol úroveň 1,2 milióna za deň. Počet adresátov v zozname e-mailových adries sa navyše zmrazil na základe počtu zisteného v roku 2005, ale tento počet sa zvýšil z 1,2 milióna na 2,6 milióna. AMS zdôrazňuje, že spoločnosť Air France vo svojom porovnaní nezohľadnila tieto prvky týkajúce sa návštevnosti, v dôsledku čoho je toto porovnanie nesprávne.

| (215) | AMS pripomína, že počet návštevníkov webovej lokality Viamichelin je nižší v porovnaní s počtom návštevníkov webovej lokality spoločnosti Ryanair a že táto webová lokalita je mimo Francúzska málo známa. AMS sa domnieva, že táto webová lokalita teda nie je prispôsobená potrebám propagácie letiska na európskej úrovni, čo podporuje skutočnosť, že žiadne letisko do dnešného dňa nevyužilo jej služby. AMS zdôrazňuje, že webová lokalita Lonely Planet je austrálska webová lokalita, ktorá je v Európe málo známa a ktorá má oveľa nižšiu návštevnosť ako webová lokalita spoločnosti Ryanair. AMS napokon poukazuje na skutočnosť, že webové lokality, ktoré nie sú pridružené k leteckým spoločnostiam, sú nedostatočne prispôsobené, pretože návštevníkom neumožňujú si v tom istom čase rezervovať letenky. AMS sa domnieva, že sadzby za poskytovanie marketingových služieb na webovej lokalite spoločnosti Air France, spoločnosti British Airways a spoločnosti Expedia sú vyššie ako sadzby uplatňované na webovej lokalite spoločnosti Ryanair, a to aj napriek nižšej návštevnosti. |
| --- | --- |

(215)

AMS pripomína, že počet návštevníkov webovej lokality Viamichelin je nižší v porovnaní s počtom návštevníkov webovej lokality spoločnosti Ryanair a že táto webová lokalita je mimo Francúzska málo známa. AMS sa domnieva, že táto webová lokalita teda nie je prispôsobená potrebám propagácie letiska na európskej úrovni, čo podporuje skutočnosť, že žiadne letisko do dnešného dňa nevyužilo jej služby. AMS zdôrazňuje, že webová lokalita Lonely Planet je austrálska webová lokalita, ktorá je v Európe málo známa a ktorá má oveľa nižšiu návštevnosť ako webová lokalita spoločnosti Ryanair. AMS napokon poukazuje na skutočnosť, že webové lokality, ktoré nie sú pridružené k leteckým spoločnostiam, sú nedostatočne prispôsobené, pretože návštevníkom neumožňujú si v tom istom čase rezervovať letenky. AMS sa domnieva, že sadzby za poskytovanie marketingových služieb na webovej lokalite spoločnosti Air France, spoločnosti British Airways a spoločnosti Expedia sú vyššie ako sadzby uplatňované na webovej lokalite spoločnosti Ryanair, a to aj napriek nižšej návštevnosti.

| (216) | AMS navyše spochybňuje myšlienku, že spoločnosť Ryanair donútila letisko Marseille, aby uzavrelo zmluvu týkajúcu sa marketingových služieb. AMS tvrdí, že nie je v jej záujme vnucovať predaj reklamného priestoru na webovej lokalite spoločnosti Ryanair, ktorý predstavuje obmedzený zdroj, s ktorým je spojený vysoký dopyt. |
| --- | --- |

(216)

AMS navyše spochybňuje myšlienku, že spoločnosť Ryanair donútila letisko Marseille, aby uzavrelo zmluvu týkajúcu sa marketingových služieb. AMS tvrdí, že nie je v jej záujme vnucovať predaj reklamného priestoru na webovej lokalite spoločnosti Ryanair, ktorý predstavuje obmedzený zdroj, s ktorým je spojený vysoký dopyt.

| (217) | AMS tvrdí, že uvedenie reklamných odkazov na webových stránkach spoločnosti Ryanair priťahuje pozornosť prevádzkovateľov alebo majiteľov letísk a keďže poukazuje na pôsobenie pravidelných spoločností a na súvisiace príjmy z činností, ktoré nesúvisia s leteckými službami, zvyšuje vnútornú hodnotu letísk pre potencionálnych nákupcov. |
| --- | --- |

(217)

AMS tvrdí, že uvedenie reklamných odkazov na webových stránkach spoločnosti Ryanair priťahuje pozornosť prevádzkovateľov alebo majiteľov letísk a keďže poukazuje na pôsobenie pravidelných spoločností a na súvisiace príjmy z činností, ktoré nesúvisia s leteckými službami, zvyšuje vnútornú hodnotu letísk pre potencionálnych nákupcov.

| (218) | Spoločnosť AMS tvrdí, že Komisia vo svojom rozhodnutí vo veci letiska Bratislava uznala hodnotu poskytovaných marketingových služieb (41). |
| --- | --- |

(218)

Spoločnosť AMS tvrdí, že Komisia vo svojom rozhodnutí vo veci letiska Bratislava uznala hodnotu poskytovaných marketingových služieb (41).

41

| (219) | Spoločnosť AMS napokon tvrdí, že usmernenia z roku 2005 nie sú uplatniteľné, pokiaľ ide o vzťahy medzi letiskom a poskytovateľom marketingových služieb. |
| --- | --- |

(219)

Spoločnosť AMS napokon tvrdí, že usmernenia z roku 2005 nie sú uplatniteľné, pokiaľ ide o vzťahy medzi letiskom a poskytovateľom marketingových služieb.

5.   STANOVISKO FRANCÚZSKA K PRIPOMIENKAM TRETÍCH STRÁN

STANOVISKO FRANCÚZSKA K PRIPOMIENKAM TRETÍCH STRÁN

| (220) | Vo svojom stanovisku k pripomienkam tretích strán Francúzsko tvrdí, že príspevok spoločnosti Air France obsahuje viaceré nesprávne tvrdenia. |
| --- | --- |

(220)

Vo svojom stanovisku k pripomienkam tretích strán Francúzsko tvrdí, že príspevok spoločnosti Air France obsahuje viaceré nesprávne tvrdenia.

| (221) | Francúzsko pripomína, že prístup k terminálu mp2 je v rozpore s tvrdeniami spoločnosti Air France rovnaký a nediskriminačný. |
| --- | --- |

(221)

Francúzsko pripomína, že prístup k terminálu mp2 je v rozpore s tvrdeniami spoločnosti Air France rovnaký a nediskriminačný.

| (222) | Francúzsko spresňuje, že letisku Marseille Provence nemožno vytýkať, že neočakávalo otvorenie terminálu mp2 pre medzinárodné lety mimo schengenského priestoru, ktoré bolo naplánované až po podpísaní zmluvy o otvorenom nebi medzi Marokom a Európskou úniou 29. decembra 2006. Francúzsko pripomína, že štúdie týkajúce sa možností rozvoja dopravy dovtedy smerovali k možnostiam rozvoja najmä v rámci schengenského priestoru a že pôvodná podoba terminálu mp2 nezahŕňala špecifickú infraštruktúru pre mechanizmy hraničnej kontroly, ktoré by si vyžiadali zbytočné dodatočné náklady. Francúzsko navyše zdôrazňuje, že spoločnosť Air France, ktorá namieta, že konkrétnym cieľom tohto obmedzenia prevádzky z terminálu mp2 v súvislosti s medzinárodnými letmi bolo, aby sa jej zabránilo v prístupe k tomuto terminálu, doteraz neprevádzkuje lety z terminálu mp2, a to aj napriek jeho otvoreniu pre medzinárodnú dopravu. |
| --- | --- |

(222)

Francúzsko spresňuje, že letisku Marseille Provence nemožno vytýkať, že neočakávalo otvorenie terminálu mp2 pre medzinárodné lety mimo schengenského priestoru, ktoré bolo naplánované až po podpísaní zmluvy o otvorenom nebi medzi Marokom a Európskou úniou 29. decembra 2006. Francúzsko pripomína, že štúdie týkajúce sa možností rozvoja dopravy dovtedy smerovali k možnostiam rozvoja najmä v rámci schengenského priestoru a že pôvodná podoba terminálu mp2 nezahŕňala špecifickú infraštruktúru pre mechanizmy hraničnej kontroly, ktoré by si vyžiadali zbytočné dodatočné náklady. Francúzsko navyše zdôrazňuje, že spoločnosť Air France, ktorá namieta, že konkrétnym cieľom tohto obmedzenia prevádzky z terminálu mp2 v súvislosti s medzinárodnými letmi bolo, aby sa jej zabránilo v prístupe k tomuto terminálu, doteraz neprevádzkuje lety z terminálu mp2, a to aj napriek jeho otvoreniu pre medzinárodnú dopravu.

| (223) | Francúzsko pripomína, že ustanovenia pravidiel prístupu k terminálu mp2 sú založené na úvahách zameraných na ciele v oblasti pohodlia a bezpečnosti stanovené letiskom, ako je obmedzená veľkosť odletovej haly. Francúzsko zdôrazňuje, že žaloba podaná spoločnosťou Air Méditerranée na správnom súde Tribunal Administratif de Marseille v súvislosti s prístupom k terminálu mp2 bola týmto súdom zamietnutá (42). |
| --- | --- |

(223)

Francúzsko pripomína, že ustanovenia pravidiel prístupu k terminálu mp2 sú založené na úvahách zameraných na ciele v oblasti pohodlia a bezpečnosti stanovené letiskom, ako je obmedzená veľkosť odletovej haly. Francúzsko zdôrazňuje, že žaloba podaná spoločnosťou Air Méditerranée na správnom súde Tribunal Administratif de Marseille v súvislosti s prístupom k terminálu mp2 bola týmto súdom zamietnutá (42).

42

| (224) | Francúzsko spochybňuje tvrdenie spoločnosti Air France, podľa ktorého by hospodárska rovnováha terminálu mp2 nebola narušená, keby bola spoločnosť Air France schopná presunúť celú svoju prevádzku do terminálu, v ktorom sa uplatňovali výrazne nižšie poplatky v porovnaní poplatkami platnými v hlavnom termináli. Podľa Francúzska je toto tvrdenie v rozpore so skutočnosťou, že letisko zahrnulo do svojho pôvodného obchodného plánu hypotézu týkajúcu sa presunu služby La Navette spoločnosti Air France do terminálu mp2. Francúzsko sa domnieva, že spoločnosti Air France by v skutočnosti nevyhovovala úroveň služieb na termináli mp2, ktorá nezodpovedá očakávaniam jeho zákazníkov. Francúzsko v tejto súvislosti pripomína, že diferenciácia letiskových služieb, ako aj súvisiacich poplatkov je naďalej povolená na základe európskych a vnútroštátnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

(224)

Francúzsko spochybňuje tvrdenie spoločnosti Air France, podľa ktorého by hospodárska rovnováha terminálu mp2 nebola narušená, keby bola spoločnosť Air France schopná presunúť celú svoju prevádzku do terminálu, v ktorom sa uplatňovali výrazne nižšie poplatky v porovnaní poplatkami platnými v hlavnom termináli. Podľa Francúzska je toto tvrdenie v rozpore so skutočnosťou, že letisko zahrnulo do svojho pôvodného obchodného plánu hypotézu týkajúcu sa presunu služby La Navette spoločnosti Air France do terminálu mp2. Francúzsko sa domnieva, že spoločnosti Air France by v skutočnosti nevyhovovala úroveň služieb na termináli mp2, ktorá nezodpovedá očakávaniam jeho zákazníkov. Francúzsko v tejto súvislosti pripomína, že diferenciácia letiskových služieb, ako aj súvisiacich poplatkov je naďalej povolená na základe európskych a vnútroštátnych právnych predpisov.

| (225) | Francúzsko napokon pripomína, že podľa neho Štátna rada vo svojom rozhodnutí z 26. júla 2011 neodsúdila metódu rozdelenia nákladov medzi terminály mp1 a mp2, ale v súvislosti so sadzbami terminálu mp1 uviedla, že boli stanovené na základe „spôsobu výpočtu odôvodneného presnými účtovnými štúdiami“. Francúzsko spochybňuje pripomienku spoločnosti Air France, podľa ktorej by mala CCIMP zvýšiť poplatok za odbavenie cestujúcich v termináli mp2 v nadväznosti na uznesenie o predbežnom opatrení z 28. júla 2009 vzhľadom na to, že v danej veci nebol vynesený rozsudok, a pripomína, že letisko výrazne zmenilo štruktúru svojich poplatkov na základe rozhodnutia z 26. júla 2011. |
| --- | --- |

(225)

Francúzsko napokon pripomína, že podľa neho Štátna rada vo svojom rozhodnutí z 26. júla 2011 neodsúdila metódu rozdelenia nákladov medzi terminály mp1 a mp2, ale v súvislosti so sadzbami terminálu mp1 uviedla, že boli stanovené na základe „spôsobu výpočtu odôvodneného presnými účtovnými štúdiami“. Francúzsko spochybňuje pripomienku spoločnosti Air France, podľa ktorej by mala CCIMP zvýšiť poplatok za odbavenie cestujúcich v termináli mp2 v nadväznosti na uznesenie o predbežnom opatrení z 28. júla 2009 vzhľadom na to, že v danej veci nebol vynesený rozsudok, a pripomína, že letisko výrazne zmenilo štruktúru svojich poplatkov na základe rozhodnutia z 26. júla 2011.

6.   POSÚDENIE OPATRENÍ V PROSPECH CCIMP – EXISTENCIA POMOCI

POSÚDENIE OPATRENÍ V PROSPECH CCIMP – EXISTENCIA POMOCI

6.1.   EXISTENCIA PRÍPADNEJ INVESTIČNEJ POMOCI V PROSPECH CCIMP

EXISTENCIA PRÍPADNEJ INVESTIČNEJ POMOCI V PROSPECH CCIMP

| (226) | Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy sa pravidlá štátnej pomoci uplatňujú len v prípade, že príjemcom je „podnik“. Súdny dvor Európskej únie konzistentne vymedzoval podniky ako subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť bez ohľadu na ich právne postavenie a spôsob ich financovania (43). Hospodárskou činnosťou je akákoľvek činnosť pozostávajúca z ponúkania tovarov alebo služieb na danom trhu (44). Hospodárska povaha činnosti ako takej nezávisí od toho, či z tejto činnosti plynie zisk (45). |
| --- | --- |

(226)

Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy sa pravidlá štátnej pomoci uplatňujú len v prípade, že príjemcom je „podnik“. Súdny dvor Európskej únie konzistentne vymedzoval podniky ako subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť bez ohľadu na ich právne postavenie a spôsob ich financovania (43). Hospodárskou činnosťou je akákoľvek činnosť pozostávajúca z ponúkania tovarov alebo služieb na danom trhu (44). Hospodárska povaha činnosti ako takej nezávisí od toho, či z tejto činnosti plynie zisk (45).

43

44

45

| (227) | Činnosť leteckých spoločností spočívajúca v poskytovaní dopravných služieb pre cestujúcich a/alebo podniky predstavuje hospodársku činnosť. V rozsudku vo veci „Aéroports de Paris“ súdny dvor rozhodol, že aj prevádzkovanie letiska pozostávajúce z poskytovania letiskových služieb leteckým spoločnostiam a rôznym poskytovateľom služieb predstavuje hospodársku činnosť. Rozhodnutie Všeobecného súdu vo veci letisko Lipsko/Halle potvrdilo, že prevádzkovanie letiska je hospodárska činnosť, ktorej neoddeliteľnou súčasťou je aj budovanie letiskovej infraštruktúry. |
| --- | --- |

(227)

Činnosť leteckých spoločností spočívajúca v poskytovaní dopravných služieb pre cestujúcich a/alebo podniky predstavuje hospodársku činnosť. V rozsudku vo veci „Aéroports de Paris“ súdny dvor rozhodol, že aj prevádzkovanie letiska pozostávajúce z poskytovania letiskových služieb leteckým spoločnostiam a rôznym poskytovateľom služieb predstavuje hospodársku činnosť. Rozhodnutie Všeobecného súdu vo veci letisko Lipsko/Halle potvrdilo, že prevádzkovanie letiska je hospodárska činnosť, ktorej neoddeliteľnou súčasťou je aj budovanie letiskovej infraštruktúry.

| (228) | Pokiaľ ide o opatrenia v oblasti financovania poskytnuté v minulosti, postupný rozvoj trhových síl v odvetví letísk neumožňuje určiť presný dátum, odkedy sa prevádzkovanie letiska nepochybne malo považovať za hospodársku činnosť. Všeobecný súd však uznal vývoj povahy letiskových činností. V rozsudku vo veci „letisko Lipsko/Halle“ všeobecný súd rozhodol, že v roku 2000 už nebolo možné vylúčiť uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry. Od vydania rozsudku vo veci „Aéroports de Paris“ (12. decembra 2000) je preto nutné považovať prevádzku a výstavbu letiskovej infraštruktúry za činnosti patriace do rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(228)

Pokiaľ ide o opatrenia v oblasti financovania poskytnuté v minulosti, postupný rozvoj trhových síl v odvetví letísk neumožňuje určiť presný dátum, odkedy sa prevádzkovanie letiska nepochybne malo považovať za hospodársku činnosť. Všeobecný súd však uznal vývoj povahy letiskových činností. V rozsudku vo veci „letisko Lipsko/Halle“ všeobecný súd rozhodol, že v roku 2000 už nebolo možné vylúčiť uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry. Od vydania rozsudku vo veci „Aéroports de Paris“ (12. decembra 2000) je preto nutné považovať prevádzku a výstavbu letiskovej infraštruktúry za činnosti patriace do rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci.

| (229) | Naopak pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris mohli verejné orgány legitímne dospieť k záveru, že financovanie letiskovej infraštruktúry nepredstavuje štátnu pomoc, a teda takéto opatrenia nebolo potrebné oznamovať Komisii. Z toho vyplýva, že Komisia nemôže na základe pravidiel o štátnej pomoci spochybňovať opatrenia financovania poskytnuté pred rozsudkom Aéroports de Paris. |
| --- | --- |

(229)

Naopak pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris mohli verejné orgány legitímne dospieť k záveru, že financovanie letiskovej infraštruktúry nepredstavuje štátnu pomoc, a teda takéto opatrenia nebolo potrebné oznamovať Komisii. Z toho vyplýva, že Komisia nemôže na základe pravidiel o štátnej pomoci spochybňovať opatrenia financovania poskytnuté pred rozsudkom Aéroports de Paris.

| (230) | Napriek tomu opatrenia poskytnuté pred tým, ako sa rozvinula konkurencia v odvetví letísk, nepredstavovali štátnu pomoc, keď boli prijaté, ale mohli by sa považovať za existujúcu pomoc v zmysle článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (ES) č. 659/1999, ak sú splnené podmienky článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(230)

Napriek tomu opatrenia poskytnuté pred tým, ako sa rozvinula konkurencia v odvetví letísk, nepredstavovali štátnu pomoc, keď boli prijaté, ale mohli by sa považovať za existujúcu pomoc v zmysle článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (ES) č. 659/1999, ak sú splnené podmienky článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (231) | Komisia poukazuje na skutočnosť, že dotácie uvedené ďalej v texte boli udelené pred rozsudkom vo veci „Aéroports de Paris“ (t. j. pred 12. decembrom 2000). V dôsledku toho dospela k záveru, že nemá právomoc posudzovať ich na základe pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci.






  — | dotácie prijaté od Conseil général 14. decembra 1999 vo výške 3 064 000 EUR, |
| --- | --- | --- |

(231)

Komisia poukazuje na skutočnosť, že dotácie uvedené ďalej v texte boli udelené pred rozsudkom vo veci „Aéroports de Paris“ (t. j. pred 12. decembrom 2000). V dôsledku toho dospela k záveru, že nemá právomoc posudzovať ich na základe pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci.

—

dotácie prijaté od Conseil général 14. decembra 1999 vo výške 3 064 000 EUR,

| — | dotácie prijaté od Conseil régional 24. októbra 1997 vo výške 8 032 000 EUR, |
| --- | --- |

—

dotácie prijaté od Conseil régional 24. októbra 1997 vo výške 8 032 000 EUR,

| — | dotácie prijaté od Conseil régional 8. júla 1994 vo výške 1 372 000 EUR, |
| --- | --- |

—

dotácie prijaté od Conseil régional 8. júla 1994 vo výške 1 372 000 EUR,

| — | štátne dotácie z 26. apríla 2000 vo výške 290 000 EUR, |
| --- | --- |

—

štátne dotácie z 26. apríla 2000 vo výške 290 000 EUR,

| — | štátne dotácie z 23. júna 1999 vo výške 579 000 EUR. |
| --- | --- |

—

štátne dotácie z 23. júna 1999 vo výške 579 000 EUR.

| (232) | Komisia preto obmedzí svoje posúdenie na tieto dotácie:

  Tabuľka 5








  Dotácia | Celková suma investície (v tisícoch EUR) | Celková vyplatená suma (v tisícoch EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Conseil général
  27.9.2002 | 2 098 | 209 |
| Conseil général
  26.6.2003 | 8 920 | 3 000 |
| Conseil général
  19.5.2005 | 15 580 | 7 600 |
| Marseille Provence Métropole
  26.7.2004 | 16 124 | 889 |
| Francúzsky štát
  19.12.2001 | n/a | 5 032 |
| EFRR
  22.8.2002 | 5 280 | 1 520 |
| Spolu | 48 002 | 18 250 |

(232)

Komisia preto obmedzí svoje posúdenie na tieto dotácie:

Tabuľka 5

Tabuľka 5

Dotácia

Celková suma investície (v tisícoch EUR)

Celková vyplatená suma (v tisícoch EUR)

Conseil général

27.9.2002

2 098

209

Conseil général

26.6.2003

8 920

3 000

Conseil général

19.5.2005

15 580

7 600

Marseille Provence Métropole

26.7.2004

16 124

889

Francúzsky štát

19.12.2001

n/a

5 032

EFRR

22.8.2002

5 280

1 520

Spolu

Spolu

48 002

48 002

18 250

18 250

| (233) | Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členskými štátmi alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(233)

Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členskými štátmi alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

6.1.1.   HOSPODÁRSKA ČINNOSŤ A POJEM PODNIK

| (234) | Komisia v tejto súvislosti poukazuje na skutočnosť že infraštruktúra, na ktorú sa vzťahuje toto rozhodnutie, je predmetom obchodného využívania zo strany CCIMP, ktorá je prevádzkovateľom letiska a ktorá účtuje poplatky používateľom tejto infraštruktúry. V dôsledku toho je CCIMP, aspoň pokiaľ ide o prevádzku letiska, podnikom v zmysle práva Únie v oblasti hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(234)

Komisia v tejto súvislosti poukazuje na skutočnosť že infraštruktúra, na ktorú sa vzťahuje toto rozhodnutie, je predmetom obchodného využívania zo strany CCIMP, ktorá je prevádzkovateľom letiska a ktorá účtuje poplatky používateľom tejto infraštruktúry. V dôsledku toho je CCIMP, aspoň pokiaľ ide o prevádzku letiska, podnikom v zmysle práva Únie v oblasti hospodárskej súťaže.

| (235) | Bez ohľadu na právne postavenie prevádzkovateľa letiska však nie všetky tieto činnosti majú nevyhnutne hospodársku povahu. Preto je potrebné rozlíšiť a stanoviť, do akej miery predstavujú jednotlivé činnosti hospodársku činnosť alebo nie (46). |
| --- | --- |

(235)

Bez ohľadu na právne postavenie prevádzkovateľa letiska však nie všetky tieto činnosti majú nevyhnutne hospodársku povahu. Preto je potrebné rozlíšiť a stanoviť, do akej miery predstavujú jednotlivé činnosti hospodársku činnosť alebo nie (46).

46

| (236) | Ako konštatoval Súdny dvor, činnosti, za ktoré bežne zodpovedá štát na základe svojich právomocí verejného orgánu, nie sú činnosťami hospodárskeho charakteru a nepodliehajú pravidlám štátnej pomoci. Medzi takéto činnosti patrí zaisťovanie bezpečnosti, riadenie leteckej prevádzky, činnosť polície, colných úradov atď. (47) |
| --- | --- |

(236)

Ako konštatoval Súdny dvor, činnosti, za ktoré bežne zodpovedá štát na základe svojich právomocí verejného orgánu, nie sú činnosťami hospodárskeho charakteru a nepodliehajú pravidlám štátnej pomoci. Medzi takéto činnosti patrí zaisťovanie bezpečnosti, riadenie leteckej prevádzky, činnosť polície, colných úradov atď. (47)

47

| (237) | Komisia sa v dôsledku toho domnieva, že bez zákonnej povinnosti, na základe ktorej by letiská museli znášať náklady na financovanie týchto činností a súvisiacich infraštruktúr, prevzatie nákladov štátom spravidla nepredstavuje štátnu pomoc (48). |
| --- | --- |

(237)

Komisia sa v dôsledku toho domnieva, že bez zákonnej povinnosti, na základe ktorej by letiská museli znášať náklady na financovanie týchto činností a súvisiacich infraštruktúr, prevzatie nákladov štátom spravidla nepredstavuje štátnu pomoc (48).

48

| (238) | Zdá sa, že v tomto prípade je nevyhnuté rozlíšiť príslušné činnosti spôsobom uvedeným ďalej v texte. |
| --- | --- |

(238)

Zdá sa, že v tomto prípade je nevyhnuté rozlíšiť príslušné činnosti spôsobom uvedeným ďalej v texte.

| (239) | Pokiaľ ide o náklady na plnenie úloh štátnej správy, je potrebné uznať náklady, ktoré sa vzťahujú na úlohy týkajúce sa verejnej ochrany a bezpečnosti, za náklady prispievajúce k plneniu nehospodárskych činností. |
| --- | --- |

(239)

Pokiaľ ide o náklady na plnenie úloh štátnej správy, je potrebné uznať náklady, ktoré sa vzťahujú na úlohy týkajúce sa verejnej ochrany a bezpečnosti, za náklady prispievajúce k plneniu nehospodárskych činností.

| (240) | Predovšetkým je potrebné uznať túto povahu v súvislosti s činnosťami zameranými na zabezpečovanie verejnej bezpečnosti v rámci letiska, keďže ich cieľom je predísť protiprávnym činom, a najmä boj proti terorizmu. V tejto súvislosti náklady spojené s úlohami polície a pôsobením námorného hasičského zboru mesta Marseille vyplývajú z takejto činnosti. To isté platí v prípade úloh colných úradov. |
| --- | --- |

(240)

Predovšetkým je potrebné uznať túto povahu v súvislosti s činnosťami zameranými na zabezpečovanie verejnej bezpečnosti v rámci letiska, keďže ich cieľom je predísť protiprávnym činom, a najmä boj proti terorizmu. V tejto súvislosti náklady spojené s úlohami polície a pôsobením námorného hasičského zboru mesta Marseille vyplývajú z takejto činnosti. To isté platí v prípade úloh colných úradov.

| (241) | Keďže ide o činnosti spojené s verejnou bezpečnosťou v rámci letiska, ich cieľom je zabezpečiť ochranu osôb a majetku. To isté sa uplatňuje aj v prípade, keď je predmetný majetok verejným majetkom ako v tomto prípade. V súvislosti s touto úlohou je v danom prípade potrebné zdôrazniť najmä tieto činnosti:






  — | detekčná kontrola podanej batožiny, |
| --- | --- | --- |

(241)

Keďže ide o činnosti spojené s verejnou bezpečnosťou v rámci letiska, ich cieľom je zabezpečiť ochranu osôb a majetku. To isté sa uplatňuje aj v prípade, keď je predmetný majetok verejným majetkom ako v tomto prípade. V súvislosti s touto úlohou je v danom prípade potrebné zdôrazniť najmä tieto činnosti:

—

detekčná kontrola podanej batožiny,

| — | kontrola spoločného prístupu do vyhradených priestorov, |
| --- | --- |

—

kontrola spoločného prístupu do vyhradených priestorov,

| — | detekčná kontrola cestujúcich a príručnej batožiny, |
| --- | --- |

—

detekčná kontrola cestujúcich a príručnej batožiny,

| — | automatizovaná kontrola na hraniciach pomocou biometrickej identifikácie, |
| --- | --- |

—

automatizovaná kontrola na hraniciach pomocou biometrickej identifikácie,

| — | kamerový dohľad. |
| --- | --- |

—

kamerový dohľad.

| (242) | Verejné financovanie nehospodárskych činností nevyhnutne súvisiacich s vykonávaním hospodárskej činnosti však nesmie viesť k neprípustnej diskriminácii medzi leteckými spoločnosťami a prevádzkovateľmi letiska. Ak je teda bežné, že v danom právnom systéme letecké spoločnosti alebo prevádzkovatelia letiska na rozdiel od iných subjektov prevezmú určité náklady, tieto spoločnosti a prevádzkovatelia získavajú výhodu, aj keď tieto náklady súvisia s činnosťami, ktoré sa ako také považujú za nehospodárske činnosti. Analýza právneho rámca, ktorý sa uplatňuje na prevádzkovateľa letiska je preto potrebná s cieľom zhodnotiť, či v súvislosti s týmto právnym rámcom prevádzkovatelia letísk alebo letecké spoločnosti musia znášať náklady vyplývajúce z výkonu určitých činností, ktoré by samy osebe nemuseli byť ziskové, ale ktoré sa spájajú s rozvojom iných hospodárskych činností. |
| --- | --- |

(242)

Verejné financovanie nehospodárskych činností nevyhnutne súvisiacich s vykonávaním hospodárskej činnosti však nesmie viesť k neprípustnej diskriminácii medzi leteckými spoločnosťami a prevádzkovateľmi letiska. Ak je teda bežné, že v danom právnom systéme letecké spoločnosti alebo prevádzkovatelia letiska na rozdiel od iných subjektov prevezmú určité náklady, tieto spoločnosti a prevádzkovatelia získavajú výhodu, aj keď tieto náklady súvisia s činnosťami, ktoré sa ako také považujú za nehospodárske činnosti. Analýza právneho rámca, ktorý sa uplatňuje na prevádzkovateľa letiska je preto potrebná s cieľom zhodnotiť, či v súvislosti s týmto právnym rámcom prevádzkovatelia letísk alebo letecké spoločnosti musia znášať náklady vyplývajúce z výkonu určitých činností, ktoré by samy osebe nemuseli byť ziskové, ale ktoré sa spájajú s rozvojom iných hospodárskych činností.

| (243) | Komisia v tejto súvislosti poukazuje na skutočnosť, že podľa francúzskeho práva (49) prevádzkovatelia letiska v zásade nemusia z vlastných prostriedkov financovať infraštruktúry a vybavenie potrebné na výkon týchto činností. |
| --- | --- |

(243)

Komisia v tejto súvislosti poukazuje na skutočnosť, že podľa francúzskeho práva (49) prevádzkovatelia letiska v zásade nemusia z vlastných prostriedkov financovať infraštruktúry a vybavenie potrebné na výkon týchto činností.

49

| (244) | Jedine povinný charakter činnosti vyplývajúci z existujúcich právnych predpisov naopak nestačí na to, aby sa úloha kvalifikovala ako nehospodárska činnosť. Náklady spojené s prispôsobením infraštruktúr právnym požiadavkám a normám týkajúcim sa preventívnych protipožiarnych opatrení, najmä náklady na zariadenia a systémy na hlásenie požiaru v priestoroch, sa v tejto súvislosti nemôžu považovať za náklady vyplývajúce z úlohy štátnej správy, pretože sú spoločné pre všetky podniky. Každý podnik musí zabezpečiť dodržiavanie protipožiarnych bezpečnostných noriem a znášať súvisiace náklady. To isté platí v prípade prevádzkovej bezpečnosti, a to aj keby bola stanovená v špecifikáciách koncesnej zmluvy. Ide o náklady, ktoré musí bežne znášať každý podnik v rámci výkonu svojich činností. |
| --- | --- |

(244)

Jedine povinný charakter činnosti vyplývajúci z existujúcich právnych predpisov naopak nestačí na to, aby sa úloha kvalifikovala ako nehospodárska činnosť. Náklady spojené s prispôsobením infraštruktúr právnym požiadavkám a normám týkajúcim sa preventívnych protipožiarnych opatrení, najmä náklady na zariadenia a systémy na hlásenie požiaru v priestoroch, sa v tejto súvislosti nemôžu považovať za náklady vyplývajúce z úlohy štátnej správy, pretože sú spoločné pre všetky podniky. Každý podnik musí zabezpečiť dodržiavanie protipožiarnych bezpečnostných noriem a znášať súvisiace náklady. To isté platí v prípade prevádzkovej bezpečnosti, a to aj keby bola stanovená v špecifikáciách koncesnej zmluvy. Ide o náklady, ktoré musí bežne znášať každý podnik v rámci výkonu svojich činností.

| (245) | Z uvedených skutočností teda vyplýva, že len na činnosti uvedené v tabuľke 6 ako nehospodárske činnosti sa môžu využívať verejné finančné prostriedky, ktoré sa vylučujú z rozsahu pôsobnosti pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci.

  Tabuľka 6












  Dotácia | Dátum | Náklady spojené s nehospodárskymi činnosťami (v EUR) | Náklady spojené s hospodárskymi činnosťami (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Verejná bezpečnosť | Verejná bezpečnostná ochrana | Súlad s právnymi predpismi a/alebo bezpečnosť prevádzky |
| Polícia a colné orgány | Hasiči | Kamerový dohľad a detekčná kontrola | Prístup do verejnej oblasti |
| Conseil général | 27. septembra 2002 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 118 537,45 |
| Conseil général | 26. júna 2003 | 259 786,3 | 0 | 89 883,11 | 129 022,39 | 1 632 851,02 |
| Conseil général | 19. mája 2005 | 94 192,24 | 0 | 105 228,51 | 203 702,13 | 1 870 135,77 |
| Marseille Provence Métropole | 26. júla 2004 | 0 | 0 | 0 | 0 | 72 095,00 |
| EFRR | 22. augusta 2002 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Francúzsky štát | 19. decembra 2001 | 5 032 000 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(245)

Z uvedených skutočností teda vyplýva, že len na činnosti uvedené v tabuľke 6 ako nehospodárske činnosti sa môžu využívať verejné finančné prostriedky, ktoré sa vylučujú z rozsahu pôsobnosti pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci.

Tabuľka 6

Tabuľka 6

Dotácia

Dátum

Náklady spojené s nehospodárskymi činnosťami (v EUR)

Náklady spojené s hospodárskymi činnosťami (v EUR)

Verejná bezpečnosť

Verejná bezpečnostná ochrana

Súlad s právnymi predpismi a/alebo bezpečnosť prevádzky

Polícia a colné orgány

Hasiči

Kamerový dohľad a detekčná kontrola

Prístup do verejnej oblasti

Conseil général

27. septembra 2002

0

0

0

0

1 118 537,45

Conseil général

26. júna 2003

259 786,3

0

89 883,11

129 022,39

1 632 851,02

Conseil général

19. mája 2005

94 192,24

0

105 228,51

203 702,13

1 870 135,77

Marseille Provence Métropole

26. júla 2004

0

0

0

0

72 095,00

EFRR

22. augusta 2002

0

0

0

0

0

Francúzsky štát

19. decembra 2001

5 032 000

0

0

0

0

| (246) | Predchádzajúce odôvodnenia, ako aj tabuľka 6 umožňujú vypracovať súhrnnú tabuľku (tabuľka 7) v súvislosti s investičnou pomocou, ktorú prijalo letisko Marseille Provence a ktorá je predmetom tohto konania:

  Tabuľka 7











  Dotácia | Celková suma investície (v tisícoch EUR) | Celková vyplatená suma (v tisícoch EUR) | Suma vyčlenená na nehospodárske činnosti (v tisícoch EUR) | Zvyšná suma po odpočítaní sumy vyčlenenej na nehospodárske činnosti (v tisícoch EUR) | Výška dotácie znížená o sumu vyčlenenú na nehospodárske činnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Conseil général
  27.9.2002 | 2 098 | 209 | 0 | 209 | 10 % |
| Conseil général
  26.6.2003 | 8 920 | 3 000 | 478 | 2 522 | 28 % |
| Conseil général
  19.5.2005 | 15 580 | 7 600 | 403 | 7 197 | 46 % |
| Marseille Provence Métropole
  26.7.2004 | 16 124 | 889 | 0 | 889 | 6 % |
| Francúzsky štát
  19.12.2001 | n/a | 5 032 | n/a | 0 | n/a |
| EFRR
  22.8.2002 | 5 280 | 1 520 | 0 | 1 520 | 29 % |
| Spolu | 48 002 | 18 250 | 5 913 | 12 337 | 26 % |

(246)

Predchádzajúce odôvodnenia, ako aj tabuľka 6 umožňujú vypracovať súhrnnú tabuľku (tabuľka 7) v súvislosti s investičnou pomocou, ktorú prijalo letisko Marseille Provence a ktorá je predmetom tohto konania:

Tabuľka 7

Tabuľka 7

Dotácia

Celková suma investície (v tisícoch EUR)

Celková vyplatená suma (v tisícoch EUR)

Suma vyčlenená na nehospodárske činnosti (v tisícoch EUR)

Zvyšná suma po odpočítaní sumy vyčlenenej na nehospodárske činnosti (v tisícoch EUR)

Výška dotácie znížená o sumu vyčlenenú na nehospodárske činnosti

Conseil général

27.9.2002

2 098

209

0

209

10 %

Conseil général

26.6.2003

8 920

3 000

478

2 522

28 %

Conseil général

19.5.2005

15 580

7 600

403

7 197

46 %

Marseille Provence Métropole

26.7.2004

16 124

889

0

889

6 %

Francúzsky štát

19.12.2001

n/a

5 032

n/a

0

n/a

EFRR

22.8.2002

5 280

1 520

0

1 520

29 %

Spolu

Spolu

48 002

48 002

18 250

18 250

5 913

5 913

12 337

12 337

26 %

26 %

6.1.2.   ŠTÁTNE PROSTRIEDKY A PRIPÍSATEĽNOSŤ

| (247) | Conseil général udelila CCIMP dotácie financované zo zdrojov departementu Bouches-du-Rhône, ktorý je decentralizovaným územným samosprávnym celkom. Prostriedky územných celkov predstavujú štátne prostriedky na účely článku 107 ZFEÚ (50). |
| --- | --- |

(247)

Conseil général udelila CCIMP dotácie financované zo zdrojov departementu Bouches-du-Rhône, ktorý je decentralizovaným územným samosprávnym celkom. Prostriedky územných celkov predstavujú štátne prostriedky na účely článku 107 ZFEÚ (50).

50

| (248) | To isté sa uplatňuje v prípade dotácií prijatých od Communauté Urbaine Marseille Provence Métropole. |
| --- | --- |

(248)

To isté sa uplatňuje v prípade dotácií prijatých od Communauté Urbaine Marseille Provence Métropole.

| (249) | Dotácie DGAC sú poskytnuté priamo na úrovni celého štátu. |
| --- | --- |

(249)

Dotácie DGAC sú poskytnuté priamo na úrovni celého štátu.

| (250) | Rozvoj nákladnej leteckej dopravy je z časti financovaný z prostriedkov EFRR, ktoré predstavujú štátne zdroje, keďže sa udeľujú pod dohľadom príslušného členského štátu (51). |
| --- | --- |

(250)

Rozvoj nákladnej leteckej dopravy je z časti financovaný z prostriedkov EFRR, ktoré predstavujú štátne zdroje, keďže sa udeľujú pod dohľadom príslušného členského štátu (51).

51

| (251) | Vzhľadom na to, že orgány, ktoré poskytli dotácie, sú súčasťou verejnej správy a že konečné rozhodnutia týkajúce sa využitia finančných prostriedkov z EFRR prijíma Francúzsko, tieto dotácie sú pripísateľné francúzskemu štátu. |
| --- | --- |

(251)

Vzhľadom na to, že orgány, ktoré poskytli dotácie, sú súčasťou verejnej správy a že konečné rozhodnutia týkajúce sa využitia finančných prostriedkov z EFRR prijíma Francúzsko, tieto dotácie sú pripísateľné francúzskemu štátu.

| (252) | Z toho vyplýva, že opatrenia, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia boli prijaté zo štátnych prostriedkov a sú pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(252)

Z toho vyplýva, že opatrenia, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia boli prijaté zo štátnych prostriedkov a sú pripísateľné štátu.

6.1.3.   SELEKTÍVNA VÝHODA PRE CCIMP

| (253) | Na posúdenie, či štátne opatrenie predstavuje pomoc podniku, je potrebné určiť, či dotknutý podnik získava hospodársku výhodu, ktorá mu umožňuje vyhnúť sa nákladom, ktoré by za bežných okolností musel znášať z vlastných finančných zdrojov, a ktorú by nezískal za bežných trhových podmienok (52). |
| --- | --- |

(253)

Na posúdenie, či štátne opatrenie predstavuje pomoc podniku, je potrebné určiť, či dotknutý podnik získava hospodársku výhodu, ktorá mu umožňuje vyhnúť sa nákladom, ktoré by za bežných okolností musel znášať z vlastných finančných zdrojov, a ktorú by nezískal za bežných trhových podmienok (52).

52

| (254) | Podľa judikatúry Súdneho dvora, prevádzkovateľ letiska musí znášať prevádzkové náklady daného letiska vrátane nákladov na infraštruktúru (53). |
| --- | --- |

(254)

Podľa judikatúry Súdneho dvora, prevádzkovateľ letiska musí znášať prevádzkové náklady daného letiska vrátane nákladov na infraštruktúru (53).

53

| (255) | V tejto súvislosti je však vhodné poznamenať, že kapitál, ktorý priamo alebo nepriamo poskytol podniku štát za okolností, ktoré zodpovedajú obvyklým trhovým podmienkam, nemožno kvalifikovať ako štátnu pomoc (54). |
| --- | --- |

(255)

V tejto súvislosti je však vhodné poznamenať, že kapitál, ktorý priamo alebo nepriamo poskytol podniku štát za okolností, ktoré zodpovedajú obvyklým trhovým podmienkam, nemožno kvalifikovať ako štátnu pomoc (54).

54

| (256) | Je teda potrebné preskúmať, či Conseil général konala ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve, keď prijala rozhodnutie o účasti na financovaní výstavby terminálu mp2. |
| --- | --- |

(256)

Je teda potrebné preskúmať, či Conseil général konala ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve, keď prijala rozhodnutie o účasti na financovaní výstavby terminálu mp2.

| (257) | Francúzsko uvádza, že CCIMP konala ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve tým, že do obchodného plánu týkajúceho sa výstavby terminálu mp2 zaúčtovala čisté investičné toky spojené s dotáciou prijatou od Conseil général. Francúzsko tak hodnotí ziskovosť terminálu mp2 pre prevádzkovateľa letiska, ktorý neznáša všetky súvisiace náklady na výstavbu. Nestanoví však ziskovosť investície z pohľadu uchádzača o pomoc, ktorým je Conseil général. |
| --- | --- |

(257)

Francúzsko uvádza, že CCIMP konala ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve tým, že do obchodného plánu týkajúceho sa výstavby terminálu mp2 zaúčtovala čisté investičné toky spojené s dotáciou prijatou od Conseil général. Francúzsko tak hodnotí ziskovosť terminálu mp2 pre prevádzkovateľa letiska, ktorý neznáša všetky súvisiace náklady na výstavbu. Nestanoví však ziskovosť investície z pohľadu uchádzača o pomoc, ktorým je Conseil général.

| (258) | V dôsledku toho podľa Francúzska žiadny prvok nepreukazuje skutočnosť, že Conseil général, uchádzač o dotáciu, očakávala ziskovosť investícií uskutočnených v rámci letiska Marseille Provence. |
| --- | --- |

(258)

V dôsledku toho podľa Francúzska žiadny prvok nepreukazuje skutočnosť, že Conseil général, uchádzač o dotáciu, očakávala ziskovosť investícií uskutočnených v rámci letiska Marseille Provence.

| (259) | Francúzsko navyše tvrdí (55), že udelením dotácie na financovanie terminálu mp2 Conseil général konala v snahe uskutočniť cieľ všeobecného záujmu týkajúci sa podpory miestnej zamestnanosti, regionálneho rozvoja a zlepšenia prepojenia územia. |
| --- | --- |

(259)

Francúzsko navyše tvrdí (55), že udelením dotácie na financovanie terminálu mp2 Conseil général konala v snahe uskutočniť cieľ všeobecného záujmu týkajúci sa podpory miestnej zamestnanosti, regionálneho rozvoja a zlepšenia prepojenia územia.

55

| (260) | Subjekt v trhovom hospodárstve sa teda riadi vyhliadkami ziskovosti (56). Kritérium subjektu v trhovom hospodárstve sa spravidla považuje za splnené, ak sa na základe štruktúry a vyhliadok podniku do budúcnosti dajú v rámci primeraného časového obdobia očakávať bežné výnosy vo forme vyplatenia dividend alebo prírastku kapitálu pri porovnaní s podobným súkromným podnikom. V tomto rámci netreba brať do úvahy žiadne motívy sociálnej povahy alebo vyplývajúce z regionálnej alebo sektorovej politiky (57). |
| --- | --- |

(260)

Subjekt v trhovom hospodárstve sa teda riadi vyhliadkami ziskovosti (56). Kritérium subjektu v trhovom hospodárstve sa spravidla považuje za splnené, ak sa na základe štruktúry a vyhliadok podniku do budúcnosti dajú v rámci primeraného časového obdobia očakávať bežné výnosy vo forme vyplatenia dividend alebo prírastku kapitálu pri porovnaní s podobným súkromným podnikom. V tomto rámci netreba brať do úvahy žiadne motívy sociálnej povahy alebo vyplývajúce z regionálnej alebo sektorovej politiky (57).

56

57

| (261) | V tomto rámci prípadné pozitívne dôsledky na hospodárstvo regiónu nie sú pri posúdení, či takýto zásah obsahuje prvky pomoci alebo nie, relevantné (58). |
| --- | --- |

(261)

V tomto rámci prípadné pozitívne dôsledky na hospodárstvo regiónu nie sú pri posúdení, či takýto zásah obsahuje prvky pomoci alebo nie, relevantné (58).

58

| (262) | Francúzsko nezohľadnilo ďalšie prvky, ktoré by mohli preukázať, že Conseil général mala v úmysle konať ako obozretný investor tým, že udelila predmetné dotácie. Z toho vyplýva, že Conseil général, ktorá nemala opodstatnené očakávania týkajúce sa ziskovosti plánovaných investícií, nekonala ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve, keď sa rozhodla udeliť letisku Marseille Provence dotácie na financovanie druhého terminálu. |
| --- | --- |

(262)

Francúzsko nezohľadnilo ďalšie prvky, ktoré by mohli preukázať, že Conseil général mala v úmysle konať ako obozretný investor tým, že udelila predmetné dotácie. Z toho vyplýva, že Conseil général, ktorá nemala opodstatnené očakávania týkajúce sa ziskovosti plánovaných investícií, nekonala ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve, keď sa rozhodla udeliť letisku Marseille Provence dotácie na financovanie druhého terminálu.

| (263) | Francúzsko netvrdí, že iné orgány verejnej správy tým, že prispeli dotáciami na financovanie infraštruktúry na letisku Marseille Provence, konali pri rozhodovaní ako obozretné subjekty v trhovom hospodárstve. Žiadny prvok v spise navyše nepreukazuje, že by mohlo ísť o takýto prípad. |
| --- | --- |

(263)

Francúzsko netvrdí, že iné orgány verejnej správy tým, že prispeli dotáciami na financovanie infraštruktúry na letisku Marseille Provence, konali pri rozhodovaní ako obozretné subjekty v trhovom hospodárstve. Žiadny prvok v spise navyše nepreukazuje, že by mohlo ísť o takýto prípad.

| (264) | Z toho vyplýva, že dotácie udelené zo strany Conseil général, Marseille Provence Métropole a od francúzskeho štátu, ako aj dotácie financované z EFRR udeľujú CCIMP výhodu, ktorú by za normálnych trhových podmienok nezískala. |
| --- | --- |

(264)

Z toho vyplýva, že dotácie udelené zo strany Conseil général, Marseille Provence Métropole a od francúzskeho štátu, ako aj dotácie financované z EFRR udeľujú CCIMP výhodu, ktorú by za normálnych trhových podmienok nezískala.

| (265) | V tomto prípade Komisia poznamenáva, že investičné dotácie zabezpečujú výhodu výlučne v prospech CCIMP v porovnaní s inými prevádzkovateľmi letiska a inými podnikmi v iných odvetviach. Opatrenie je teda selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(265)

V tomto prípade Komisia poznamenáva, že investičné dotácie zabezpečujú výhodu výlučne v prospech CCIMP v porovnaní s inými prevádzkovateľmi letiska a inými podnikmi v iných odvetviach. Opatrenie je teda selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

6.1.4.   VPLYV NA HOSPODÁRSKU SÚŤAŽ A OBCHOD V RÁMCI ÚNIE

| (266) | CCIMP ako prevádzkovateľ letiska Marseille Provence konkuruje iným letiskovým platformám zabezpečujúcim dopravu v rovnakej spádovej oblasti, ktorá predstavuje menej ako 100 km alebo 60 minút. Komisia v tomto zmysle poznamenáva najmä, že v danej oblasti sa nachádza letisko Avignon a letisko Nîmes. Komisia konkrétnejšie uvádza, že letisko Nîmes sa nachádza vo vzdialenosti 98 km a letisko Toulon-Hyères vo vzdialenosti 113 km od letiska Marseille Provence a že tieto letiská zároveň ponúkajú lety na letiská Brusel-Charleroi, Fez a Londýn. Zároveň na letisku Nîmes podobne ako na letisku Marseille Provence pôsobí spoločnosť Ryanair. Pomoc poskytnutá subjektu CCIMP preto môže narušiť hospodársku súťaž. Keďže trhy s letiskovými službami a leteckou dopravou sú otvorené hospodárskej súťaži v rámci EÚ, pomoc by mohla ovplyvniť aj obchod medzi členskými štátmi. Okrem toho medzi prevádzkovateľmi letísk zodpovednými za prevádzku daných letísk existuje hospodárska súťaž a v dôsledku toho udelenie pomoci CCIMP môže posilniť jej postavenie na trhu. Letiská, ktoré sa nachádzajú mimo rovnakej spádovej oblasti, si navyše takisto konkurujú, keďže letecké spoločnosti, a najmä nízkonákladové spoločnosti, si vyberajú destinácie medzi rôznymi letiskami v Európe a vo svete. |
| --- | --- |

(266)

CCIMP ako prevádzkovateľ letiska Marseille Provence konkuruje iným letiskovým platformám zabezpečujúcim dopravu v rovnakej spádovej oblasti, ktorá predstavuje menej ako 100 km alebo 60 minút. Komisia v tomto zmysle poznamenáva najmä, že v danej oblasti sa nachádza letisko Avignon a letisko Nîmes. Komisia konkrétnejšie uvádza, že letisko Nîmes sa nachádza vo vzdialenosti 98 km a letisko Toulon-Hyères vo vzdialenosti 113 km od letiska Marseille Provence a že tieto letiská zároveň ponúkajú lety na letiská Brusel-Charleroi, Fez a Londýn. Zároveň na letisku Nîmes podobne ako na letisku Marseille Provence pôsobí spoločnosť Ryanair. Pomoc poskytnutá subjektu CCIMP preto môže narušiť hospodársku súťaž. Keďže trhy s letiskovými službami a leteckou dopravou sú otvorené hospodárskej súťaži v rámci EÚ, pomoc by mohla ovplyvniť aj obchod medzi členskými štátmi. Okrem toho medzi prevádzkovateľmi letísk zodpovednými za prevádzku daných letísk existuje hospodárska súťaž a v dôsledku toho udelenie pomoci CCIMP môže posilniť jej postavenie na trhu. Letiská, ktoré sa nachádzajú mimo rovnakej spádovej oblasti, si navyše takisto konkurujú, keďže letecké spoločnosti, a najmä nízkonákladové spoločnosti, si vyberajú destinácie medzi rôznymi letiskami v Európe a vo svete.

6.1.5.   ZÁVER O EXISTENCII POMOCI

| (267) | Z týchto dôvodov investičné dotácie v celkovej výške 12 337 miliónov EUR udelené rôznymi orgánmi verejnej správy na účely financovania investícií na letisku Marseille Provence vrátane dotácie vo výške 7 197 miliónov EUR od Conseil général na výstavbu terminálu mp2 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(267)

Z týchto dôvodov investičné dotácie v celkovej výške 12 337 miliónov EUR udelené rôznymi orgánmi verejnej správy na účely financovania investícií na letisku Marseille Provence vrátane dotácie vo výške 7 197 miliónov EUR od Conseil général na výstavbu terminálu mp2 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

6.2.   EXISTENCIA MOŽNEJ PREVÁDZKOVEJ POMOCI V PROSPECH CCIMP

EXISTENCIA MOŽNEJ PREVÁDZKOVEJ POMOCI V PROSPECH CCIMP

6.2.1.   FINANČNÉ TOKY MEDZI LETISKOM MARSEILLE PROVENCE A CCI

| (268) | Francúzsko spresňuje, že finančné toky vo výške [...]* miliónov EUR v rokoch 2001 – 2010 nie sú dotáciou v prospech CCIMP, ale predstavujú príspevok letiska v prospech hlavnej správy CCI za účtované služby na základe nákladov, ktoré vznikli hlavnej správe (59). Francúzsko tvrdí, že letisko Marseille Provence nikdy nevyužilo finančnú pomoc zo strany hlavnej správy CCI. Francúzsko predkladá vyhlásenie audítora CCIMP, prostredníctvom ktorého sa potvrdzuje dôveryhodnosť uvedených účtovných skutočností. Žiadna skutočnosť zo spisu nepreukazuje opak. Z uvedených skutočností vyplýva, že služby boli účtované na úrovni skutočných nákladov. |
| --- | --- |

(268)

Francúzsko spresňuje, že finančné toky vo výške [...]* miliónov EUR v rokoch 2001 – 2010 nie sú dotáciou v prospech CCIMP, ale predstavujú príspevok letiska v prospech hlavnej správy CCI za účtované služby na základe nákladov, ktoré vznikli hlavnej správe (59). Francúzsko tvrdí, že letisko Marseille Provence nikdy nevyužilo finančnú pomoc zo strany hlavnej správy CCI. Francúzsko predkladá vyhlásenie audítora CCIMP, prostredníctvom ktorého sa potvrdzuje dôveryhodnosť uvedených účtovných skutočností. Žiadna skutočnosť zo spisu nepreukazuje opak. Z uvedených skutočností vyplýva, že služby boli účtované na úrovni skutočných nákladov.

59

6.2.2.   MOŽNÁ POMOC VYPLÝVAJÚCA Z MECHANIZMU LETISKOVEJ DANE

| (269) | Cieľom systému letiskovej dane je podľa francúzskych právnych predpisov financovanie úloh štátnej správy, ako sú bezpečnostné služby, hasiči, záchrana, ochrana (detekčná kontrola podanej batožiny, kontrola spoločného prístupu, detekčná kontrola cestujúcich a príručnej batožiny), ako aj automatizované kontroly na hraniciach. |
| --- | --- |

(269)

Cieľom systému letiskovej dane je podľa francúzskych právnych predpisov financovanie úloh štátnej správy, ako sú bezpečnostné služby, hasiči, záchrana, ochrana (detekčná kontrola podanej batožiny, kontrola spoločného prístupu, detekčná kontrola cestujúcich a príručnej batožiny), ako aj automatizované kontroly na hraniciach.

| (270) | Komisia musí overiť, či tento mechanizmus redistribúcie nemôže spôsobiť nadmernú kompenzáciu považovanú za pomoc, a to najmä z dôvodu, že tento mechanizmus sa odvíja od počtu cestujúcich. |
| --- | --- |

(270)

Komisia musí overiť, či tento mechanizmus redistribúcie nemôže spôsobiť nadmernú kompenzáciu považovanú za pomoc, a to najmä z dôvodu, že tento mechanizmus sa odvíja od počtu cestujúcich.

| (271) | Tento systém, ktorý bol zavedený na základe článku 1609w všeobecného daňového zákonníka, ako aj podľa ministerského výnosu z 30. decembra 2009 o ohlasovacej povinnosti prevádzkovateľov letísk v súvislosti so stanovením letiskového poplatku pre cestujúcich, zmeneného v roku 2012, sa však zameriava na predchádzanie akejkoľvek nadmernej kompenzácii tým, že sa v ňom spája systém výpočtu založený na vzniknutých nákladoch a prípadné opravy a posteriori. |
| --- | --- |

(271)

Tento systém, ktorý bol zavedený na základe článku 1609w všeobecného daňového zákonníka, ako aj podľa ministerského výnosu z 30. decembra 2009 o ohlasovacej povinnosti prevádzkovateľov letísk v súvislosti so stanovením letiskového poplatku pre cestujúcich, zmeneného v roku 2012, sa však zameriava na predchádzanie akejkoľvek nadmernej kompenzácii tým, že sa v ňom spája systém výpočtu založený na vzniknutých nákladoch a prípadné opravy a posteriori.

posteriori

| (272) | Výpočet letiskovej dane sa v tejto súvislosti uskutočňuje takto: letisko vyplatí preddavok nákladov týkajúcich sa úloh vymedzených v príslušných právnych predpisoch a následne pošle vyhlásenie o týchto nákladoch, ako aj údaje týkajúce sa vzniknutého objemu dopravy miestnej správe DGAC na účely kontroly a osvedčenia s ohľadom na platné právne predpisy. Ústredná správa DGAC následne uskutoční druhú kontrolu, pričom zohľadní predchádzajúce roky. Poplatky pre jednotlivé letiská sa teda stanovia na základe ministerského výnosu v závislosti od nákladov, ktoré vznikli každému letisku pri výkone im zverených úloh štátnej správy. |
| --- | --- |

(272)

Výpočet letiskovej dane sa v tejto súvislosti uskutočňuje takto: letisko vyplatí preddavok nákladov týkajúcich sa úloh vymedzených v príslušných právnych predpisoch a následne pošle vyhlásenie o týchto nákladoch, ako aj údaje týkajúce sa vzniknutého objemu dopravy miestnej správe DGAC na účely kontroly a osvedčenia s ohľadom na platné právne predpisy. Ústredná správa DGAC následne uskutoční druhú kontrolu, pričom zohľadní predchádzajúce roky. Poplatky pre jednotlivé letiská sa teda stanovia na základe ministerského výnosu v závislosti od nákladov, ktoré vznikli každému letisku pri výkone im zverených úloh štátnej správy.

| (273) | Okrem toho sa výpočet dane zakladá aj na viacročnom pláne nákladov a dopravy, ako aj mechanizmoch úpravy z roka na rok; kontroly a posteriori navyše umožňujú uskutočniť opravy prípadnej nadmernej kompenzácie. |
| --- | --- |

(273)

Okrem toho sa výpočet dane zakladá aj na viacročnom pláne nákladov a dopravy, ako aj mechanizmoch úpravy z roka na rok; kontroly a posteriori navyše umožňujú uskutočniť opravy prípadnej nadmernej kompenzácie.

posteriori

| (274) | Z toho vyplýva, že vzhľadom na to, že výnos z dane sa skutočne používa na pokrytie činností štátnej správy a že letisku Marseille Provence je udelená suma neprevyšujúca náklady, ktoré jej vzniknú pri výkone týchto úloh, neexistuje selektívna výhoda v prospech letiska. Letisková daň poskytnutá CCIMP teda nemôže predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(274)

Z toho vyplýva, že vzhľadom na to, že výnos z dane sa skutočne používa na pokrytie činností štátnej správy a že letisku Marseille Provence je udelená suma neprevyšujúca náklady, ktoré jej vzniknú pri výkone týchto úloh, neexistuje selektívna výhoda v prospech letiska. Letisková daň poskytnutá CCIMP teda nemôže predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

6.3.   ZLUČITEĽNOSŤ INVESTIČNEJ POMOCI S JEDNOTNÝM TRHOM

ZLUČITEĽNOSŤ INVESTIČNEJ POMOCI S JEDNOTNÝM TRHOM

| (275) | Komisia zhodnotila, či pomoc možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. V článku 107 ods. 3 ZFEÚ sa predpokladajú určité výnimky zo všeobecného zákazu pomoci uvedeného v odseku 1 toho istého článku. V tejto súvislosti tvoria usmernenia z roku 2005 základ, v rámci ktorého možno pomoc pre letiská podľa článku 107 ods. 3 písm. c) vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(275)

Komisia zhodnotila, či pomoc možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. V článku 107 ods. 3 ZFEÚ sa predpokladajú určité výnimky zo všeobecného zákazu pomoci uvedeného v odseku 1 toho istého článku. V tejto súvislosti tvoria usmernenia z roku 2005 základ, v rámci ktorého možno pomoc pre letiská podľa článku 107 ods. 3 písm. c) vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| (276) | Podľa bodu 61 usmernení z roku 2005 (60), pomoc na financovanie letiskových infraštruktúr možno vyhlásiť za zlučiteľnú najmä v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. a), b) alebo c) a s článkom 93 ods. 2, ak:






  i) | výstavba a prevádzkovanie infraštruktúry zodpovedajú jasne určenému všeobecnému záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť...); |
| --- | --- | --- |

(276)

Podľa bodu 61 usmernení z roku 2005 (60), pomoc na financovanie letiskových infraštruktúr možno vyhlásiť za zlučiteľnú najmä v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. a), b) alebo c) a s článkom 93 ods. 2, ak:

60

i)

výstavba a prevádzkovanie infraštruktúry zodpovedajú jasne určenému všeobecnému záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť...);

| ii) | infraštruktúra je potrebná a primeraná stanovenému cieľu; |
| --- | --- |

ii)

infraštruktúra je potrebná a primeraná stanovenému cieľu;

| iii) | infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy používania, najmä pokiaľ ide o používanie existujúcej infraštruktúry, |
| --- | --- |

iii)

infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy používania, najmä pokiaľ ide o používanie existujúcej infraštruktúry,

| iv) | prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnako a nediskriminačne; |
| --- | --- |

iv)

prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnako a nediskriminačne;

| v) | rozvoj obchodu nie je ovplyvnený do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

v)

rozvoj obchodu nie je ovplyvnený do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom.

Okrem dodržiavania týchto kritérií treba stanoviť nevyhnutnosť pomoci (61). Výška pomoci sa musí obmedzovať na sumu potrebnú na dosiahnutie stanoveného cieľa.

61

6.3.1.   ZLUČITEĽNOSŤ INVESTIČNEJ POMOCI NA FINANCOVANIE TERMINÁLU MP2

i)   Výstavba a prevádzka infraštruktúry zodpovedajú jasne určenému cieľu všeobecného záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť atď.)

| (277) | Podľa špecifikácií koncesnej zmluvy letiska Marseille Provence výstavbu infraštruktúry hradí koncesionár, ktorý je za ňu zodpovedný. Keďže prevádzkovateľ letiska rozhodol o investičných nákladoch, ktoré následne znášal, ide o investičnú pomoc v prospech tohto prevádzkovateľa. |
| --- | --- |

(277)

Podľa špecifikácií koncesnej zmluvy letiska Marseille Provence výstavbu infraštruktúry hradí koncesionár, ktorý je za ňu zodpovedný. Keďže prevádzkovateľ letiska rozhodol o investičných nákladoch, ktoré následne znášal, ide o investičnú pomoc v prospech tohto prevádzkovateľa.

| (278) | Podľa Francúzska letisku Marseille-Provence hrozili kapacitné problémy vo viac či menej krátkodobom horizonte. V obchodnom pláne vypracovanom v roku 2004 sa stanovuje, že bez nových úprav sa preťaženie letiska Marseille Provence dalo očakávať v roku 2007 v súvislosti s odbavovacím priestorom a v roku 2016 v prípade odletových zón. Prvý cieľ teda spočíval vo vyriešení kapacitného problému letiska v krátkodobom horizonte so zreteľom na očakávané zvýšenie objemu dopravy. |
| --- | --- |

(278)

Podľa Francúzska letisku Marseille-Provence hrozili kapacitné problémy vo viac či menej krátkodobom horizonte. V obchodnom pláne vypracovanom v roku 2004 sa stanovuje, že bez nových úprav sa preťaženie letiska Marseille Provence dalo očakávať v roku 2007 v súvislosti s odbavovacím priestorom a v roku 2016 v prípade odletových zón. Prvý cieľ teda spočíval vo vyriešení kapacitného problému letiska v krátkodobom horizonte so zreteľom na očakávané zvýšenie objemu dopravy.

| (279) | Druhý cieľ sa zameriaval na podporu hospodárskeho rozvoja regiónu prostredníctvom lepšej prevádzky letiska a zvýšenia objemu leteckej premávky. Na tento účel sa rozvoj služby, ktorá dopĺňa už existujúcu službu poskytovanú na letisku Marseille Provence v súlade so stratégiou letiska, na základe ktorej sa rozhodlo o vyhradení priestoru pre nízkonákladové letecké spoločnosti, považoval za os rozvoja letiskovej činnosti. Na jednej strane výstavba terminálu mp2 bola nevyhnutná, aby bolo možné poskytovať diferencované služby pre nízkonákladové spoločnosti, ktoré sa dovtedy v tomto regióne neposkytovali; tento terminál bol špeciálne navrhnutý, aby bol čo najlepšie prispôsobený tejto novej funkcii letiska. Terminál mp2 totiž zodpovedá odlišným potrebám zákazníkov, ktorí sú pripravení akceptovať úroveň zjednodušených služieb s cieľom využiť nižšie ceny. Spoločnosti, ktoré chcú poskytovať takéto zjednodušené služby, by sa nemohli usadiť na termináli mp1, ktorého sadzby letiskových poplatkov spojených s jeho využívaním sú výrazne vyššie v súlade s vyššou kvalitou jeho infraštruktúr a vyššou úrovňou nákladov. Táto úroveň sadzby by sa musela nevyhnutne premietnuť do ceny leteniek. Dopyt po takomto druhu zjednodušených služieb je totiž citlivý na akékoľvek zvýšenie nákladov. Na druhej strane podmienky prevádzky terminálu mp1 neboli vhodné na rýchle nastupovanie a vystupovanie cestujúcich. |
| --- | --- |

(279)

Druhý cieľ sa zameriaval na podporu hospodárskeho rozvoja regiónu prostredníctvom lepšej prevádzky letiska a zvýšenia objemu leteckej premávky. Na tento účel sa rozvoj služby, ktorá dopĺňa už existujúcu službu poskytovanú na letisku Marseille Provence v súlade so stratégiou letiska, na základe ktorej sa rozhodlo o vyhradení priestoru pre nízkonákladové letecké spoločnosti, považoval za os rozvoja letiskovej činnosti. Na jednej strane výstavba terminálu mp2 bola nevyhnutná, aby bolo možné poskytovať diferencované služby pre nízkonákladové spoločnosti, ktoré sa dovtedy v tomto regióne neposkytovali; tento terminál bol špeciálne navrhnutý, aby bol čo najlepšie prispôsobený tejto novej funkcii letiska. Terminál mp2 totiž zodpovedá odlišným potrebám zákazníkov, ktorí sú pripravení akceptovať úroveň zjednodušených služieb s cieľom využiť nižšie ceny. Spoločnosti, ktoré chcú poskytovať takéto zjednodušené služby, by sa nemohli usadiť na termináli mp1, ktorého sadzby letiskových poplatkov spojených s jeho využívaním sú výrazne vyššie v súlade s vyššou kvalitou jeho infraštruktúr a vyššou úrovňou nákladov. Táto úroveň sadzby by sa musela nevyhnutne premietnuť do ceny leteniek. Dopyt po takomto druhu zjednodušených služieb je totiž citlivý na akékoľvek zvýšenie nákladov. Na druhej strane podmienky prevádzky terminálu mp1 neboli vhodné na rýchle nastupovanie a vystupovanie cestujúcich.

| (280) | Francúzsko tvrdilo, že uskutočnenie projektu malo podstatne ovplyvniť hospodársky a sociálny rozvoj regiónu, a najmä znovu oživiť zamestnanosť, zatiaľ čo pokles objemu prepravy v termináli mp1 spôsobil stratu pracovných miest. |
| --- | --- |

(280)

Francúzsko tvrdilo, že uskutočnenie projektu malo podstatne ovplyvniť hospodársky a sociálny rozvoj regiónu, a najmä znovu oživiť zamestnanosť, zatiaľ čo pokles objemu prepravy v termináli mp1 spôsobil stratu pracovných miest.

| (281) | Výstavba terminálu mp2 je v dôsledku toho v súlade s Akčným plánom pre kapacitu, účinnosť a bezpečnosť letísk v Európe z roku 2007 (62), v ktorom sa uvádza: „podľa očakávaného dopravného rozvoja bude Európa smerovať k stále rastúcemu rozdielu medzi kapacitou a dopytom“, pokiaľ ide o letiská, a konštatuje, že „kapacitná tieseň na letiskách znamená hrozbu pre bezpečnosť, účinnosť a konkurencieschopnosť všetkých aktívnych účastníkov dodávateľského reťazca leteckej dopravy“ (63). Podľa tohto akčného plánu je potrebné nielen zabezpečiť účinnejšie využívanie existujúcich infraštruktúr, ale aj podporiť vytváranie nových infraštruktúr; Komisia poukazuje na význam regionálnych letísk pri riešení kapacitnej tiesne. |
| --- | --- |

(281)

Výstavba terminálu mp2 je v dôsledku toho v súlade s Akčným plánom pre kapacitu, účinnosť a bezpečnosť letísk v Európe z roku 2007 (62), v ktorom sa uvádza: „podľa očakávaného dopravného rozvoja bude Európa smerovať k stále rastúcemu rozdielu medzi kapacitou a dopytom“, pokiaľ ide o letiská, a konštatuje, že „kapacitná tieseň na letiskách znamená hrozbu pre bezpečnosť, účinnosť a konkurencieschopnosť všetkých aktívnych účastníkov dodávateľského reťazca leteckej dopravy“ (63). Podľa tohto akčného plánu je potrebné nielen zabezpečiť účinnejšie využívanie existujúcich infraštruktúr, ale aj podporiť vytváranie nových infraštruktúr; Komisia poukazuje na význam regionálnych letísk pri riešení kapacitnej tiesne.

62

63

| (282) | So zreteľom na uvedené skutočnosti je potrebné konštatovať, že výstavba a prevádzka terminálu mp2 zodpovedajú jasne určeným cieľom všeobecného záujmu, takže kritériá zlučiteľnosti sú v tomto prípade splnené. |
| --- | --- |

(282)

So zreteľom na uvedené skutočnosti je potrebné konštatovať, že výstavba a prevádzka terminálu mp2 zodpovedajú jasne určeným cieľom všeobecného záujmu, takže kritériá zlučiteľnosti sú v tomto prípade splnené.

ii)   Infraštruktúra je potrebná a zodpovedá stanovenému cieľu

| (283) | Vzhľadom na odhady týkajúce sa prepravy prevádzkovateľ letiska vypracoval dva scenáre podoby letiska s cieľom čeliť zisteným problémom preťaženia v odbavovacích priestoroch a odletových zónach. Obchodné plány vypracované v novembri 2004 a aktualizované v septembri 2005 a v máji 2006 preukazujú, že scenár, ktorý zahŕňal výstavbu nového nízkonákladového terminálu, predstavoval lepšie vyhliadky ziskovosti. Okrem toho v obchodnom pláne zo septembra 2005, ktorý bol aktualizovaný v máji 2006 a v ktorom sa zohľadňuje pomoc od Conseil général, sa dospelo k záveru, že projekt výstavby terminálu mp2 predstavuje výraznejšiu ziskovosť v porovnaní s alternatívnym projektom úpravy letiska vzhľadom na hypotézy týkajúce sa objemu dopravy (64). Výstavba terminálu mp2 teda predstavovala najvhodnejšiu možnosť uskutočnenia cieľa zameraného na vyriešenie problémov týkajúcich sa preťaženia letiska a zároveň na rozvoj prepravy v rámci letiska Marseille Provence. |
| --- | --- |

(283)

Vzhľadom na odhady týkajúce sa prepravy prevádzkovateľ letiska vypracoval dva scenáre podoby letiska s cieľom čeliť zisteným problémom preťaženia v odbavovacích priestoroch a odletových zónach. Obchodné plány vypracované v novembri 2004 a aktualizované v septembri 2005 a v máji 2006 preukazujú, že scenár, ktorý zahŕňal výstavbu nového nízkonákladového terminálu, predstavoval lepšie vyhliadky ziskovosti. Okrem toho v obchodnom pláne zo septembra 2005, ktorý bol aktualizovaný v máji 2006 a v ktorom sa zohľadňuje pomoc od Conseil général, sa dospelo k záveru, že projekt výstavby terminálu mp2 predstavuje výraznejšiu ziskovosť v porovnaní s alternatívnym projektom úpravy letiska vzhľadom na hypotézy týkajúce sa objemu dopravy (64). Výstavba terminálu mp2 teda predstavovala najvhodnejšiu možnosť uskutočnenia cieľa zameraného na vyriešenie problémov týkajúcich sa preťaženia letiska a zároveň na rozvoj prepravy v rámci letiska Marseille Provence.

64

| (284) | Výstavba terminálu mp2 sa navyše uskutočnila prostredníctvom úpravy bývalého nákladného terminálu, ktorý sa nevyužíval, čo umožnilo optimalizáciu existujúcej infraštruktúry. |
| --- | --- |

(284)

Výstavba terminálu mp2 sa navyše uskutočnila prostredníctvom úpravy bývalého nákladného terminálu, ktorý sa nevyužíval, čo umožnilo optimalizáciu existujúcej infraštruktúry.

| (285) | Terminál mp2 bol napokon špeciálne navrhnutý tak, aby poskytoval nízkonákladovým spoločnostiam úroveň služieb zlučiteľnú s ich obchodným modelom, zatiaľ čo terminál mp1 sa nezdal byť primeraný pre tento druh dopravy, najmä z dôvodu neexistencie parkovísk v blízkosti letiska a času potrebného na prípravu nástupných mostov nezlučiteľných s časom rotácie nepresahujúcim 30 minút, ktorý predstavuje prvok obchodného modelu nízkonákladových spoločností. Terminál mp2 bol naopak navrhnutý tak, aby umožnil peší presun cestujúcich z odletovej haly až po parkovaciu plochu pre lietadlá. Na základe navrhnutých úprav terminálu mp2 sa tak tento projekt stáva osobitne vhodným na účely prijatia objemu prepravy nízkonákladových spoločností, čo predstavuje kľúčový prvok stratégie zameranej na zvýšenie objemu premávky v rámci letiska Marseille Provence a na rozvoj hospodárskych činností a regionálnej zamestnanosti, ktorá s tým priamo i nepriamo súvisí. |
| --- | --- |

(285)

Terminál mp2 bol napokon špeciálne navrhnutý tak, aby poskytoval nízkonákladovým spoločnostiam úroveň služieb zlučiteľnú s ich obchodným modelom, zatiaľ čo terminál mp1 sa nezdal byť primeraný pre tento druh dopravy, najmä z dôvodu neexistencie parkovísk v blízkosti letiska a času potrebného na prípravu nástupných mostov nezlučiteľných s časom rotácie nepresahujúcim 30 minút, ktorý predstavuje prvok obchodného modelu nízkonákladových spoločností. Terminál mp2 bol naopak navrhnutý tak, aby umožnil peší presun cestujúcich z odletovej haly až po parkovaciu plochu pre lietadlá. Na základe navrhnutých úprav terminálu mp2 sa tak tento projekt stáva osobitne vhodným na účely prijatia objemu prepravy nízkonákladových spoločností, čo predstavuje kľúčový prvok stratégie zameranej na zvýšenie objemu premávky v rámci letiska Marseille Provence a na rozvoj hospodárskych činností a regionálnej zamestnanosti, ktorá s tým priamo i nepriamo súvisí.

| (286) | Inou možnosťou, ako zabrániť preťaženosti letiska, by bolo rozšírenie existujúceho terminálu mp1. Vzhľadom na povahu projektu sa súvisiace náklady pokiaľ možno čo najviac obmedzili. Zvolila sa možnosť, ktorá zahŕňala výstavbu terminálu mp2, pretože bola najlacnejšia a mohla prispieť k najvýraznejšiemu zvýšeniu objemu prepravy. |
| --- | --- |

(286)

Inou možnosťou, ako zabrániť preťaženosti letiska, by bolo rozšírenie existujúceho terminálu mp1. Vzhľadom na povahu projektu sa súvisiace náklady pokiaľ možno čo najviac obmedzili. Zvolila sa možnosť, ktorá zahŕňala výstavbu terminálu mp2, pretože bola najlacnejšia a mohla prispieť k najvýraznejšiemu zvýšeniu objemu prepravy.

| (287) | Z týchto dôvodov možno na záver konštatovať, že predmetná infraštruktúra je potrebná a primeraná stanoveným cieľom. |
| --- | --- |

(287)

Z týchto dôvodov možno na záver konštatovať, že predmetná infraštruktúra je potrebná a primeraná stanoveným cieľom.

iii)   Infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy používania, najmä pokiaľ ide o používanie existujúcej infraštruktúry

| (288) | V obchodnom pláne z novembra 2004 sa odhaduje kapacita odletových a odbavovacích hál nízkonákladového terminálu na úrovni 3,8 miliónov cestujúcich a stanovujú sa v ňom prognózy nízkonákladovej dopravy na roky 2005 – 2021. Z týchto prognóz vyplýva, že kapacity terminálu mp2 by sa mali od roku 2012 využívať na 50 % a do roku 2021 na 89 %. Odhady týkajúce sa dopravy, na základe ktorých sa vypracoval tento obchodný plán, sa potvrdili na základe údajov o objeme prepravy uskutočnenej na termináli mp2 v rokoch 2006 – 2010.

  Tabuľka 8









  Roky | Predpokladaný objem prepravy (počet cestujúcich) | Uskutočnená preprava | Miera využitia kapacity – predpokladaná (*3) (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 250 000 | 107 418  (*2) | 6,58 |
| 2007 | 900 000 | 934 481 | 23,68 |
| 2008 | 1 200 000 | 1 059 663 | 31,58 |
| 2009 | 1 450 000 | 1 670 240 | 38,16 |
| 2010 | 1 650 000 | 1 730 000 | 43,42 |
| 2011 | 1 850 000 | 1 372 164 | 48,68 |
| 2012 | 2 050 000 | 1 811 616 | 53,94 |

(288)

V obchodnom pláne z novembra 2004 sa odhaduje kapacita odletových a odbavovacích hál nízkonákladového terminálu na úrovni 3,8 miliónov cestujúcich a stanovujú sa v ňom prognózy nízkonákladovej dopravy na roky 2005 – 2021. Z týchto prognóz vyplýva, že kapacity terminálu mp2 by sa mali od roku 2012 využívať na 50 % a do roku 2021 na 89 %. Odhady týkajúce sa dopravy, na základe ktorých sa vypracoval tento obchodný plán, sa potvrdili na základe údajov o objeme prepravy uskutočnenej na termináli mp2 v rokoch 2006 – 2010.

Tabuľka 8

Tabuľka 8

Roky

Predpokladaný objem prepravy (počet cestujúcich)

Uskutočnená preprava

Miera využitia kapacity – predpokladaná (*3) (%)

*3

2006

250 000

107 418  (*2)

*2

6,58

2007

900 000

934 481

23,68

2008

1 200 000

1 059 663

31,58

2009

1 450 000

1 670 240

38,16

2010

1 650 000

1 730 000

43,42

2011

1 850 000

1 372 164

48,68

2012

2 050 000

1 811 616

53,94

| (289) | Okrem toho vzhľadom na to, že terminál mp1 a terminál mp2 poskytujú rôzne služby, posúdenie vyhliadok využívania terminálu mp2 sa nemusí zakladať na pozorovanom vývoji dopravy na hlavnom termináli. V každom prípade preprava uskutočnená v období rokov 2006 – 2010 preukazuje, že miera využitia kapacity terminálu mp1 zostala od otvorenia druhého terminálu stabilná.

  Tabuľka 9








  Roky | Realizovaná preprava | Miera využitia kapacity – realizovaná (*4) (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 6 008 466 | 69,86 |
| 2007 | 6 028 292 | 70,09 |
| 2008 | 5 907 174 | 68,68 |
| 2009 | 5 619 879 | 65,34 |
| 2010 | 5 799 435 | 67,43 |
| 2011 | 5 990 703 | 69,65 |
| 2012 | 6 483 863 | 75,39 |

(289)

Okrem toho vzhľadom na to, že terminál mp1 a terminál mp2 poskytujú rôzne služby, posúdenie vyhliadok využívania terminálu mp2 sa nemusí zakladať na pozorovanom vývoji dopravy na hlavnom termináli. V každom prípade preprava uskutočnená v období rokov 2006 – 2010 preukazuje, že miera využitia kapacity terminálu mp1 zostala od otvorenia druhého terminálu stabilná.

Tabuľka 9

Tabuľka 9

Roky

Realizovaná preprava

Miera využitia kapacity – realizovaná (*4) (%)

*4

2006

6 008 466

69,86

2007

6 028 292

70,09

2008

5 907 174

68,68

2009

5 619 879

65,34

2010

5 799 435

67,43

2011

5 990 703

69,65

2012

6 483 863

75,39

| (290) | V dôsledku toho sú strednodobé perspektívy využívania novej infraštruktúry, najmä pokiaľ ide o existujúcu infraštruktúru, dobré. |
| --- | --- |

(290)

V dôsledku toho sú strednodobé perspektívy využívania novej infraštruktúry, najmä pokiaľ ide o existujúcu infraštruktúru, dobré.

iv)   Prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnako a nediskriminačne

| (291) | Podľa informácií predložených Francúzskom, a najmä podľa pravidiel využívania terminálu mp2, ktoré už Komisia zhrnula vo svojom rozhodnutí o začatí konania, k novej infraštruktúre majú prístup všetci potenciálni používatelia (letecké dopravné podniky), a to rovnakým a nediskriminačným spôsobom. |
| --- | --- |

(291)

Podľa informácií predložených Francúzskom, a najmä podľa pravidiel využívania terminálu mp2, ktoré už Komisia zhrnula vo svojom rozhodnutí o začatí konania, k novej infraštruktúre majú prístup všetci potenciálni používatelia (letecké dopravné podniky), a to rovnakým a nediskriminačným spôsobom.

v)   Rozvoj obchodu nebude ovplyvnený do takej miery, ktorá by bola v rozpore so záujmom Spoločenstva

| (292) | Intenzita pomoci nepresahuje 50 % oprávnených nákladov. Aj keď letisko Marseille Provence je jediným letiskom kategórie B v spádovej oblasti, preprava na termináli mp2 zodpovedá spojeniam typu „z bodu A do bodu B“, ktoré sa môžu rozvíjať aj na malých regionálnych letiskách. Letisko Avignon sa nachádza vo vzdialenosti približne 75 km a 45 minút jazdy a letisko Nîmes Garons sa nachádza vo vzdialenosti približne 100 km a 60 minút jazdy. Letisko Toulon sa nachádza vo vzdialenosti 113 km od letiska Marseille Provence, a teda potenciálne aj v tej iste spádovej oblasti. |
| --- | --- |

(292)

Intenzita pomoci nepresahuje 50 % oprávnených nákladov. Aj keď letisko Marseille Provence je jediným letiskom kategórie B v spádovej oblasti, preprava na termináli mp2 zodpovedá spojeniam typu „z bodu A do bodu B“, ktoré sa môžu rozvíjať aj na malých regionálnych letiskách. Letisko Avignon sa nachádza vo vzdialenosti približne 75 km a 45 minút jazdy a letisko Nîmes Garons sa nachádza vo vzdialenosti približne 100 km a 60 minút jazdy. Letisko Toulon sa nachádza vo vzdialenosti 113 km od letiska Marseille Provence, a teda potenciálne aj v tej iste spádovej oblasti.

| (293) | Z dostupných informácií ale nevyplýva, že by otvorenie terminálu mp2 mohlo mať negatívny vplyv na rozvoj týchto letísk alebo ovplyvňovať rozvoj obchodu do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(293)

Z dostupných informácií ale nevyplýva, že by otvorenie terminálu mp2 mohlo mať negatívny vplyv na rozvoj týchto letísk alebo ovplyvňovať rozvoj obchodu do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom.

vi)   Nevyhnutnosť pomoci

| (294) | Podľa odhadov uvedených v obchodnom pláne by výstavba terminálu nebola zisková bez udelenia pomoci. Pomoc teda bola v čase prijatia investičného rozhodnutia nevyhnutná, pretože súkromný investor by bez podpory štátu terminál nepostavil. Vzhľadom na obmedzenú intenzitu tejto pomoci sa Komisia navyše domnieva, že nie je neprimeraná. |
| --- | --- |

(294)

Podľa odhadov uvedených v obchodnom pláne by výstavba terminálu nebola zisková bez udelenia pomoci. Pomoc teda bola v čase prijatia investičného rozhodnutia nevyhnutná, pretože súkromný investor by bez podpory štátu terminál nepostavil. Vzhľadom na obmedzenú intenzitu tejto pomoci sa Komisia navyše domnieva, že nie je neprimeraná.

6.3.2.   ZLUČITEĽNOSŤ DOTÁCIE Z EFRR NA ROZVOJ NÁKLADNEJ LETECKEJ DOPRAVY.

i)   Výstavba a prevádzkovanie infraštruktúry zodpovedajú jasne určenému cieľu spoločného záujmu (65)

65

| (295) | Udelená dotácia plní cieľ rozvoja činnosti nákladnej dopravy na letisku Marseille Provence a podpory hospodárskych činností prispievajúcich k vytváraniu pracovných miest v oblasti, v ktorej miera nezamestnanosti presahuje národný priemer. |
| --- | --- |

(295)

Udelená dotácia plní cieľ rozvoja činnosti nákladnej dopravy na letisku Marseille Provence a podpory hospodárskych činností prispievajúcich k vytváraniu pracovných miest v oblasti, v ktorej miera nezamestnanosti presahuje národný priemer.

| (296) | Pomoc udelená z prostriedkov EFRR je súčasťou programového dokumentu „Cieľ 2“ štrukturálnych fondov na roky 2000 – 2006, ktorý sa týka regiónov vyznačujúcich sa štrukturálnymi problémami a potrebou podpory hospodárskej a sociálnej premeny (66). |
| --- | --- |

(296)

Pomoc udelená z prostriedkov EFRR je súčasťou programového dokumentu „Cieľ 2“ štrukturálnych fondov na roky 2000 – 2006, ktorý sa týka regiónov vyznačujúcich sa štrukturálnymi problémami a potrebou podpory hospodárskej a sociálnej premeny (66).

66

| (297) | Dotácia udelená z prostriedkov EFRR na rozvoj činnosti nákladnej dopravy na letisku Marseille Provence tak zodpovedá jasne určenému cieľu všeobecného záujmu. |
| --- | --- |

(297)

Dotácia udelená z prostriedkov EFRR na rozvoj činnosti nákladnej dopravy na letisku Marseille Provence tak zodpovedá jasne určenému cieľu všeobecného záujmu.

ii)   Infraštruktúra je potrebná a zodpovedá stanovenému cieľu

| (298) | Z dostupných informácií vyplýva, že v súvislosti s hmotnosťou prepravovaného nákladu sa zaznamenal na letisku Marseille Provence výrazný pokles najprv v roku 1997 a neskôr v roku 2008. Podpora sa tak zamerala na zachovanie činnosti nákladnej dopravy s cieľom optimalizovať existujúce infraštruktúry, najmä dráhu a pozemnú plochu v blízkosti dráhy, ktorá poskytuje rozsiahle plochy, ktoré sú dostupné najmä v noci. |
| --- | --- |

(298)

Z dostupných informácií vyplýva, že v súvislosti s hmotnosťou prepravovaného nákladu sa zaznamenal na letisku Marseille Provence výrazný pokles najprv v roku 1997 a neskôr v roku 2008. Podpora sa tak zamerala na zachovanie činnosti nákladnej dopravy s cieľom optimalizovať existujúce infraštruktúry, najmä dráhu a pozemnú plochu v blízkosti dráhy, ktorá poskytuje rozsiahle plochy, ktoré sú dostupné najmä v noci.

| (299) | Uskutočnené úpravy sa týkali zabezpečenia dopravných tokov, rekonštrukcie opustených nákladných terminálov, vytvorenia parkovacích plôch pre lietadlá čo najbližšie k nákladnému terminálu s cieľom skrátiť čas vybavovania, ako aj rozšírenia pozemku s cieľom zvýšiť príťažlivosť oblasti. |
| --- | --- |

(299)

Uskutočnené úpravy sa týkali zabezpečenia dopravných tokov, rekonštrukcie opustených nákladných terminálov, vytvorenia parkovacích plôch pre lietadlá čo najbližšie k nákladnému terminálu s cieľom skrátiť čas vybavovania, ako aj rozšírenia pozemku s cieľom zvýšiť príťažlivosť oblasti.

| (300) | Letisko Marseille Provence uskutočnilo uvedené práce za celkovú sumu 5 280 000 EUR. Prijatá dotácia vo výške 1 520 000 EUR tak predstavovala len 28,79 % celkového finančného krytia projektu. V článku 5 dohovoru z 22. augusta 2002 uzavretého medzi letiskom Marseille Provence a prefektúrou regiónu Provence-Alpes-Côte d'Azur sa navyše stanovuje, že pomoc Spoločenstva sa vyplatí len po predložení dôkazov o pokroku prác a za predpokladu, že spolufinancovanie schválené v rámci plánu financovania sa skutočne dodrží. |
| --- | --- |

(300)

Letisko Marseille Provence uskutočnilo uvedené práce za celkovú sumu 5 280 000 EUR. Prijatá dotácia vo výške 1 520 000 EUR tak predstavovala len 28,79 % celkového finančného krytia projektu. V článku 5 dohovoru z 22. augusta 2002 uzavretého medzi letiskom Marseille Provence a prefektúrou regiónu Provence-Alpes-Côte d'Azur sa navyše stanovuje, že pomoc Spoločenstva sa vyplatí len po predložení dôkazov o pokroku prác a za predpokladu, že spolufinancovanie schválené v rámci plánu financovania sa skutočne dodrží.

| (301) | Na záver je potrebné uviesť, že vybudovaná infraštruktúra je potrebná a primeraná stanovenému cieľu všeobecného záujmu. |
| --- | --- |

(301)

Na záver je potrebné uviesť, že vybudovaná infraštruktúra je potrebná a primeraná stanovenému cieľu všeobecného záujmu.

iii)   Strednodobé perspektívy využívania infraštruktúry, najmä pokiaľ ide o existujúcu infraštruktúru, sú uspokojivé

| (302) | Aj keď letisko Marseille Provence zaznamenalo pokles nákladnej dopravy v dôsledku ukončenia činnosti spoločnosti Aéropostale (prvý zákazník v oblasti nákladnej dopravy) a nedostatku miesta v batožinovom priestore v rámci pravidelnej vnútroštátnej linky služby La Navette Marseille-Orly, rozvoj platformy pre nákladnú prepravu do Maghrebu sa navrhol tak, aby umožnil udržanie pracovných miest na miestnej úrovni, ktorá je priamo prepojená s touto činnosťou, ako aj optimalizáciu dostupnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

(302)

Aj keď letisko Marseille Provence zaznamenalo pokles nákladnej dopravy v dôsledku ukončenia činnosti spoločnosti Aéropostale (prvý zákazník v oblasti nákladnej dopravy) a nedostatku miesta v batožinovom priestore v rámci pravidelnej vnútroštátnej linky služby La Navette Marseille-Orly, rozvoj platformy pre nákladnú prepravu do Maghrebu sa navrhol tak, aby umožnil udržanie pracovných miest na miestnej úrovni, ktorá je priamo prepojená s touto činnosťou, ako aj optimalizáciu dostupnej infraštruktúry.

| (303) | Výsledky týkajúce sa objemu prepravy preukazujú, že prepravovaná tonáž sa v rokoch 2005 – 2010 zvýšila o viac ako 20 %. |
| --- | --- |

(303)

Výsledky týkajúce sa objemu prepravy preukazujú, že prepravovaná tonáž sa v rokoch 2005 – 2010 zvýšila o viac ako 20 %.

| (304) | Zo strednodobého hľadiska existujú dobré vyhliadky na využívanie novej infraštruktúry, najmä v spojení s existujúcou infraštruktúrou, ktorá sa prostredníctvom plánovaných prác optimalizuje. |
| --- | --- |

(304)

Zo strednodobého hľadiska existujú dobré vyhliadky na využívanie novej infraštruktúry, najmä v spojení s existujúcou infraštruktúrou, ktorá sa prostredníctvom plánovaných prác optimalizuje.

iv)   Prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnako a nediskriminačne

| (305) | Podľa dostupných informácií žiadne pravidlá prevádzky neobmedzujú prístup k infraštruktúram nákladnej dopravy. Časť letiska pre nákladnú dopravu prijíma prevádzkovateľov expresnej nákladnej dopravy, prevádzkovateľov pozemnej obsluhy, spoločnosti nákladnej dopravy, ako aj cestných dopravcov. |
| --- | --- |

(305)

Podľa dostupných informácií žiadne pravidlá prevádzky neobmedzujú prístup k infraštruktúram nákladnej dopravy. Časť letiska pre nákladnú dopravu prijíma prevádzkovateľov expresnej nákladnej dopravy, prevádzkovateľov pozemnej obsluhy, spoločnosti nákladnej dopravy, ako aj cestných dopravcov.

| (306) | Z toho vyplýva, že prístup k infraštruktúre nákladnej dopravy je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnako a nediskriminačne. |
| --- | --- |

(306)

Z toho vyplýva, že prístup k infraštruktúre nákladnej dopravy je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnako a nediskriminačne.

v)   Rozvoj obchodu nebude ovplyvnený do takej miery, ktorá by bola v rozpore so záujmom Spoločenstva

| (307) | Pomoc poskytnutá v rámci projektu rozvoja činnosti nákladnej dopravy sa obmedzuje na 28 % celkovej sumy za práce. Tento projekt navyše prispel k rozvoju európskeho dopravného systému a k hospodárskemu rozvoju. |
| --- | --- |

(307)

Pomoc poskytnutá v rámci projektu rozvoja činnosti nákladnej dopravy sa obmedzuje na 28 % celkovej sumy za práce. Tento projekt navyše prispel k rozvoju európskeho dopravného systému a k hospodárskemu rozvoju.

| (308) | Z toho možno vyvodiť záver, že rozvoj obchodu nie je ovplyvnený do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(308)

Z toho možno vyvodiť záver, že rozvoj obchodu nie je ovplyvnený do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom.

vi)   Nevyhnutnosť pomoci

| (309) | O investícii sa rozhodlo za okolností charakterizovaných otvorením linky TGV Paríž-Marseille v roku 2000 a znížením objemu leteckej prepravy po 11. septembri 2001. Finančné kapacity letiska Marseille Provence sa navyše v rokoch 2000 – 2003 pravidelne a výrazne znižovali. CCIMP preto musela reagovať na oslabenie osobnej a nákladnej prepravy. Na roky 2005 – 2006 boli naplánované finančne nákladné práce s cieľom obnoviť obidve dráhy. Aj keď za týchto podmienok ziskovosť projektu nebola vylúčená, návratnosť investícií by nebola taká istá, najmä v rámci primeraného obdobia. Je preto pravdepodobné, že bez dotácie z EFRR by letisko, ktoré bolo v dôsledku poklesu objemu osobnej prepravy znepokojené, odložilo alebo zrušilo svoje investície do činnosti nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

(309)

O investícii sa rozhodlo za okolností charakterizovaných otvorením linky TGV Paríž-Marseille v roku 2000 a znížením objemu leteckej prepravy po 11. septembri 2001. Finančné kapacity letiska Marseille Provence sa navyše v rokoch 2000 – 2003 pravidelne a výrazne znižovali. CCIMP preto musela reagovať na oslabenie osobnej a nákladnej prepravy. Na roky 2005 – 2006 boli naplánované finančne nákladné práce s cieľom obnoviť obidve dráhy. Aj keď za týchto podmienok ziskovosť projektu nebola vylúčená, návratnosť investícií by nebola taká istá, najmä v rámci primeraného obdobia. Je preto pravdepodobné, že bez dotácie z EFRR by letisko, ktoré bolo v dôsledku poklesu objemu osobnej prepravy znepokojené, odložilo alebo zrušilo svoje investície do činnosti nákladnej dopravy.

| (310) | Vzhľadom na prevládajúce trhové podmienky v čase udelenia pomoci, ktoré sa vyznačovali kolísavým objemom nákladnej dopravy na letisku, zvýšenou úrovňou rizika a neistými vyhliadkami ziskovosti na novo liberalizovanom trhu, by súkromný investor podľa všetkého do rozvoja nákladnej dopravy na letisku Marseille neinvestoval. Pomoc bola preto nevyhnutná na dosiahnutie stanoveného cieľa. Okrem toho vzhľadom na obmedzenú intenzitu pomoci sa Komisia domnieva, že pomoc nebola v súvislosti s plnením tohto cieľa neprimeraná. |
| --- | --- |

(310)

Vzhľadom na prevládajúce trhové podmienky v čase udelenia pomoci, ktoré sa vyznačovali kolísavým objemom nákladnej dopravy na letisku, zvýšenou úrovňou rizika a neistými vyhliadkami ziskovosti na novo liberalizovanom trhu, by súkromný investor podľa všetkého do rozvoja nákladnej dopravy na letisku Marseille neinvestoval. Pomoc bola preto nevyhnutná na dosiahnutie stanoveného cieľa. Okrem toho vzhľadom na obmedzenú intenzitu pomoci sa Komisia domnieva, že pomoc nebola v súvislosti s plnením tohto cieľa neprimeraná.

6.3.3.   ZLUČITEĽNOSŤ DOTÁCIÍ OD CONSEIL GÉNÉRAL Z 27. SEPTEMBRA 2002 A 26. JÚNA 2003 A DOTÁCIE OD COMMUNAUTÉ URBAINE DE MARSEILLE MÉTROPOLE PROVENCE Z 26. JÚLA 2004 NA ROZŠÍRENIE, REŠTRUKTURALIZÁCIU A ROZVOJ LETISKA

i)   Výstavba a prevádzka infraštruktúry zodpovedajú jasne určenému cieľu všeobecného záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť atď.)

| (311) | Dotácie z roku 2002 a 2003 boli určené na rekonštrukciu hlavnej dráhy, spoje na betónových parkovacích plochách pre lietadlá, výstavbu napájacích ciest a rýchlych výjazdov, ktoré mali umožniť zvýšenie počtu pohybov v rámci cestovného poriadku, a v dôsledku toho optimalizovať využívanie existujúcej infraštruktúry. Z informácií poskytnutých Francúzskom vyplýva, že obidve dráhy letiska zostali v rokoch 1980 –2000 nezmenené, zatiaľ čo počet komerčných pohybov sa zvýšil zo 46 603 na 100 047. Cieľom tohto opatrenia bolo vyriešiť problém budúceho preťaženia plôch letiska určených na leteckú dopravu. |
| --- | --- |

(311)

Dotácie z roku 2002 a 2003 boli určené na rekonštrukciu hlavnej dráhy, spoje na betónových parkovacích plochách pre lietadlá, výstavbu napájacích ciest a rýchlych výjazdov, ktoré mali umožniť zvýšenie počtu pohybov v rámci cestovného poriadku, a v dôsledku toho optimalizovať využívanie existujúcej infraštruktúry. Z informácií poskytnutých Francúzskom vyplýva, že obidve dráhy letiska zostali v rokoch 1980 –2000 nezmenené, zatiaľ čo počet komerčných pohybov sa zvýšil zo 46 603 na 100 047. Cieľom tohto opatrenia bolo vyriešiť problém budúceho preťaženia plôch letiska určených na leteckú dopravu.

| (312) | Dotácia z roku 2004 prispela k financovaniu rozšírenia kapacity haly 1, optimalizácie dráhy 1 a rekonštrukcie dráhy 2. Tieto úpravy sa považovali za nevyhnutné s cieľom umožniť letisku Marseille Provence čeliť výraznému nárastu európskej prepravy so zreteľom na prognózy týkajúce sa vývoja počtu cestujúcich (67). |
| --- | --- |

(312)

Dotácia z roku 2004 prispela k financovaniu rozšírenia kapacity haly 1, optimalizácie dráhy 1 a rekonštrukcie dráhy 2. Tieto úpravy sa považovali za nevyhnutné s cieľom umožniť letisku Marseille Provence čeliť výraznému nárastu európskej prepravy so zreteľom na prognózy týkajúce sa vývoja počtu cestujúcich (67).

67

| (313) | Cieľom výstavby nákladnej stanice umožňujúcej prístup TGV bola lepšia koordinácia medzi rôznymi druhmi dopravy. |
| --- | --- |

(313)

Cieľom výstavby nákladnej stanice umožňujúcej prístup TGV bola lepšia koordinácia medzi rôznymi druhmi dopravy.

| (314) | So zreteľom na uvedené skutočnosti týkajúce sa výstavby terminálu mp2 Komisia dospela k záveru, že rozšírenie, reštrukturalizácia a rozvoj letiska zodpovedajú cieľom všeobecného záujmu, ktoré spočívajú v zabezpečení nepretržitosti leteckej prepravy a jej budúceho rozvoja. |
| --- | --- |

(314)

So zreteľom na uvedené skutočnosti týkajúce sa výstavby terminálu mp2 Komisia dospela k záveru, že rozšírenie, reštrukturalizácia a rozvoj letiska zodpovedajú cieľom všeobecného záujmu, ktoré spočívajú v zabezpečení nepretržitosti leteckej prepravy a jej budúceho rozvoja.

ii)   Infraštruktúra je potrebná a zodpovedá stanovenému cieľu

| (315) | Uskutočnené práce boli nevyhnutné na zvýšenie a udržanie kapacity na úrovni „dráh“ letiska a na riešenie existujúcich problémov, ako aj na optimalizáciu prepojenia so sieťou vysokorýchlostných vlakov. |
| --- | --- |

(315)

Uskutočnené práce boli nevyhnutné na zvýšenie a udržanie kapacity na úrovni „dráh“ letiska a na riešenie existujúcich problémov, ako aj na optimalizáciu prepojenia so sieťou vysokorýchlostných vlakov.

| (316) | Dotácia od Conseil général navyše predstavuje 9,5 % výšky nákladov na uskutočnené práce a 7 % výšky nákladov na program v oblasti počiatočného vybavenia. Dotácia od Communauté Urbaine de Marseille Métropole Provence predstavuje 6,2 % výšky nákladov na uskutočnené práce a 5,6 % výšky nákladov na predpokladaný program prác. |
| --- | --- |

(316)

Dotácia od Conseil général navyše predstavuje 9,5 % výšky nákladov na uskutočnené práce a 7 % výšky nákladov na program v oblasti počiatočného vybavenia. Dotácia od Communauté Urbaine de Marseille Métropole Provence predstavuje 6,2 % výšky nákladov na uskutočnené práce a 5,6 % výšky nákladov na predpokladaný program prác.

| (317) | Na záver je potrebné uviesť, že vybudovaná infraštruktúra je potrebná a primeraná stanovenému cieľu všeobecného záujmu. |
| --- | --- |

(317)

Na záver je potrebné uviesť, že vybudovaná infraštruktúra je potrebná a primeraná stanovenému cieľu všeobecného záujmu.

iii)   Infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy používania, najmä pokiaľ ide o používanie existujúcej infraštruktúry

| (318) | Financované úpravy sa považovali za nevyhnutné na zavedenie dodatočnej prepravy. Z dostupných údajov teda vyplýva, že počet prepravených cestujúcich na letisku Marseille Provence sa v rokoch 2006 – 2012 zvýšil o viac ako 25 %. Kapacita dráh v súčasnosti predstavuje 140 000 pohybov ročne. Podľa prognóz uvedených v správe Plán vystavenia hluku, ktorá je pripojená k výnosu prefekta zo 4. augusta 2006, cieľ týkajúci sa objemu premávky na letisku na rok 2015 je splnený s počtom pohybov na úrovni 113 909 a cieľ na rok 2020 je splnený s počtom pohybov na úrovni 122 449. Úpravy dráh a napájacích prístupových ciest a výjazdov tak umožňujú čeliť prognózam prepravy až do roku 2020 a infraštruktúra má uspokojivé vyhliadky používania. |
| --- | --- |

(318)

Financované úpravy sa považovali za nevyhnutné na zavedenie dodatočnej prepravy. Z dostupných údajov teda vyplýva, že počet prepravených cestujúcich na letisku Marseille Provence sa v rokoch 2006 – 2012 zvýšil o viac ako 25 %. Kapacita dráh v súčasnosti predstavuje 140 000 pohybov ročne. Podľa prognóz uvedených v správe Plán vystavenia hluku, ktorá je pripojená k výnosu prefekta zo 4. augusta 2006, cieľ týkajúci sa objemu premávky na letisku na rok 2015 je splnený s počtom pohybov na úrovni 113 909 a cieľ na rok 2020 je splnený s počtom pohybov na úrovni 122 449. Úpravy dráh a napájacích prístupových ciest a výjazdov tak umožňujú čeliť prognózam prepravy až do roku 2020 a infraštruktúra má uspokojivé vyhliadky používania.

iv)   Prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnako a nediskriminačne

| (319) | Z dostupných informácií vyplýva, že infraštruktúry sú otvorené pre všetkých potenciálnych používateľov rovnako a nediskriminačne. |
| --- | --- |

(319)

Z dostupných informácií vyplýva, že infraštruktúry sú otvorené pre všetkých potenciálnych používateľov rovnako a nediskriminačne.

v)   Rozvoj obchodu nebude ovplyvnený do takej miery, ktorá by bola v rozpore so záujmom Spoločenstva

| (320) | Ako je uvedené v odôvodneniach 293 a 308, rozvoj dopravy na letisku Marseille Provence neovplyvnil činnosť letísk nachádzajúcich sa v rovnakej spádovej oblasti a rozvoj obchodu nie je ovplyvnený do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(320)

Ako je uvedené v odôvodneniach 293 a 308, rozvoj dopravy na letisku Marseille Provence neovplyvnil činnosť letísk nachádzajúcich sa v rovnakej spádovej oblasti a rozvoj obchodu nie je ovplyvnený do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom.

vi)   Nevyhnutnosť pomoci

| (321) | O investícii sa rozhodlo za okolností charakterizovaných otvorením linky TGV Paríž-Marseille v roku 2000 a znížením objemu leteckej prepravy po 11. septembri 2001. Finančné kapacity letiska Marseille Provence sa navyše v rokoch 2000 – 2003 pravidelne a výrazne znižovali. CCIMP preto musela reagovať na zníženie objemu osobnej a nákladnej prepravy. Intenzita tejto pomoci bola obmedzená na 13 % (68). Keďže nebolo možné vyhnúť sa investovaniu do plôch letiska určených pre leteckú dopravu, bez dotácie sa musel program znížiť o viac ako 3 milióny EUR, ktoré boli pravdepodobne vyčlenené na vnútornú rekonštrukciu haly 1 a ktoré sa použili na prijatie cestovných kancelárií, na poskytnutie pultov predaja leteniek spoločnostiam alebo na zriadenie obchodov. Tieto investície ale umožnili prijatie zahraničných spoločností, cestovných kancelárií a zavedenie obchodných poplatkov. |
| --- | --- |

(321)

O investícii sa rozhodlo za okolností charakterizovaných otvorením linky TGV Paríž-Marseille v roku 2000 a znížením objemu leteckej prepravy po 11. septembri 2001. Finančné kapacity letiska Marseille Provence sa navyše v rokoch 2000 – 2003 pravidelne a výrazne znižovali. CCIMP preto musela reagovať na zníženie objemu osobnej a nákladnej prepravy. Intenzita tejto pomoci bola obmedzená na 13 % (68). Keďže nebolo možné vyhnúť sa investovaniu do plôch letiska určených pre leteckú dopravu, bez dotácie sa musel program znížiť o viac ako 3 milióny EUR, ktoré boli pravdepodobne vyčlenené na vnútornú rekonštrukciu haly 1 a ktoré sa použili na prijatie cestovných kancelárií, na poskytnutie pultov predaja leteniek spoločnostiam alebo na zriadenie obchodov. Tieto investície ale umožnili prijatie zahraničných spoločností, cestovných kancelárií a zavedenie obchodných poplatkov.

68

| (322) | Vzhľadom na prevládajúce trhové podmienky v čase udelenia pomoci, ktoré sa vyznačovali nedostatkom skúseností a iniciatívy súkromných prevádzkovateľov, ktorí sa zdráhali investovať do letiskových infraštruktúr, zvýšenú úroveň rizika a neisté vyhliadky ziskovosti na novo liberalizovanom trhu by súkromný investor podľa všetkého neinvestoval do rekonštrukcie letiskovej infraštruktúry a do spojenia TGV na letisku Marseille. Pomoc bola preto nevyhnutná na dosiahnutie stanoveného cieľa. Okrem toho sa Komisia vzhľadom na obmedzenú intenzitu pomoci domnieva, že pomoc nebola v súvislosti s plnením tohto cieľa neprimeraná. |
| --- | --- |

(322)

Vzhľadom na prevládajúce trhové podmienky v čase udelenia pomoci, ktoré sa vyznačovali nedostatkom skúseností a iniciatívy súkromných prevádzkovateľov, ktorí sa zdráhali investovať do letiskových infraštruktúr, zvýšenú úroveň rizika a neisté vyhliadky ziskovosti na novo liberalizovanom trhu by súkromný investor podľa všetkého neinvestoval do rekonštrukcie letiskovej infraštruktúry a do spojenia TGV na letisku Marseille. Pomoc bola preto nevyhnutná na dosiahnutie stanoveného cieľa. Okrem toho sa Komisia vzhľadom na obmedzenú intenzitu pomoci domnieva, že pomoc nebola v súvislosti s plnením tohto cieľa neprimeraná.

7.   POSÚDENIE OPATRENÍ V PROSPECH LETECKÝCH SPOLOČNOSTÍ VYUŽÍVAJÚCICH LETISKO – EXISTENCIA POMOCI

POSÚDENIE OPATRENÍ V PROSPECH LETECKÝCH SPOLOČNOSTÍ VYUŽÍVAJÚCICH LETISKO – EXISTENCIA POMOCI

7.1.   PRÍPADNÁ POMOC POSKYTNUTÁ PROSTREDNÍCTVOM ZNÍŽENÉHO POPLATKU ZA ODBAVENIE CESTUJÚCICH V RÁMCI VNÚTROŠTÁTNYCH LETOV

PRÍPADNÁ POMOC POSKYTNUTÁ PROSTREDNÍCTVOM ZNÍŽENÉHO POPLATKU ZA ODBAVENIE CESTUJÚCICH V RÁMCI VNÚTROŠTÁTNYCH LETOV

| (323) | V predchádzajúcom rozhodnutí (69) Komisia dospela k záveru týkajúceho sa existujúcej schémy pomoci, ktorá je nezlučiteľná s jednotným trhom a ktorá sa poskytuje spoločnostiam prevádzkujúcom linky s vnútroštátnou destináciou. Francúzsko prijalo opatrenia, ktorými sa tento mechanizmus ruší. |
| --- | --- |

(323)

V predchádzajúcom rozhodnutí (69) Komisia dospela k záveru týkajúceho sa existujúcej schémy pomoci, ktorá je nezlučiteľná s jednotným trhom a ktorá sa poskytuje spoločnostiam prevádzkujúcom linky s vnútroštátnou destináciou. Francúzsko prijalo opatrenia, ktorými sa tento mechanizmus ruší.

69

| (324) | Výňatok rozhodnutia Hospodárskeho poradného výboru z roku 2007 predložený Francúzskom preukazuje, že sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich uplatniteľné na vnútroštátne lety a na lety do členských štátov schengenského priestoru sa od 1. januára 2008 na letisku Marseille Provence zosúladili. |
| --- | --- |

(324)

Výňatok rozhodnutia Hospodárskeho poradného výboru z roku 2007 predložený Francúzskom preukazuje, že sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich uplatniteľné na vnútroštátne lety a na lety do členských štátov schengenského priestoru sa od 1. januára 2008 na letisku Marseille Provence zosúladili.

| (325) | Komisia sa teda domnieva, že toto opatrenie, ktoré bolo zrušené, nemá byť predmetom jej nového vyšetrovania. |
| --- | --- |

(325)

Komisia sa teda domnieva, že toto opatrenie, ktoré bolo zrušené, nemá byť predmetom jej nového vyšetrovania.

7.2.   PRÍPADNÁ POMOC V PROSPECH LETECKÝCH SPOLOČNOSTÍ VYUŽÍVAJÚCICH LETISKO PROSTREDNÍCTVOM DIFERENCIÁCIE LETISKOVÝCH POPLATKOV A PRÍPADNÁ POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI RYANAIR A AMS PROSTREDNÍCTVOM MARKETINGOVEJ ZMLUVY

PRÍPADNÁ POMOC V PROSPECH LETECKÝCH SPOLOČNOSTÍ VYUŽÍVAJÚCICH LETISKO PROSTREDNÍCTVOM DIFERENCIÁCIE LETISKOVÝCH POPLATKOV A PRÍPADNÁ POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI RYANAIR A AMS PROSTREDNÍCTVOM MARKETINGOVEJ ZMLUVY

7.2.1.   ŠTÁTNE PROSTRIEDKY A PRIPÍSATEĽNOSŤ

| (326) | S cieľom určiť, či finančné prostriedky CCIMP predstavujú štátne zdroje, Komisia poznamenáva, že verejný správny orgán je samostatným verejným orgánom, ktorý však tvorí súčasť organizácie verejnej správy, a že v dôsledku toho podlieha prísnemu dohľadu zo strany iných verejných orgánov. |
| --- | --- |

(326)

S cieľom určiť, či finančné prostriedky CCIMP predstavujú štátne zdroje, Komisia poznamenáva, že verejný správny orgán je samostatným verejným orgánom, ktorý však tvorí súčasť organizácie verejnej správy, a že v dôsledku toho podlieha prísnemu dohľadu zo strany iných verejných orgánov.

| (327) | Okrem toho je všeobecný rozpočet CCI financovaný z príjmov z daní odvádzaných podnikmi, ktoré sú zapísané v obchodnom registri. |
| --- | --- |

(327)

Okrem toho je všeobecný rozpočet CCI financovaný z príjmov z daní odvádzaných podnikmi, ktoré sú zapísané v obchodnom registri.

| (328) | CCI patria navyše do kategórie verejných orgánov v zmysle smernice Komisie 2000/52/ES (70) a predstavujú verejných obstarávateľov v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES (71) alebo prípadne verejných obstarávateľov v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES (72), a vzťahujú sa na ich nákupy postupy zadávania verejných zákaziek, ktoré sa uplatňujú pri verejnom obstarávaní. |
| --- | --- |

(328)

CCI patria navyše do kategórie verejných orgánov v zmysle smernice Komisie 2000/52/ES (70) a predstavujú verejných obstarávateľov v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES (71) alebo prípadne verejných obstarávateľov v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES (72), a vzťahujú sa na ich nákupy postupy zadávania verejných zákaziek, ktoré sa uplatňujú pri verejnom obstarávaní.

70

71

72

| (329) | Podľa judikatúry Všeobecného súdu prvky vyplývajúce z vnútornej organizácie verejného sektora a existencia pravidiel zabezpečujúcich nezávislosť verejného orgánu v súvislosti s inými orgánmi nespochybňujú samotnú zásadu verejnej povahy tohto orgánu. V práve EÚ sa nemôže povoliť obchádzanie pravidiel štátnej pomoci prostým vytvorením autonómnych inštitúcií poverených poskytovaním pomoci (73). V súlade s francúzskym právom sú CCI sprostredkovateľské orgány štátu. Ich činy sú preto v každom prípade pripísateľné francúzskemu štátu, pretože tvoria jeho neoddeliteľnú súčasť. Keďže CCI sú súčasťou verejnej správy a podliehajú prísnej kontrole zo strany iných verejných orgánov (pozri odôvodnenie 10), Komisia sa domnieva, že rozhodnutia týchto verejných subjektov sú nevyhnutne pripísateľné štátu. Daná situácia sa preto odlišuje od situácií verejných podnikov. V prípade CCI nie je potrebné stanoviť pripísateľnosť, ako tomu bolo v prípade rozsudku „Stardust Marine“, na základe iného verejného orgánu spojeného s rozhodovacím procesom verejného podniku, ako to zároveň potvrdzujú mnohé úlohy verejného záujmu, ktoré im boli zverené zákonom. |
| --- | --- |

(329)

Podľa judikatúry Všeobecného súdu prvky vyplývajúce z vnútornej organizácie verejného sektora a existencia pravidiel zabezpečujúcich nezávislosť verejného orgánu v súvislosti s inými orgánmi nespochybňujú samotnú zásadu verejnej povahy tohto orgánu. V práve EÚ sa nemôže povoliť obchádzanie pravidiel štátnej pomoci prostým vytvorením autonómnych inštitúcií poverených poskytovaním pomoci (73). V súlade s francúzskym právom sú CCI sprostredkovateľské orgány štátu. Ich činy sú preto v každom prípade pripísateľné francúzskemu štátu, pretože tvoria jeho neoddeliteľnú súčasť. Keďže CCI sú súčasťou verejnej správy a podliehajú prísnej kontrole zo strany iných verejných orgánov (pozri odôvodnenie 10), Komisia sa domnieva, že rozhodnutia týchto verejných subjektov sú nevyhnutne pripísateľné štátu. Daná situácia sa preto odlišuje od situácií verejných podnikov. V prípade CCI nie je potrebné stanoviť pripísateľnosť, ako tomu bolo v prípade rozsudku „Stardust Marine“, na základe iného verejného orgánu spojeného s rozhodovacím procesom verejného podniku, ako to zároveň potvrdzujú mnohé úlohy verejného záujmu, ktoré im boli zverené zákonom.

73

| (330) | Okrem toho aj keď Komisia mala stanoviť pripísateľnosť štátu v prípade rozhodnutí CCIMP, považujúc CCIMP za jednoduchý verejný podnik, má k dispozícii určitý počet prvkov, ktoré umožňujú stanoviť túto pripísateľnosť. |
| --- | --- |

(330)

Okrem toho aj keď Komisia mala stanoviť pripísateľnosť štátu v prípade rozhodnutí CCIMP, považujúc CCIMP za jednoduchý verejný podnik, má k dispozícii určitý počet prvkov, ktoré umožňujú stanoviť túto pripísateľnosť.

| (331) | V prvom rade CCIMP podlieha prísnemu správnemu dohľadu, ako sa uvádza v oddiele 2.1.2. Osobitne rozhodnutia CCIMP týkajúce sa letiskových sadzieb musia byť predovšetkým schválené orgánom dohľadu na to, aby ich bolo možné uplatniť. Okrem toho Hospodársky poradný výbor, ktorý zoskupuje Conseil général departementu Bouches-du-Rhône, Conseil régional Provence Alpes Côte d'Azur a Communauté urbaine de Marseille Provence Métropole, vždy poskytuje konzultácie pred zavedením nových sadzieb letiskových poplatkov a schvaľuje ich. |
| --- | --- |

(331)

V prvom rade CCIMP podlieha prísnemu správnemu dohľadu, ako sa uvádza v oddiele 2.1.2. Osobitne rozhodnutia CCIMP týkajúce sa letiskových sadzieb musia byť predovšetkým schválené orgánom dohľadu na to, aby ich bolo možné uplatniť. Okrem toho Hospodársky poradný výbor, ktorý zoskupuje Conseil général departementu Bouches-du-Rhône, Conseil régional Provence Alpes Côte d'Azur a Communauté urbaine de Marseille Provence Métropole, vždy poskytuje konzultácie pred zavedením nových sadzieb letiskových poplatkov a schvaľuje ich.

| (332) | Je preto veľmi nepravdepodobné, že by Hospodársky poradný výbor neschváli aj rozhodnutie podpísať zmluvu o marketingových službách s AMS alebo že by aspoň nebol zapojený do tohto rozhodnutia. Aj napriek tomu, že sa formálne nevyjadril k tejto zmluve, schvaľuje všeobecnú rovnováhu zdrojov letiska, a to prostredníctvom kontroly sadzieb letiskových poplatkov. Takže rozhodnutia týkajúce sa letiskových poplatkov a zmluvy o marketingových službách uzavretej s AMS musia byť predovšetkým predmetom spoločného posúdenia. |
| --- | --- |

(332)

Je preto veľmi nepravdepodobné, že by Hospodársky poradný výbor neschváli aj rozhodnutie podpísať zmluvu o marketingových službách s AMS alebo že by aspoň nebol zapojený do tohto rozhodnutia. Aj napriek tomu, že sa formálne nevyjadril k tejto zmluve, schvaľuje všeobecnú rovnováhu zdrojov letiska, a to prostredníctvom kontroly sadzieb letiskových poplatkov. Takže rozhodnutia týkajúce sa letiskových poplatkov a zmluvy o marketingových službách uzavretej s AMS musia byť predovšetkým predmetom spoločného posúdenia.

| (333) | CCIMP navyše uzavrel viacero dohovorov o partnerstve (74) s dotknutými územnými celkami, aby tak finančne podporili časť investičných programov v rámci infraštruktúry letiska. Výmenou za túto finančnú účasť sa letisko Marseille Provence zaviazalo, že bude viesť dynamickú obchodnú politiku, aby tak zabezpečilo maximálny rozvoj vnútroštátnych a medzinárodných leteckých spojení (75), v súvislosti s ktorými sa spresňuje, že sa musia viesť „v spolupráci s Conseil général“, ktorá môže letisko požiadať o predloženie štúdií týkajúcich sa vývoja objemu leteckej prepravy a možností rozvoja nových spojení. |
| --- | --- |

(333)

CCIMP navyše uzavrel viacero dohovorov o partnerstve (74) s dotknutými územnými celkami, aby tak finančne podporili časť investičných programov v rámci infraštruktúry letiska. Výmenou za túto finančnú účasť sa letisko Marseille Provence zaviazalo, že bude viesť dynamickú obchodnú politiku, aby tak zabezpečilo maximálny rozvoj vnútroštátnych a medzinárodných leteckých spojení (75), v súvislosti s ktorými sa spresňuje, že sa musia viesť „v spolupráci s Conseil général“, ktorá môže letisko požiadať o predloženie štúdií týkajúcich sa vývoja objemu leteckej prepravy a možností rozvoja nových spojení.

74

75

| (334) | Francúzsko i CCIMP navyše vo všeobecnosti uvádzajú, že stratégia rozvoja prijatá letiskom Marseille Provence sa zameriava na cieľ všeobecného záujmu v oblasti hospodárskej dynamiky priľahlého regiónu a vytvárania pracovných miest. Ide o ciele, o ktoré sa územné celky priamo zaujímajú a ktoré sa pripomínajú v dohovoroch uzavretých s CCIMP (76). |
| --- | --- |

(334)

Francúzsko i CCIMP navyše vo všeobecnosti uvádzajú, že stratégia rozvoja prijatá letiskom Marseille Provence sa zameriava na cieľ všeobecného záujmu v oblasti hospodárskej dynamiky priľahlého regiónu a vytvárania pracovných miest. Ide o ciele, o ktoré sa územné celky priamo zaujímajú a ktoré sa pripomínajú v dohovoroch uzavretých s CCIMP (76).

76

| (335) | Z odôvodnenia 10 navyše vyplýva, že CCI sú začlenené do štruktúry verejnej správy, že vykonávajú svoje hospodárske činnosti za osobitných podmienok, ktoré nemožno porovnávať s podmienkami súkromných subjektov, že ich právne postavenie vyplýva z verejného práva a že intenzita dohľadu vykonávaného verejnými orgánmi v súvislosti s riadením CCI je významná. |
| --- | --- |

(335)

Z odôvodnenia 10 navyše vyplýva, že CCI sú začlenené do štruktúry verejnej správy, že vykonávajú svoje hospodárske činnosti za osobitných podmienok, ktoré nemožno porovnávať s podmienkami súkromných subjektov, že ich právne postavenie vyplýva z verejného práva a že intenzita dohľadu vykonávaného verejnými orgánmi v súvislosti s riadením CCI je významná.

| (336) | So zreteľom na uvedené skutočnosti je na záver potrebné uviesť, že opatrenia týkajúce sa stanovovania letiskových sadzieb a zmluva o marketingových službách uzavretá so spoločnosťou AMS boli financované zo štátnych zdrojov a že ich financovanie je pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(336)

So zreteľom na uvedené skutočnosti je na záver potrebné uviesť, že opatrenia týkajúce sa stanovovania letiskových sadzieb a zmluva o marketingových službách uzavretá so spoločnosťou AMS boli financované zo štátnych zdrojov a že ich financovanie je pripísateľné štátu.

7.2.2.   SELEKTÍVNA VÝHODA PRE LETECKÉ SPOLOČNOSTI, KTORÉ PREVÁDZKUJÚ LETY NA LETISKU MARSEILLE PROVENCE

| (337) | Na posúdenie, či štátne opatrenie predstavuje pomoc podniku, je potrebné určiť, či sa dotknutému podniku poskytuje hospodárska výhoda, ktorá mu umožňuje vyhnúť sa znášaniu nákladov, ktoré by za bežných okolností museli zaťažiť jeho vlastné finančné zdroje, a ktorú by nezískal za bežných trhových podmienok. |
| --- | --- |

(337)

Na posúdenie, či štátne opatrenie predstavuje pomoc podniku, je potrebné určiť, či sa dotknutému podniku poskytuje hospodárska výhoda, ktorá mu umožňuje vyhnúť sa znášaniu nákladov, ktoré by za bežných okolností museli zaťažiť jeho vlastné finančné zdroje, a ktorú by nezískal za bežných trhových podmienok.

| (338) | Komisia v tejto súvislosti pripomína, že regionálny rozvoj sa nemôže zohľadniť ako dôvod pri uplatnení testu obozretného hospodárskeho subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(338)

Komisia v tejto súvislosti pripomína, že regionálny rozvoj sa nemôže zohľadniť ako dôvod pri uplatnení testu obozretného hospodárskeho subjektu v trhovom hospodárstve.

Uplatňovanie komparatívneho prístupu

Uplatňovanie komparatívneho prístupu

| (339) | Spoločnosť Ryanair tvrdí, že na vylúčenie existencie hospodárskej výhody, ktorú by nebolo možné získať za bežných trhových podmienok, sa musia poplatky ustanovené v zmluvách z roku 1999 porovnať s letiskovými poplatkami, ktoré sa uplatňujú na nízkonákladové letecké spoločnosti na iných európskych letiskách. |
| --- | --- |

(339)

Spoločnosť Ryanair tvrdí, že na vylúčenie existencie hospodárskej výhody, ktorú by nebolo možné získať za bežných trhových podmienok, sa musia poplatky ustanovené v zmluvách z roku 1999 porovnať s letiskovými poplatkami, ktoré sa uplatňujú na nízkonákladové letecké spoločnosti na iných európskych letiskách.

| (340) | Komisia v zásade tento prístup nevylučuje. Na vymedzenie porovnávacieho kritéria je však v prvom rade potrebné, aby bolo možné vybrať dostatočný počet porovnateľných letísk, ktoré poskytujú porovnateľné služby za bežných trhových podmienok. |
| --- | --- |

(340)

Komisia v zásade tento prístup nevylučuje. Na vymedzenie porovnávacieho kritéria je však v prvom rade potrebné, aby bolo možné vybrať dostatočný počet porovnateľných letísk, ktoré poskytujú porovnateľné služby za bežných trhových podmienok.

| (341) | Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že v čase uzavretia zmlúv z roku 1999 sa mnohí o letiskách Únie domnievali, že tvoria súčasť verejnej správy, pričom sledujú sociálne a regionálne ciele, a boli teda financované verejnými orgánmi bez ohľadu na ich ziskovosť. Väčšina letísk Únie totiž stále využíva verejné prostriedky na pokrytie nákladov na investície a prevádzku. Komisia sa v dôsledku toho domnieva, že sadzby týchto letísk sa vo všeobecnosti nestanovujú vzhľadom na trhové faktory, a najmä dobré vyhliadky na ziskovosť ex ante, ale predovšetkým vzhľadom na sociálne alebo regionálne faktory. |
| --- | --- |

(341)

Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že v čase uzavretia zmlúv z roku 1999 sa mnohí o letiskách Únie domnievali, že tvoria súčasť verejnej správy, pričom sledujú sociálne a regionálne ciele, a boli teda financované verejnými orgánmi bez ohľadu na ich ziskovosť. Väčšina letísk Únie totiž stále využíva verejné prostriedky na pokrytie nákladov na investície a prevádzku. Komisia sa v dôsledku toho domnieva, že sadzby týchto letísk sa vo všeobecnosti nestanovujú vzhľadom na trhové faktory, a najmä dobré vyhliadky na ziskovosť ex ante, ale predovšetkým vzhľadom na sociálne alebo regionálne faktory.

ex ante

| (342) | Komisia navyše poznamenáva, že aj keď sú niektoré letiská súkromne vlastnené alebo prevádzkované bez sociálnych alebo regionálnych faktorov, ceny účtované týmito letiskami môžu byť do značnej miery ovplyvnené cenami účtovanými väčšinou verejne dotovaných prevádzkovateľov letísk, lebo takéto ceny letecké spoločnosti zohľadňujú pri rokovaniach so súkromne vlastnenými alebo prevádzkovanými letiskami. |
| --- | --- |

(342)

Komisia navyše poznamenáva, že aj keď sú niektoré letiská súkromne vlastnené alebo prevádzkované bez sociálnych alebo regionálnych faktorov, ceny účtované týmito letiskami môžu byť do značnej miery ovplyvnené cenami účtovanými väčšinou verejne dotovaných prevádzkovateľov letísk, lebo takéto ceny letecké spoločnosti zohľadňujú pri rokovaniach so súkromne vlastnenými alebo prevádzkovanými letiskami.

| (343) | V tomto prípade letiská slúžiace ako základ pre porovnávanie využili financovanie z verejných prostriedkov pred ich privatizáciou či dokonca po nej. Letisko Luton, podporované z verejných prostriedkov, tak začalo byť prevádzkované súkromnou spoločnosťou po tom, čo využilo investíciu vo výške 80 miliónov GBP v rámci verejno-súkromného partnerstva. Pokiaľ ide o letisko Liverpool, využilo spolufinancovanie zo štrukturálnych fondov Únie a letisko Prestwick, ktoré bolo stratové, bolo nedávno opätovne znárodnené za symbolickú sumu 1 GBP. Navyše nie je isté, či náklady na už existujúce infraštruktúry boli zohľadnené v rámci privatizácie týchto referenčných letísk. Napokon, porovnateľnosť údajov štúdie spoločnosti Oxera je obmedzená, keďže v sumách zaplatených letisku Marseille Provence sa nezohľadňuje marketingová zmluva s AMS, zatiaľ čo sumy uvedené v prípade ostatných letísk nezahŕňajú žiadne príspevky letiska na marketingové činnosti spoločnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(343)

V tomto prípade letiská slúžiace ako základ pre porovnávanie využili financovanie z verejných prostriedkov pred ich privatizáciou či dokonca po nej. Letisko Luton, podporované z verejných prostriedkov, tak začalo byť prevádzkované súkromnou spoločnosťou po tom, čo využilo investíciu vo výške 80 miliónov GBP v rámci verejno-súkromného partnerstva. Pokiaľ ide o letisko Liverpool, využilo spolufinancovanie zo štrukturálnych fondov Únie a letisko Prestwick, ktoré bolo stratové, bolo nedávno opätovne znárodnené za symbolickú sumu 1 GBP. Navyše nie je isté, či náklady na už existujúce infraštruktúry boli zohľadnené v rámci privatizácie týchto referenčných letísk. Napokon, porovnateľnosť údajov štúdie spoločnosti Oxera je obmedzená, keďže v sumách zaplatených letisku Marseille Provence sa nezohľadňuje marketingová zmluva s AMS, zatiaľ čo sumy uvedené v prípade ostatných letísk nezahŕňajú žiadne príspevky letiska na marketingové činnosti spoločnosti Ryanair.

| (344) | Za týchto okolností Komisia nie je schopná určiť vhodný porovnávací prvok s cieľom stanoviť skutočnú trhovú cenu služieb poskytovaných prevádzkovateľom letiska. |
| --- | --- |

(344)

Za týchto okolností Komisia nie je schopná určiť vhodný porovnávací prvok s cieľom stanoviť skutočnú trhovú cenu služieb poskytovaných prevádzkovateľom letiska.

Analýza ziskovosti

Analýza ziskovosti

| (345) | Bez jasne vymedzeného porovnávacieho prvku sa Komisia domnieva, že analýza ex ante dodatočnej ziskovosti predstavuje relevantné kritérium na účely zhodnotenia zmlúv navrhnutých alebo uzavretých prevádzkovateľmi letiska s rôznymi leteckými spoločnosťami. V tomto kontexte tvoria skúmané opatrenia súčasť zavádzania celkovej stratégie letiska vedúcej k ziskovosti, a to aspoň v dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

(345)

Bez jasne vymedzeného porovnávacieho prvku sa Komisia domnieva, že analýza ex ante dodatočnej ziskovosti predstavuje relevantné kritérium na účely zhodnotenia zmlúv navrhnutých alebo uzavretých prevádzkovateľmi letiska s rôznymi leteckými spoločnosťami. V tomto kontexte tvoria skúmané opatrenia súčasť zavádzania celkovej stratégie letiska vedúcej k ziskovosti, a to aspoň v dlhodobom horizonte.

ex ante

| (346) | Komisia sa domnieva, že stanovenie rôznych cien predstavuje bežnú obchodnú prax. Napriek tomu by takéto politiky rozdielnych cien mali byť komerčne odôvodnené tak, aby spĺňali kritérium subjektu trhového hospodárstva (77). |
| --- | --- |

(346)

Komisia sa domnieva, že stanovenie rôznych cien predstavuje bežnú obchodnú prax. Napriek tomu by takéto politiky rozdielnych cien mali byť komerčne odôvodnené tak, aby spĺňali kritérium subjektu trhového hospodárstva (77).

77

| (347) | Francúzsko tvrdí, že letisko Marseille Provence konalo rozumným spôsobom a podporuje svoje tvrdenie poukázaním na výpočty ex ante letiska. |
| --- | --- |

(347)

Francúzsko tvrdí, že letisko Marseille Provence konalo rozumným spôsobom a podporuje svoje tvrdenie poukázaním na výpočty ex ante letiska.

ex ante

| (348) | Komisia vezme do úvahy príjmy z leteckej dopravy (letiskové poplatky), ako aj príjmy vyplývajúce z činností, ktoré nesúvisia s leteckými službami letiska (obchody, parkoviská atď.) na posúdenie tohto kritéria. |
| --- | --- |

(348)

Komisia vezme do úvahy príjmy z leteckej dopravy (letiskové poplatky), ako aj príjmy vyplývajúce z činností, ktoré nesúvisia s leteckými službami letiska (obchody, parkoviská atď.) na posúdenie tohto kritéria.

7.2.2.1.   
  Zníženie sadzieb poskytnuté na vytvorenie nových liniek

Zníženie sadzieb poskytnuté na vytvorenie nových liniek

| (349) | CCIMP následne zaviedla dva rôzne systémy zamerané na zníženie sadzieb, ktoré podporovali vytvorenie nových leteckých spojení. Hospodársky poradný výbor 6. decembra 2004 hlasoval za úľavy vo výške 90 % počas prvého roku a 50 % počas druhého roku v súvislosti s pristávacími poplatkami, poplatkami za svetelné návestidlá a za parkovanie v prípade osobných letov a pristávacími poplatkami a poplatkami za svetelné návestidlá. Tento mechanizmus bol platný od 15. februára 2005 do 31. júla 2009. |
| --- | --- |

(349)

CCIMP následne zaviedla dva rôzne systémy zamerané na zníženie sadzieb, ktoré podporovali vytvorenie nových leteckých spojení. Hospodársky poradný výbor 6. decembra 2004 hlasoval za úľavy vo výške 90 % počas prvého roku a 50 % počas druhého roku v súvislosti s pristávacími poplatkami, poplatkami za svetelné návestidlá a za parkovanie v prípade osobných letov a pristávacími poplatkami a poplatkami za svetelné návestidlá. Tento mechanizmus bol platný od 15. februára 2005 do 31. júla 2009.

| (350) | Pokiaľ ide o prvé opatrenie, Francúzsko tvrdí, že štúdia ziskovosti ex ante z 8. decembra 2004 zahŕňala odhady, ktoré sa týkali, na jednej strane, ročných úľav v prípade existujúcich liniek alebo liniek, ktoré by vznikli bez tohto opatrenia, dosahujúcich výšku [...]* EUR a na druhej strane, dodatočných nákladov na poskytnutie posádky a na parkovacie priestory pre automobily vo výške [...]* EUR ročne. Predpokladalo sa, že len 20 % nových liniek pretrvá aj tretí rok, čo zodpovedalo sume vo výške [...]* EUR. Výška príjmov z novo vytvorených liniek sa odhadovala na [...]* EUR. Hypotézy z pôvodnej štúdie sa javili ako realistické v čase, keď boli sformulované. |
| --- | --- |

(350)

Pokiaľ ide o prvé opatrenie, Francúzsko tvrdí, že štúdia ziskovosti ex ante z 8. decembra 2004 zahŕňala odhady, ktoré sa týkali, na jednej strane, ročných úľav v prípade existujúcich liniek alebo liniek, ktoré by vznikli bez tohto opatrenia, dosahujúcich výšku [...]* EUR a na druhej strane, dodatočných nákladov na poskytnutie posádky a na parkovacie priestory pre automobily vo výške [...]* EUR ročne. Predpokladalo sa, že len 20 % nových liniek pretrvá aj tretí rok, čo zodpovedalo sume vo výške [...]* EUR. Výška príjmov z novo vytvorených liniek sa odhadovala na [...]* EUR. Hypotézy z pôvodnej štúdie sa javili ako realistické v čase, keď boli sformulované.

ex ante

| (351) | Vzhľadom na to, že letisko očakávalo pozitívnu maržu a keďže toto opatrenie nezahŕňalo počiatočnú investíciu, Komisia dospela k záveru o jeho súlade so zásadou obozretného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(351)

Vzhľadom na to, že letisko očakávalo pozitívnu maržu a keďže toto opatrenie nezahŕňalo počiatočnú investíciu, Komisia dospela k záveru o jeho súlade so zásadou obozretného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (352) | Pokiaľ ide o zníženie platné od 15. februára 2005 do 31. júla 2009, Francúzsko poukazuje na spis zo zasadnutia Hospodárskeho poradného výboru zo 14. septembra 2009, podľa ktorého bolo na jednej strane udelených 83,1 % úľav v prospech liniek, ktoré sa zachovali po ukončení poskytovania úľav, a na strane druhej modulácia nezahŕňala žiadne investície v oblasti rozvoja kapacity. |
| --- | --- |

(352)

Pokiaľ ide o zníženie platné od 15. februára 2005 do 31. júla 2009, Francúzsko poukazuje na spis zo zasadnutia Hospodárskeho poradného výboru zo 14. septembra 2009, podľa ktorého bolo na jednej strane udelených 83,1 % úľav v prospech liniek, ktoré sa zachovali po ukončení poskytovania úľav, a na strane druhej modulácia nezahŕňala žiadne investície v oblasti rozvoja kapacity.

| (353) | Napokon, štúdia hospodárskeho vplyvu modulácie navrhnutej počas tohto zasadnutia Hospodárskeho poradného výboru vedie k záveru, že za každého cestujúceho letu využívajúceho moduláciu sadzieb bude priemerné rozpätie počas troch rokov uplatňovania opatrenia pozitívne:






  — | pre terminál mp1: [...]* – [...]*= [...]* EUR |
| --- | --- | --- |

(353)

Napokon, štúdia hospodárskeho vplyvu modulácie navrhnutej počas tohto zasadnutia Hospodárskeho poradného výboru vedie k záveru, že za každého cestujúceho letu využívajúceho moduláciu sadzieb bude priemerné rozpätie počas troch rokov uplatňovania opatrenia pozitívne:

—

pre terminál mp1: [...]* – [...]*= [...]* EUR

| — | pre terminál mp2: [...]* – [...]* = [...]* EUR |
| --- | --- |

—

pre terminál mp2: [...]* – [...]* = [...]* EUR

| (354) | Tento vývoj preukázal, že počiatočné výpočty ex ante boli v skutočnosti veľmi opatrné; predovšetkým viac ako 20 % nových liniek sa zachovalo po ukončení poskytovania počiatočných úľav. V dôsledku toho sa v rámci aktualizácie obchodných plánov a realizácie následných štúdií aktualizovali hypotézy s cieľom zohľadniť počiatočnú skúsenosť získanú v súvislosti s týmto opatrením. |
| --- | --- |

(354)

Tento vývoj preukázal, že počiatočné výpočty ex ante boli v skutočnosti veľmi opatrné; predovšetkým viac ako 20 % nových liniek sa zachovalo po ukončení poskytovania počiatočných úľav. V dôsledku toho sa v rámci aktualizácie obchodných plánov a realizácie následných štúdií aktualizovali hypotézy s cieľom zohľadniť počiatočnú skúsenosť získanú v súvislosti s týmto opatrením.

ex ante

| (355) | Na základe tejto skúsenosti bol 18. septembra 2009 prijatý druhý systém stimulov pre nové linky a nadobudol účinnosť 1. februára 2010. Tento systém umožňoval úľavy vo výške 60 % počas prvého roku prevádzky novej linky, 45 % počas druhého roku a 20 % počas tretieho roku. Jeho cieľom bolo aj dosiahnutie ziskového rozpätia. Na základe uvedených výpočtov bola prípustná aj ziskovosť druhého systému. Tento systém sa postupne prestal uplatňovať a úplne sa zrušil 31. októbra 2011. |
| --- | --- |

(355)

Na základe tejto skúsenosti bol 18. septembra 2009 prijatý druhý systém stimulov pre nové linky a nadobudol účinnosť 1. februára 2010. Tento systém umožňoval úľavy vo výške 60 % počas prvého roku prevádzky novej linky, 45 % počas druhého roku a 20 % počas tretieho roku. Jeho cieľom bolo aj dosiahnutie ziskového rozpätia. Na základe uvedených výpočtov bola prípustná aj ziskovosť druhého systému. Tento systém sa postupne prestal uplatňovať a úplne sa zrušil 31. októbra 2011.

| (356) | Komisia preto dospela k záveru, že toto opatrenie je takisto v súlade so zásadou obozretného subjektu v trhovom hospodárstve, pretože podľa plánov malo priniesť dodatočné výhody. |
| --- | --- |

(356)

Komisia preto dospela k záveru, že toto opatrenie je takisto v súlade so zásadou obozretného subjektu v trhovom hospodárstve, pretože podľa plánov malo priniesť dodatočné výhody.

7.2.2.2.   
  Bezplatné nočné parkovanie

Bezplatné nočné parkovanie

| (357) | Od 1. marca 2005 až do dnešného dňa je parkovanie v čase od 22.00 h do 6.00 h bezplatné na účely vykonávania činnosti spojenej s prepravou cestujúcich, pre päť týždenných frekvencií do rovnakej destinácie aspoň počas jednej sezóny IATA a pre lietadlá, ktoré parkujú na letisku aspoň šesť po sebe nasledujúcich hodín v čase od 22.00 h do 6.00 h Toto opatrenie sa uplatňuje nediskriminačne v prípade obidvoch terminálov na všetky letecké spoločnosti. |
| --- | --- |

(357)

Od 1. marca 2005 až do dnešného dňa je parkovanie v čase od 22.00 h do 6.00 h bezplatné na účely vykonávania činnosti spojenej s prepravou cestujúcich, pre päť týždenných frekvencií do rovnakej destinácie aspoň počas jednej sezóny IATA a pre lietadlá, ktoré parkujú na letisku aspoň šesť po sebe nasledujúcich hodín v čase od 22.00 h do 6.00 h Toto opatrenie sa uplatňuje nediskriminačne v prípade obidvoch terminálov na všetky letecké spoločnosti.

| (358) | Podľa Francúzska nočné parkovanie na letisku umožňuje leteckým spoločnostiam odbaviť prvých cestujúcich hneď v prvých ranných hodinách prevádzky a posledných cestujúcich úplne na konci dňa, čo pre lietadlá stredného doletu predstavuje štyri každodenné rotácie namiesto troch. |
| --- | --- |

(358)

Podľa Francúzska nočné parkovanie na letisku umožňuje leteckým spoločnostiam odbaviť prvých cestujúcich hneď v prvých ranných hodinách prevádzky a posledných cestujúcich úplne na konci dňa, čo pre lietadlá stredného doletu predstavuje štyri každodenné rotácie namiesto troch.

| (359) | Francúzsko tvrdí, že na základe štúdie vyplývajúcej z účtovníctva z roku 2004 možno stanoviť ex ante ziskovosť tohto opatrenia pre prevádzkovateľa letiska. |
| --- | --- |

(359)

Francúzsko tvrdí, že na základe štúdie vyplývajúcej z účtovníctva z roku 2004 možno stanoviť ex ante ziskovosť tohto opatrenia pre prevádzkovateľa letiska.

ex ante

| (360) | Táto štúdia sa zakladá na hypotéze, že v prípade terminálu mp1 boli schopné uskutočniť dodatočné rotácie len vnútroštátne lietadlá stredného doletu, a to z dôvodu bezplatného nočného parkovania. V prípade terminálu mp2, keďže nízkonákladové spoločnosti pôsobiace na tomto termináli neprevádzkovali každodenné odlety z ich nočnej základne a každodenné prílety raz za deň, sa odhadlo, že každé z ich lietadiel môže každý deň uskutočniť jednu dodatočnú rotáciu. Váhový koeficient na úrovni 50 % sa uplatnil na tieto hypotézy týkajúce sa dodatočných rotácií. |
| --- | --- |

(360)

Táto štúdia sa zakladá na hypotéze, že v prípade terminálu mp1 boli schopné uskutočniť dodatočné rotácie len vnútroštátne lietadlá stredného doletu, a to z dôvodu bezplatného nočného parkovania. V prípade terminálu mp2, keďže nízkonákladové spoločnosti pôsobiace na tomto termináli neprevádzkovali každodenné odlety z ich nočnej základne a každodenné prílety raz za deň, sa odhadlo, že každé z ich lietadiel môže každý deň uskutočniť jednu dodatočnú rotáciu. Váhový koeficient na úrovni 50 % sa uplatnil na tieto hypotézy týkajúce sa dodatočných rotácií.

| (361) | Vypracovaná štúdia sa opiera o hypotézu, že dodatočné náklady vzniknuté pri nočnom parkovaní sa obmedzujú na náklady na pracovnú silu, údržbu, opravy a rôzne typy spotreby a ich výška sa odhaduje na [...]* EUR za noc a za lietadlo. |
| --- | --- |

(361)

Vypracovaná štúdia sa opiera o hypotézu, že dodatočné náklady vzniknuté pri nočnom parkovaní sa obmedzujú na náklady na pracovnú silu, údržbu, opravy a rôzne typy spotreby a ich výška sa odhaduje na [...]* EUR za noc a za lietadlo.

| (362) | Hypotézy uvedené v pôvodnej štúdii sa javili ako realistické v čase, keď boli sformulované. Z jednej štúdie uskutočnenej v roku 2008 totiž vyplýva, že náklady boli podcenené, ale vychádzalo sa zo skutočnosti, že dodatočné rotácie zavedené na základe tohto opatrenia by od roku 2010 aj tak vytvorili čistý zisk. V dôsledku toho sa v rámci aktualizácie obchodných plánov a realizácie následných štúdií aktualizovali hypotézy s cieľom zohľadniť počiatočnú skúsenosť získanú v súvislosti s týmto opatrením. |
| --- | --- |

(362)

Hypotézy uvedené v pôvodnej štúdii sa javili ako realistické v čase, keď boli sformulované. Z jednej štúdie uskutočnenej v roku 2008 totiž vyplýva, že náklady boli podcenené, ale vychádzalo sa zo skutočnosti, že dodatočné rotácie zavedené na základe tohto opatrenia by od roku 2010 aj tak vytvorili čistý zisk. V dôsledku toho sa v rámci aktualizácie obchodných plánov a realizácie následných štúdií aktualizovali hypotézy s cieľom zohľadniť počiatočnú skúsenosť získanú v súvislosti s týmto opatrením.

| (363) | Z týchto všetkých skutočností vyplýva, že CCIMP konala ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve tým, že prijala rozhodnutie poskytnúť bezplatné nočné parkovanie na letisku Marseille Provence. |
| --- | --- |

(363)

Z týchto všetkých skutočností vyplýva, že CCIMP konala ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve tým, že prijala rozhodnutie poskytnúť bezplatné nočné parkovanie na letisku Marseille Provence.

7.2.2.3.   
  Financovanie marketingových činností

Financovanie marketingových činností

| (364) | Prvý mechanizmus financovania marketingových činností sa zaviedol na letisku Marseille Provence prostredníctvom rozhodnutia CCIMP z 21. novembra 2005. Tento systém sa však zrušil ešte pred tým, ako nadobudol účinnosť. Podľa Francúzska by viedol len k platbe [nepresahujúcej 300 000]* EUR v prospech spoločnosti BMI baby. |
| --- | --- |

(364)

Prvý mechanizmus financovania marketingových činností sa zaviedol na letisku Marseille Provence prostredníctvom rozhodnutia CCIMP z 21. novembra 2005. Tento systém sa však zrušil ešte pred tým, ako nadobudol účinnosť. Podľa Francúzska by viedol len k platbe [nepresahujúcej 300 000]* EUR v prospech spoločnosti BMI baby.

| (365) | Francúzsko tvrdí, že na túto sumu, aj napriek tomu, že by mohla predstavovať štátnu pomoc, sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 1998/2006. Spoločnosť BMI baby v roku 2012 ukončila svoju činnosť. |
| --- | --- |

(365)

Francúzsko tvrdí, že na túto sumu, aj napriek tomu, že by mohla predstavovať štátnu pomoc, sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 1998/2006. Spoločnosť BMI baby v roku 2012 ukončila svoju činnosť.

| (366) | Komisia dospela k záveru, že táto pomoc predstavuje pomoc de minimis. |
| --- | --- |

(366)

Komisia dospela k záveru, že táto pomoc predstavuje pomoc de minimis.

de minimis

7.2.2.4.   
  Stanovenie sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich na termináli mp2

Stanovenie sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich na termináli mp2

| (367) | Finančný rámec obchodného plánu z roku 2004, ktorý sa vypracoval pred prijatím rozhodnutia pristúpiť k výstavbe terminálu mp2, preukázal, že išlo o riešenie umožňujúce reagovať na problémy preťaženosti a zároveň poskytovať lepšie vyhliadky na ziskovosť. Vzhľadom na dotáciu prijatú na výstavbu terminálu mp2, obchodný plán na pätnásť rokov stanovený v čase prijatia rozhodnutia týkajúceho sa výstavby terminálu mp2 preukázal ziskovosť tohto projektu pre letisko. V roku 2005 a 2006 sa vypracovali dve aktualizácie obchodného plánu pred uvedením terminálu mp2 do prevádzky. Každý obchodný plán tak potvrdil, že výstavba terminálu mp2 bola najlepším riešením s cieľom zabezpečiť najlepšie vyhliadky na ziskovosť. |
| --- | --- |

(367)

Finančný rámec obchodného plánu z roku 2004, ktorý sa vypracoval pred prijatím rozhodnutia pristúpiť k výstavbe terminálu mp2, preukázal, že išlo o riešenie umožňujúce reagovať na problémy preťaženosti a zároveň poskytovať lepšie vyhliadky na ziskovosť. Vzhľadom na dotáciu prijatú na výstavbu terminálu mp2, obchodný plán na pätnásť rokov stanovený v čase prijatia rozhodnutia týkajúceho sa výstavby terminálu mp2 preukázal ziskovosť tohto projektu pre letisko. V roku 2005 a 2006 sa vypracovali dve aktualizácie obchodného plánu pred uvedením terminálu mp2 do prevádzky. Každý obchodný plán tak potvrdil, že výstavba terminálu mp2 bola najlepším riešením s cieľom zabezpečiť najlepšie vyhliadky na ziskovosť.

| (368) | Aktualizácia obchodného plánu z roku 2006, vypracovaná pred stanovením sadzieb poplatkov uplatňovaných na termináli mp2, zohľadňuje nielen zníženia poplatkov pre nové linky a parkovanie, ale aj pre opatrenia v oblasti marketingu. Zároveň preukazuje ziskovosť, ktorá pre letisko vyplýva z terminálu mp2, pričom sa v nej zohľadňujú zníženia poplatkov.
  Výpočet finančného rozpätia na let po uplatnení zliav z poplatkov a marketingových opatrení (metóda celkových nákladov):

  Tabuľka 10


  Lietadlo B737 – 67 ton – GA:5 – kapacita: 189 cestujúcich | MP2 |
| --- | --- | --- |
| 1. rok | 2. rok | 3. rok | 4. rok |
| | VÝNOSY | NÁKLADY | VÝNOSY | NÁKLADY | VÝNOSY | NÁKLADY | VÝNOSY | NÁKLADY |
| VNÚTROŠTÁTNA DOPRAVA | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Pristávanie | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Svetelné návestidlá | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkovanie < 1 hodina | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Podiel cestujúcich 75 % (142 cestujúcich) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Registre | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Medzisúčet – letecká doprava | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Obchodné prevádzky | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkoviská pre automobily | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| SPOLU za let | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Rozpätie pred prijatím opatrení v oblasti marketingu | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| opatrenia v oblasti marketingu | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Rozpätie po prijatí opatrení v oblasti marketingu | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(368)

Aktualizácia obchodného plánu z roku 2006, vypracovaná pred stanovením sadzieb poplatkov uplatňovaných na termináli mp2, zohľadňuje nielen zníženia poplatkov pre nové linky a parkovanie, ale aj pre opatrenia v oblasti marketingu. Zároveň preukazuje ziskovosť, ktorá pre letisko vyplýva z terminálu mp2, pričom sa v nej zohľadňujú zníženia poplatkov.

Výpočet finančného rozpätia na let po uplatnení zliav z poplatkov a marketingových opatrení (metóda celkových nákladov):

Tabuľka 10

Tabuľka 10

Lietadlo B737 – 67 ton – GA:5 – kapacita: 189 cestujúcich

Lietadlo B737 – 67 ton – GA:5 – kapacita: 189 cestujúcich

MP2

1. rok

2. rok

3. rok

4. rok

VÝNOSY

NÁKLADY

VÝNOSY

NÁKLADY

VÝNOSY

NÁKLADY

VÝNOSY

NÁKLADY

VNÚTROŠTÁTNA DOPRAVA

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Pristávanie

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Svetelné návestidlá

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkovanie < 1 hodina

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Podiel cestujúcich 75 % (142 cestujúcich)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Registre

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Medzisúčet – letecká doprava

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Obchodné prevádzky

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkoviská pre automobily

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

SPOLU za let

SPOLU za let

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Rozpätie pred prijatím opatrení v oblasti marketingu

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

opatrenia v oblasti marketingu

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Rozpätie po prijatí opatrení v oblasti marketingu

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| | 1. rok | 2. rok | 3. rok | 4. rok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | VÝNOSY | NÁKLADY | VÝNOSY | NÁKLADY | VÝNOSY | NÁKLADY | VÝNOSY | NÁKLADY |
| DOPRAVA EÚ | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Pristávanie | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Svetelné návestidlá | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkovanie < 1 hodina | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Podiel cestujúcich 75 % (142 cestujúcich) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Registre | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Medzisúčet – letecká doprava | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Obchodné prevádzky | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkoviská pre automobily | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| SPOLU za let | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Rozpätie pred prijatím opatrení v oblasti marketingu | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| opatrenia v oblasti marketingu | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Rozpätie po prijatí opatrení v oblasti marketingu | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

1. rok

2. rok

3. rok

4. rok

VÝNOSY

NÁKLADY

VÝNOSY

NÁKLADY

VÝNOSY

NÁKLADY

VÝNOSY

NÁKLADY

DOPRAVA EÚ

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Pristávanie

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Svetelné návestidlá

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkovanie < 1 hodina

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Podiel cestujúcich 75 % (142 cestujúcich)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Registre

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Medzisúčet – letecká doprava

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Obchodné prevádzky

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkoviská pre automobily

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

SPOLU za let

SPOLU za let

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Rozpätie pred prijatím opatrení v oblasti marketingu

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

opatrenia v oblasti marketingu

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Rozpätie po prijatí opatrení v oblasti marketingu

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Tabuľka 11

Tabuľka 11

Lietadlo FOCKER 100 – 45 ton – GA: 5 – kapacita: 100 cestujúcich

Lietadlo FOCKER 100 – 45 ton – GA: 5 – kapacita: 100 cestujúcich

| | MP2 |
| --- | --- |
| 1. rok | 2. rok | 3. rok | 4. rok |
| | VÝNOSY | NÁKLADY | VÝNOSY | NÁKLADY | VÝNOSY | NÁKLADY | VÝNOSY | NÁKLADY |
| VNÚTROŠTÁTNA DOPRAVA | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Pristávanie | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Svetelné návestidlá | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkovanie < 1 hodina | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Podiel cestujúcich 75 % (75 cestujúcich) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Registre | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Medzisúčet – letecká doprava | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Obchodné prevádzky | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkoviská pre automobily | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| SPOLU za let | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Rozpätie pred prijatím opatrení v oblasti marketingu | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| opatrenia v oblasti marketingu | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Rozpätie po prijatí opatrení v oblasti marketingu | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

MP2

1. rok

2. rok

3. rok

4. rok

VÝNOSY

NÁKLADY

VÝNOSY

NÁKLADY

VÝNOSY

NÁKLADY

VÝNOSY

NÁKLADY

VNÚTROŠTÁTNA DOPRAVA

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Pristávanie

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Svetelné návestidlá

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkovanie < 1 hodina

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Podiel cestujúcich 75 % (75 cestujúcich)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Registre

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Medzisúčet – letecká doprava

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Obchodné prevádzky

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkoviská pre automobily

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

SPOLU za let

SPOLU za let

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Rozpätie pred prijatím opatrení v oblasti marketingu

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

opatrenia v oblasti marketingu

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Rozpätie po prijatí opatrení v oblasti marketingu

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| | 1. rok | 2. rok | 3. rok | 4. rok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | VÝNOSY | NÁKLADY | VÝNOSY | NÁKLADY | VÝNOSY | NÁKLADY | VÝNOSY | NÁKLADY |
| DOPRAVA EÚ | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Pristávanie | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Svetelné návestidlá | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkovanie < 1 hodina | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Podiel cestujúcich 75 % (75 cestujúcich) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Registre | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Medzisúčet – letecká doprava | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Obchodné prevádzky | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkoviská pre automobily | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| SPOLU za let | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Rozpätie pred prijatím opatrení v oblasti marketingu | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| opatrenia v oblasti marketingu | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Rozpätie po prijatí opatrení v oblasti marketingu | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

1. rok

2. rok

3. rok

4. rok

VÝNOSY

NÁKLADY

VÝNOSY

NÁKLADY

VÝNOSY

NÁKLADY

VÝNOSY

NÁKLADY

DOPRAVA EÚ

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Pristávanie

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Svetelné návestidlá

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkovanie < 1 hodina

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Podiel cestujúcich 75 % (75 cestujúcich)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Registre

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Medzisúčet – letecká doprava

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Obchodné prevádzky

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkoviská pre automobily

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

SPOLU za let

SPOLU za let

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Rozpätie pred prijatím opatrení v oblasti marketingu

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

opatrenia v oblasti marketingu

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Rozpätie po prijatí opatrení v oblasti marketingu

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Tabuľka 12

Tabuľka 12

Analýza ziskovosti (v tisícoch EUR, v bežných cenách)

Analýza ziskovosti (v tisícoch EUR, v bežných cenách)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | SPOLU 2005 – 2021 | Vnútorná miera návratnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SPOLU s VNC na konci roka 2021 bez ABT | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| SPOLU s VNC na konci roka 2021 s ABT | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| ROZDIEL V PEŇAŽNÝCH TOKOCH | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| SPOLU s VNC na konci roka 2021 aktualizované bez ABT | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| SPOLU s VNC na konci 2021 aktualizované s ABT | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| CELKOVÝ ROZDIEL V PEŇAŽNÝCH TOKOCH | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Zdroj: Aktualizovaný obchodný plán z 15. septembra 2005. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

SPOLU 2005 – 2021

Vnútorná miera návratnosti

SPOLU s VNC na konci roka 2021 bez ABT

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

SPOLU s VNC na konci roka 2021 s ABT

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

ROZDIEL V PEŇAŽNÝCH TOKOCH

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

SPOLU s VNC na konci roka 2021 aktualizované bez ABT

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

SPOLU s VNC na konci 2021 aktualizované s ABT

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

CELKOVÝ ROZDIEL V PEŇAŽNÝCH TOKOCH

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Zdroj: Aktualizovaný obchodný plán z 15. septembra 2005.

Zdroj:

| (369) | Obozretný hospodársky subjekt zohľadní všetky príjmy z leteckej dopravy a príjmy z činností, ktoré nesúvisia s leteckými službami, pričom vezme do úvahy pružnosť dopytu po leteckej doprave v súvislosti so stanovovaním sadzby príslušného poplatku za leteckú dopravu, aby následne mohol stanoviť ziskovosť projektu týkajúceho sa terminálu so zjednodušenými službami a súvisiace spoplatnenie. Rozdiel medzi úrovňou sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich a prevádzkovými nákladmi na cestujúcich, ktoré sú pokryté príjmami z vonkajších činností spojených s leteckými službami, teda nepredstavuje výhodu udelenú leteckým spoločnostiam, ale je dôsledkom príslušnej optimalizácie prevádzkovateľa, ktorý sa naopak snaží zúročiť svoj investičný projekt. |
| --- | --- |

(369)

Obozretný hospodársky subjekt zohľadní všetky príjmy z leteckej dopravy a príjmy z činností, ktoré nesúvisia s leteckými službami, pričom vezme do úvahy pružnosť dopytu po leteckej doprave v súvislosti so stanovovaním sadzby príslušného poplatku za leteckú dopravu, aby následne mohol stanoviť ziskovosť projektu týkajúceho sa terminálu so zjednodušenými službami a súvisiace spoplatnenie. Rozdiel medzi úrovňou sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich a prevádzkovými nákladmi na cestujúcich, ktoré sú pokryté príjmami z vonkajších činností spojených s leteckými službami, teda nepredstavuje výhodu udelenú leteckým spoločnostiam, ale je dôsledkom príslušnej optimalizácie prevádzkovateľa, ktorý sa naopak snaží zúročiť svoj investičný projekt.

| (370) | Sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich (mimo registra) uplatniteľné na termináli mp2 sú uvedené v tabuľke 13.

  Tabuľka 13










  Roky | Poplatok na cestujúceho – lety v rámci EÚ (EUR) | Poplatok na cestujúceho – lety mimo EÚ (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pôvodný | Retroaktívny | Pôvodný | Retroaktívny |
| 2006 | 1,23 | 2,85 | x | 2,99 |
| 2007 | 1,22 | 2,85 | 1,28 | 2,99 |
| 2008 | 1,31 | 2,54 | 6,75 | 2,68 |
| 2009 | 1,79 | | 1,93 | |
| 2010 | 1,79 | | 1,93 | |
| 2011 | 1,84 | | 1,99 | |

(370)

Sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich (mimo registra) uplatniteľné na termináli mp2 sú uvedené v tabuľke 13.

Tabuľka 13

Tabuľka 13

Roky

Poplatok na cestujúceho – lety v rámci EÚ (EUR)

Poplatok na cestujúceho – lety mimo EÚ (EUR)

Pôvodný

Retroaktívny

Pôvodný

Retroaktívny

2006

1,23

2,85

x

2,99

2007

1,22

2,85

1,28

2,99

2008

1,31

2,54

6,75

2,68

2009

1,79

1,93

2010

1,79

1,93

2011

1,84

1,99

| (371) | V roku 2009 sa sadzby upravili v nadväznosti na zrušenie sadzieb zo strany Štátnej rady. Hospodársky poradný výbor vo svojom rozhodnutí z 18. februára 2009 bližšie vysvetľuje metódy výpočtu, ktorý viedol k stanoveniu týchto sadzieb na základe nákladov a príjmov pridelených každému terminálu, ako sa uvádza v štúdii uskutočnenej spoločnosťou Mazars v roku 2008, ktorá sa týka nasledujúcich šiestich rokov. V rámci tejto štúdie a na základe prognóz, ktoré sa o ňu opierajú, zohľadnené náklady sa týkajú nákladov spojených s budovami, ktoré sú pridelené každému terminálu, náklady na údržbu a starostlivosť a náklady na prevádzku pomerné ich prideleniu na odbavenie cestujúcich a ich využitia v rámci každého terminálu. Zohľadnené výnosy sa týkajú výnosov z letiskových poplatkov (odbavenie cestujúcich a register), ako aj obchodných príjmov (obchodné činnosti a parkovanie) vytvorených na letisku a pridelených v prospech každého terminálu. |
| --- | --- |

(371)

V roku 2009 sa sadzby upravili v nadväznosti na zrušenie sadzieb zo strany Štátnej rady. Hospodársky poradný výbor vo svojom rozhodnutí z 18. februára 2009 bližšie vysvetľuje metódy výpočtu, ktorý viedol k stanoveniu týchto sadzieb na základe nákladov a príjmov pridelených každému terminálu, ako sa uvádza v štúdii uskutočnenej spoločnosťou Mazars v roku 2008, ktorá sa týka nasledujúcich šiestich rokov. V rámci tejto štúdie a na základe prognóz, ktoré sa o ňu opierajú, zohľadnené náklady sa týkajú nákladov spojených s budovami, ktoré sú pridelené každému terminálu, náklady na údržbu a starostlivosť a náklady na prevádzku pomerné ich prideleniu na odbavenie cestujúcich a ich využitia v rámci každého terminálu. Zohľadnené výnosy sa týkajú výnosov z letiskových poplatkov (odbavenie cestujúcich a register), ako aj obchodných príjmov (obchodné činnosti a parkovanie) vytvorených na letisku a pridelených v prospech každého terminálu.

| (372) | Je zrejmé, že sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich sa stanovili tak, aby príjmy z leteckej dopravy pokrývali to isté rozpätie týkajúce sa odbavovania cestujúcich na termináli mp2 a v termináli mp1, t. j. [v rozpätí 50 % až 80 % na roky 2007, 2008, 2009 a 2010]*. |
| --- | --- |

(372)

Je zrejmé, že sadzby poplatku za odbavenie cestujúcich sa stanovili tak, aby príjmy z leteckej dopravy pokrývali to isté rozpätie týkajúce sa odbavovania cestujúcich na termináli mp2 a v termináli mp1, t. j. [v rozpätí 50 % až 80 % na roky 2007, 2008, 2009 a 2010]*.

| (373) | Z finančných údajov uvedených v rozhodnutí z 18. februára 2009 vyplýva, že ak sa zohľadňuje výnos z letiskových poplatkov, ako aj z obchodných príjmov udelených na odbavovanie cestujúcich, pokrývajú sa z nich náklady na uvedené odbavovanie na termináli mp2 [v rozpätí 100 % až 140 % pre roky 2007, 2008, 2009 a 2010]*, vzhľadom na sadzbu poplatkov za odbavovanie cestujúcich stanovenú v rozhodnutí z 25. mája 2009. |
| --- | --- |

(373)

Z finančných údajov uvedených v rozhodnutí z 18. februára 2009 vyplýva, že ak sa zohľadňuje výnos z letiskových poplatkov, ako aj z obchodných príjmov udelených na odbavovanie cestujúcich, pokrývajú sa z nich náklady na uvedené odbavovanie na termináli mp2 [v rozpätí 100 % až 140 % pre roky 2007, 2008, 2009 a 2010]*, vzhľadom na sadzbu poplatkov za odbavovanie cestujúcich stanovenú v rozhodnutí z 25. mája 2009.

| (374) | Sadzby poplatku za odbavovanie cestujúcich na termináli mp2 sa stanovili na základe predchádzajúcej finančnej štúdie, v ktorej sa zohľadnili všetky uplatniteľné úľavy. Z finančnej štúdie vyplýva, že poplatky každého terminálu museli pokrývať príslušné náklady. V štúdii sa dospelo k záveru, že čistá súčasná hodnota bola pozitívna. |
| --- | --- |

(374)

Sadzby poplatku za odbavovanie cestujúcich na termináli mp2 sa stanovili na základe predchádzajúcej finančnej štúdie, v ktorej sa zohľadnili všetky uplatniteľné úľavy. Z finančnej štúdie vyplýva, že poplatky každého terminálu museli pokrývať príslušné náklady. V štúdii sa dospelo k záveru, že čistá súčasná hodnota bola pozitívna.

| (375) | Zatiaľ čo nové retroaktívne sadzby sa počítajú tak, aby pokryli všetky náklady letiska, po uskutočnení opravy na rozdelenie určitých spoločných výdavkov medzi terminálmi, počiatočné sadzby už pokrývali hraničné náklady priamo spojené s príchodom leteckých spoločností a každého dodatočného cestujúceho. V dôsledku toho sa stanovilo, že sadzby uplatňované na letecké spoločnosti pokrývali aspoň prírastkové náklady spojené s využívaním letiska leteckou spoločnosťou. |
| --- | --- |

(375)

Zatiaľ čo nové retroaktívne sadzby sa počítajú tak, aby pokryli všetky náklady letiska, po uskutočnení opravy na rozdelenie určitých spoločných výdavkov medzi terminálmi, počiatočné sadzby už pokrývali hraničné náklady priamo spojené s príchodom leteckých spoločností a každého dodatočného cestujúceho. V dôsledku toho sa stanovilo, že sadzby uplatňované na letecké spoločnosti pokrývali aspoň prírastkové náklady spojené s využívaním letiska leteckou spoločnosťou.

| (376) | Okrem toho v počiatočnom obchodnom pláne, ktorý viedol k rozhodnutiu postaviť terminál mp2, letisko predpokladalo, že dosiahne pozitívnu čistú súčasnú hodnotu. Pred akoukoľvek novou zmenou sadzieb, letisko uskutočnilo prípustné odhady, na základe ktorých by opatrenia pozitívne prispeli k ziskovosti letiska. |
| --- | --- |

(376)

Okrem toho v počiatočnom obchodnom pláne, ktorý viedol k rozhodnutiu postaviť terminál mp2, letisko predpokladalo, že dosiahne pozitívnu čistú súčasnú hodnotu. Pred akoukoľvek novou zmenou sadzieb, letisko uskutočnilo prípustné odhady, na základe ktorých by opatrenia pozitívne prispeli k ziskovosti letiska.

| (377) | Komisia sa preto domnieva, že rozhodnutie, ktorým sa stanovujú sadzby terminálu mp2, je v súlade so zásadou obozretného subjektu v trhovom hospodárstve. To isté platí pre rozhodnutie z 25. mája 2009, ktorým sa stanovujú sadzby na obdobie rokov 2006 – 2008 a od 1. augusta 2009. |
| --- | --- |

(377)

Komisia sa preto domnieva, že rozhodnutie, ktorým sa stanovujú sadzby terminálu mp2, je v súlade so zásadou obozretného subjektu v trhovom hospodárstve. To isté platí pre rozhodnutie z 25. mája 2009, ktorým sa stanovujú sadzby na obdobie rokov 2006 – 2008 a od 1. augusta 2009.

7.2.2.5.   
  Marketingová zmluva s AMS

Marketingová zmluva s AMS

Spoločné posúdenie hospodárskej výhody pre Ryanair a AMS

Spoločné posúdenie hospodárskej výhody pre Ryanair a AMS

| (378) | Komisia si musí v prvom rade položiť otázku, či na účely určenia hospodárskej výhody, ktorú by spoločnosť Ryanair a jej dcérska spoločnosť AMS využili, je potrebné tieto spoločnosti posudzovať jednotlivo alebo spoločne. |
| --- | --- |

(378)

Komisia si musí v prvom rade položiť otázku, či na účely určenia hospodárskej výhody, ktorú by spoločnosť Ryanair a jej dcérska spoločnosť AMS využili, je potrebné tieto spoločnosti posudzovať jednotlivo alebo spoločne.

| (379) | Komisia najskôr konštatuje, že AMS je 100 % dcérska spoločnosť spoločnosti Ryanair a že jej vedenie pozostáva z vrcholového manažmentu spoločnosti Ryanair (78). Komisia okrem toho konštatuje, že táto spoločnosť bola v skutočnosti založená výhradne na poskytovanie marketingových služieb na webovom sídle spoločnosti Ryanair a že nevykonáva iné činnosti. |
| --- | --- |

(379)

Komisia najskôr konštatuje, že AMS je 100 % dcérska spoločnosť spoločnosti Ryanair a že jej vedenie pozostáva z vrcholového manažmentu spoločnosti Ryanair (78). Komisia okrem toho konštatuje, že táto spoločnosť bola v skutočnosti založená výhradne na poskytovanie marketingových služieb na webovom sídle spoločnosti Ryanair a že nevykonáva iné činnosti.

78

| (380) | V prípravnom spise na zasadnutie rady letiska CCIMP z 15. novembra 2005 sa navyše spresňuje, že cieľom nákupu reklamných služieb na webovom sídle spoločnosti Ryanair, ako aj zavedenia opatrení pomoci na vytvorenie nových liniek je vytvorenie nákladových možností na letisku Marseille Provence, ktoré umožňujú spĺňanie kritérií ziskovosti spoločnosti Ryanair, najmä z hľadiska vytvorenia základne lietadiel. |
| --- | --- |

(380)

V prípravnom spise na zasadnutie rady letiska CCIMP z 15. novembra 2005 sa navyše spresňuje, že cieľom nákupu reklamných služieb na webovom sídle spoločnosti Ryanair, ako aj zavedenia opatrení pomoci na vytvorenie nových liniek je vytvorenie nákladových možností na letisku Marseille Provence, ktoré umožňujú spĺňanie kritérií ziskovosti spoločnosti Ryanair, najmä z hľadiska vytvorenia základne lietadiel.

| (381) | Z tvrdení, ktoré Francúzsko predložilo v rámci svojej odpovede, zároveň vyplýva, že finančné modality zmluvy uzavretej s AMS sa stanovili na základe finančných prostriedkov vyplývajúcich z každého letu obsluhovaného spoločnosťou Ryanair. Francúzsko zároveň spresňuje, že zmluva uzavretá so spoločnosťou AMS zahŕňala viaceré záväzky zo strany spoločnosti Ryanair, pokiaľ ide o počet lietadiel so základňou na letisku, počet denných frekvencií a počet cestujúcich ročne. Francúzsko napokon vo svojej odpovedi uvádza, že konanie CCIMP je nutné posudzovať so zreteľom na „ziskovosť poskytnutú prostredníctvom kumulatívnych modulácií zameraných na vytvorenie nových liniek a trhu spoločnosti AMS len v rámci letov spoločnosti Ryanair“ a zdôrazňuje, že „táto štúdia rôznych spoločne prijatých opatrení má totiž v tomto prípade mimoriadny význam“ (79). |
| --- | --- |

(381)

Z tvrdení, ktoré Francúzsko predložilo v rámci svojej odpovede, zároveň vyplýva, že finančné modality zmluvy uzavretej s AMS sa stanovili na základe finančných prostriedkov vyplývajúcich z každého letu obsluhovaného spoločnosťou Ryanair. Francúzsko zároveň spresňuje, že zmluva uzavretá so spoločnosťou AMS zahŕňala viaceré záväzky zo strany spoločnosti Ryanair, pokiaľ ide o počet lietadiel so základňou na letisku, počet denných frekvencií a počet cestujúcich ročne. Francúzsko napokon vo svojej odpovedi uvádza, že konanie CCIMP je nutné posudzovať so zreteľom na „ziskovosť poskytnutú prostredníctvom kumulatívnych modulácií zameraných na vytvorenie nových liniek a trhu spoločnosti AMS len v rámci letov spoločnosti Ryanair“ a zdôrazňuje, že „táto štúdia rôznych spoločne prijatých opatrení má totiž v tomto prípade mimoriadny význam“ (79).

79

| (382) | Napokon, Komisia chce pripomenúť, že tento prístup sledovala aj v rámci svojho rozhodnutia o začatí formálneho vyšetrovacieho konania z 29. novembra 2007 na letisku Pau, vo svojom rozhodnutí o rozšírení konania z 25. januára 2012 na tomto istom letisku, ako aj vo svojich rozhodnutiach o začatí konania z 8. februára a 23. marca 2012 na letiskách La Rochelle a Angoulême. |
| --- | --- |

(382)

Napokon, Komisia chce pripomenúť, že tento prístup sledovala aj v rámci svojho rozhodnutia o začatí formálneho vyšetrovacieho konania z 29. novembra 2007 na letisku Pau, vo svojom rozhodnutí o rozšírení konania z 25. januára 2012 na tomto istom letisku, ako aj vo svojich rozhodnutiach o začatí konania z 8. februára a 23. marca 2012 na letiskách La Rochelle a Angoulême.

| (383) | V dôsledku všetkých týchto dôvodov treba posudzovať spoločne opatrenia v prospech spoločnosti Ryanair a AMS na účely stanovenia existencie hospodárskej výhody, keďže spoločnosť Ryanair a AMS sú v podstate jediným príjemcom predmetných opatrení (80). |
| --- | --- |

(383)

V dôsledku všetkých týchto dôvodov treba posudzovať spoločne opatrenia v prospech spoločnosti Ryanair a AMS na účely stanovenia existencie hospodárskej výhody, keďže spoločnosť Ryanair a AMS sú v podstate jediným príjemcom predmetných opatrení (80).

80

| (384) | Komisia ďalej poznamenáva, že jediná výhoda, ktorú prevádzkovateľom letiska potenciálne priniesli marketingové služby poskytované spoločnosťou AMS na webovom sídle Ryanair, spočíva v zvýšení počtu cestujúcich spoločnosti Ryanair. Takže odhady týkajúce sa objemu premávky a miery vyťaženosti predstavujú základný prvok analýzy ziskovosti vyplývajúcej z nadviazania vzťahov so spoločnosťou Ryanair (81). Komisia sa v dôsledku toho domnieva, že na účely uplatňovania kritéria obozretného subjektu v trhovom hospodárstve, pri posúdení možnosti nadviazania obchodných vzťahov so spoločnosťou Ryanair (82) je nutné zohľadňovať dôsledky súčasného uzatvárania marketingových zmlúv, a predovšetkým súvisiace náklady. |
| --- | --- |

(384)

Komisia ďalej poznamenáva, že jediná výhoda, ktorú prevádzkovateľom letiska potenciálne priniesli marketingové služby poskytované spoločnosťou AMS na webovom sídle Ryanair, spočíva v zvýšení počtu cestujúcich spoločnosti Ryanair. Takže odhady týkajúce sa objemu premávky a miery vyťaženosti predstavujú základný prvok analýzy ziskovosti vyplývajúcej z nadviazania vzťahov so spoločnosťou Ryanair (81). Komisia sa v dôsledku toho domnieva, že na účely uplatňovania kritéria obozretného subjektu v trhovom hospodárstve, pri posúdení možnosti nadviazania obchodných vzťahov so spoločnosťou Ryanair (82) je nutné zohľadňovať dôsledky súčasného uzatvárania marketingových zmlúv, a predovšetkým súvisiace náklady.

81

82

Kritérium obozretného subjektu v trhovom hospodárstve

Kritérium obozretného subjektu v trhovom hospodárstve

| (385) | CCIMP uzavrela 19. mája 2006 zmluvu na obdobie piatich rokov, s možnosťou jedného predĺženia na rovnaké obdobie, a to bez vyhlásenia hospodárskej súťaže či predchádzajúceho zverejnenia, na nákup reklamného priestoru so spoločnosťou AMS, ktorá je 100 % dcérskou spoločnosťou leteckej spoločnosti Ryanair. Hospodársky poradný výbor vo svojom rozhodnutí z 18. februára 2009 v súvislosti so stanovením sadzieb, ktoré sú predmetom rozhodnutia z 25. mája 2009, bližšie uvádza, že „náklady spojené so zmluvou uzavretou so spoločnosťou AMS v období trvania zmluvy, t. j. v období október 2006 – október 2011, dosahujú výšku [...]* EUR, t. j. [...]* EUR ročne“. |
| --- | --- |

(385)

CCIMP uzavrela 19. mája 2006 zmluvu na obdobie piatich rokov, s možnosťou jedného predĺženia na rovnaké obdobie, a to bez vyhlásenia hospodárskej súťaže či predchádzajúceho zverejnenia, na nákup reklamného priestoru so spoločnosťou AMS, ktorá je 100 % dcérskou spoločnosťou leteckej spoločnosti Ryanair. Hospodársky poradný výbor vo svojom rozhodnutí z 18. februára 2009 v súvislosti so stanovením sadzieb, ktoré sú predmetom rozhodnutia z 25. mája 2009, bližšie uvádza, že „náklady spojené so zmluvou uzavretou so spoločnosťou AMS v období trvania zmluvy, t. j. v období október 2006 – október 2011, dosahujú výšku [...]* EUR, t. j. [...]* EUR ročne“.

| (386) | Francúzsko predovšetkým tvrdí, že platby uskutočnené v rámci tejto zmluvy sú v súlade s trhovou cenou za poskytovanie marketingových služieb na internete, z čoho vyplýva, že CCIMP konala ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve tým, že uzavrela zmluvu s AMS. |
| --- | --- |

(386)

Francúzsko predovšetkým tvrdí, že platby uskutočnené v rámci tejto zmluvy sú v súlade s trhovou cenou za poskytovanie marketingových služieb na internete, z čoho vyplýva, že CCIMP konala ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve tým, že uzavrela zmluvu s AMS.

| (387) | Ako sa však uvádza v oddiele 7.2.2.5, Komisia sa domnieva, že prípadné výhody získané zo strany spoločnosti AMS a spoločnosti Ryanair sa musia posudzovať spoločne, vzhľadom na neoddeliteľný charakter služieb poskytovaných leteckou spoločnosťou a jej dcérskou spoločnosťou. Komisia sa totiž domnieva, že potenciálna hodnota marketingových služieb zabezpečovaných spoločnosťou AMS spočíva v zvýšení objemu premávky spoločnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(387)

Ako sa však uvádza v oddiele 7.2.2.5, Komisia sa domnieva, že prípadné výhody získané zo strany spoločnosti AMS a spoločnosti Ryanair sa musia posudzovať spoločne, vzhľadom na neoddeliteľný charakter služieb poskytovaných leteckou spoločnosťou a jej dcérskou spoločnosťou. Komisia sa totiž domnieva, že potenciálna hodnota marketingových služieb zabezpečovaných spoločnosťou AMS spočíva v zvýšení objemu premávky spoločnosti Ryanair.

| (388) | Francúzsko vo svojej odpovedi naznačuje, že súhlasí s touto analýzou. Francúzsko totiž tvrdí, že obozretný subjekt by analyzoval cenový rámec uplatňovaný na spoločnosť Ryanair spolu s nákladmi na poskytovanie marketingových služieb kúpených od AMS s cieľom stanoviť ziskovosť letu obsluhovaného spoločnosťou Ryanair. Takéto úvahy uplatnila aj CCIMP vo svojom rozhodnutí uzavrieť zmluvu z 19. mája 2006. |
| --- | --- |

(388)

Francúzsko vo svojej odpovedi naznačuje, že súhlasí s touto analýzou. Francúzsko totiž tvrdí, že obozretný subjekt by analyzoval cenový rámec uplatňovaný na spoločnosť Ryanair spolu s nákladmi na poskytovanie marketingových služieb kúpených od AMS s cieľom stanoviť ziskovosť letu obsluhovaného spoločnosťou Ryanair. Takéto úvahy uplatnila aj CCIMP vo svojom rozhodnutí uzavrieť zmluvu z 19. mája 2006.

| (389) | Keďže marketingové služby poskytované spoločnosťou AMS sú neoddeliteľné v rámci vzťahov medzi letiskom Marseille Provence a leteckou spoločnosťou Ryanair, výhody udelené týmto dvom subjektom je potrebné skúmať spoločne. |
| --- | --- |

(389)

Keďže marketingové služby poskytované spoločnosťou AMS sú neoddeliteľné v rámci vzťahov medzi letiskom Marseille Provence a leteckou spoločnosťou Ryanair, výhody udelené týmto dvom subjektom je potrebné skúmať spoločne.

| (390) | Konanie CCIMP v čase uzatvorenia zmluvy s AMS 19. mája 2006 preto nemožno posudzovať na základe porovnania s ponukami iných reklamných agentúr na internete, ktoré neponúkajú porovnateľné služby. |
| --- | --- |

(390)

Konanie CCIMP v čase uzatvorenia zmluvy s AMS 19. mája 2006 preto nemožno posudzovať na základe porovnania s ponukami iných reklamných agentúr na internete, ktoré neponúkajú porovnateľné služby.

| (391) | Francúzsko navyše tvrdí, že zmluva, ktorú uzavrela CCIMP s AMS predstavuje výnosnú kúpu pre letisko Marseille Provence, a to najmä v súvislosti s činnosťou terminálu mp2. |
| --- | --- |

(391)

Francúzsko navyše tvrdí, že zmluva, ktorú uzavrela CCIMP s AMS predstavuje výnosnú kúpu pre letisko Marseille Provence, a to najmä v súvislosti s činnosťou terminálu mp2.

| (392) | Je potrebné pripomenúť, že v štúdii ziskovosti investície do výstavby terminálu mp2 (obchodný plán zo septembra 2005 aktualizovaný v máji 2006) sa nezohľadňujú náklady na zmluvu uzavretú s AMS, ale náklady týkajúce sa predchádzajúceho systému účasti na nákladoch na marketing. Tento systém sa napokon neuplatňoval, ako sa uvádza v oddiele 7.2.2.3. |
| --- | --- |

(392)

Je potrebné pripomenúť, že v štúdii ziskovosti investície do výstavby terminálu mp2 (obchodný plán zo septembra 2005 aktualizovaný v máji 2006) sa nezohľadňujú náklady na zmluvu uzavretú s AMS, ale náklady týkajúce sa predchádzajúceho systému účasti na nákladoch na marketing. Tento systém sa napokon neuplatňoval, ako sa uvádza v oddiele 7.2.2.3.

| (393) | Francúzsko predkladá štúdiu ziskovosti finančných prostriedkov vyplývajúcich z letov spoločnosti Ryanair v období rokov 2007 – 2021, ktorá bola vypracovaná v septembri 2005 a aktualizovaná v máji 2006 pred uzavretím zmluvy s AMS, a na základe ktorej CCIMP prijala rozhodnutie týkajúce sa zmluvy z 19. mája 2006. |
| --- | --- |

(393)

Francúzsko predkladá štúdiu ziskovosti finančných prostriedkov vyplývajúcich z letov spoločnosti Ryanair v období rokov 2007 – 2021, ktorá bola vypracovaná v septembri 2005 a aktualizovaná v máji 2006 pred uzavretím zmluvy s AMS, a na základe ktorej CCIMP prijala rozhodnutie týkajúce sa zmluvy z 19. mája 2006.

| (394) | Táto štúdia vychádza z týchto údajov (pre rok 2007):






  — | finančné rozpätie na let, bez ohľadu na náklady na zmluvu s AMS, v prípade lietadla B737 na termináli mp2 predstavuje [...]* EUR, |
| --- | --- | --- |

(394)

Táto štúdia vychádza z týchto údajov (pre rok 2007):

—

finančné rozpätie na let, bez ohľadu na náklady na zmluvu s AMS, v prípade lietadla B737 na termináli mp2 predstavuje [...]* EUR,

| — | skutočnosť, že objem prepravy spoločnosti Ryanair predstavuje 85 % hypotéz týkajúcich sa „nízkonákladovej“ prepravy, |
| --- | --- |

—

skutočnosť, že objem prepravy spoločnosti Ryanair predstavuje 85 % hypotéz týkajúcich sa „nízkonákladovej“ prepravy,

| — | skutočnosť, že preprava spoločnosti Ryanair predstavuje 2 694 letov (čo zodpovedá lietadlu so 189 miestami a s mierou vyťaženosti na úrovni 75 %). |
| --- | --- |

—

skutočnosť, že preprava spoločnosti Ryanair predstavuje 2 694 letov (čo zodpovedá lietadlu so 189 miestami a s mierou vyťaženosti na úrovni 75 %).

| (395) | Z tejto štúdie vyplýva, že v dôsledku pôsobenia spoločnosti Ryanair na letisku Marseille Provence za tarifných podmienok, ktoré sú jej poskytnuté, najmä v súvislosti so zľavami na nové linky a na nočné parkovanie, a vzhľadom na nákup marketingových služieb od jej dcérskej spoločnosti, letisko zaznamenalo straty počas prvých troch rokov. Pôsobenie spoločnosti Ryanair na letisku začalo vytvárať pozitívnu maržu pre letisko až od štvrtého roku prevádzky (83). |
| --- | --- |

(395)

Z tejto štúdie vyplýva, že v dôsledku pôsobenia spoločnosti Ryanair na letisku Marseille Provence za tarifných podmienok, ktoré sú jej poskytnuté, najmä v súvislosti so zľavami na nové linky a na nočné parkovanie, a vzhľadom na nákup marketingových služieb od jej dcérskej spoločnosti, letisko zaznamenalo straty počas prvých troch rokov. Pôsobenie spoločnosti Ryanair na letisku začalo vytvárať pozitívnu maržu pre letisko až od štvrtého roku prevádzky (83).

83

| (396) | Z obchodného plánu vyplýva, že na obdobie 15 rokov (2007 – 2021), je miera priemerného zisku u všetkých letov dostatočne vysoká na splnenie očakávanej ziskovosti obozretného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(396)

Z obchodného plánu vyplýva, že na obdobie 15 rokov (2007 – 2021), je miera priemerného zisku u všetkých letov dostatočne vysoká na splnenie očakávanej ziskovosti obozretného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (397) | Zmluva z 19. mája 2006 sa uzavrela s cieľom strednodobého rozvoja objemu premávky letiska. Zmluva s AMS nahradila marketingové opatrenia, ktoré boli pôvodne stanovené v obchodnom pláne projektu výstavby terminálu mp2. Priemerné náklady na zmluvy s AMS na cestujúceho spoločnosti Ryanair teda umožnili stanoviť ziskovosť projektu výstavby terminálu mp2 ako celku.

  Tabuľka 14


  Simulácia ziskovosti zmluvy s AMS v súvislosti s prepravou spoločnosti Ryanair (vrátane vplyvu modulácie sadzieb)





















  Hypotéza celkového objemu prepravy | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cestujúci odlietajúci spoločnosťou Ryanair ([...]* %) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Počet odletov spoločnosti Ryanair | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Nákup reklamy AMS (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Zmluvná cena na cestujúceho | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Rozpätie z prepravy po AMS | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(397)

Zmluva z 19. mája 2006 sa uzavrela s cieľom strednodobého rozvoja objemu premávky letiska. Zmluva s AMS nahradila marketingové opatrenia, ktoré boli pôvodne stanovené v obchodnom pláne projektu výstavby terminálu mp2. Priemerné náklady na zmluvy s AMS na cestujúceho spoločnosti Ryanair teda umožnili stanoviť ziskovosť projektu výstavby terminálu mp2 ako celku.

Tabuľka 14

Tabuľka 14

Simulácia ziskovosti zmluvy s AMS v súvislosti s prepravou spoločnosti Ryanair (vrátane vplyvu modulácie sadzieb)

Simulácia ziskovosti zmluvy s AMS v súvislosti s prepravou spoločnosti Ryanair (vrátane vplyvu modulácie sadzieb)

Hypotéza celkového objemu prepravy

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Cestujúci odlietajúci spoločnosťou Ryanair ([...]* %)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Počet odletov spoločnosti Ryanair

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Nákup reklamy AMS (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Zmluvná cena na cestujúceho

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Rozpätie z prepravy po AMS

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| Priemerná cena na cestujúceho zo zmluvy AMS vypočítaná na päť rokov | [...]* |
| --- | --- |
| Priemerná cena na cestujúceho zo zmluvy AMS vypočítaná na desať rokov | [...]* |

Priemerná cena na cestujúceho zo zmluvy AMS vypočítaná na päť rokov

[...]*

Priemerná cena na cestujúceho zo zmluvy AMS vypočítaná na desať rokov

[...]*

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výnosy (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Náklady (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Rozpätie (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Čistá marža (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Miera | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | |
| Priemerná miera | [> 7,5 %]* | | | | | | | | | | | | | | |
| NPV na úrovni [...]*% (EUR) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Výnosy (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Náklady (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Rozpätie (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Čistá marža (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Miera

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Priemerná miera

[> 7,5 %]*

NPV na úrovni [...]*% (EUR)

[...]*

| (398) | V dôsledku toho sadzby uplatňované na letecké spoločnosti, vzhľadom na rôzne uvedené úľavy, ako aj na náklady na zmluvu s AMS, pokrývajú aspoň dodatočné náklady spojené s využívaním letiska leteckou spoločnosťou. |
| --- | --- |

(398)

V dôsledku toho sadzby uplatňované na letecké spoločnosti, vzhľadom na rôzne uvedené úľavy, ako aj na náklady na zmluvu s AMS, pokrývajú aspoň dodatočné náklady spojené s využívaním letiska leteckou spoločnosťou.

| (399) | Okrem toho v počiatočnom obchodnom pláne, ktorý viedol k rozhodnutiu postaviť terminál mp2, letisko predpokladalo, že dosiahne pozitívnu NPV. Pred akoukoľvek novou zmenou sadzieb a pred podpísaním marketingovej zmluvy s AMS, letisko uskutočnilo prípustné odhady, na základe ktorých by opatrenia pozitívne prispeli k ziskovosti letiska. |
| --- | --- |

(399)

Okrem toho v počiatočnom obchodnom pláne, ktorý viedol k rozhodnutiu postaviť terminál mp2, letisko predpokladalo, že dosiahne pozitívnu NPV. Pred akoukoľvek novou zmenou sadzieb a pred podpísaním marketingovej zmluvy s AMS, letisko uskutočnilo prípustné odhady, na základe ktorých by opatrenia pozitívne prispeli k ziskovosti letiska.

| (400) | Hypotézy a iné scenáre zahrnuté do počiatočného obchodného plánu a do jeho nových verzií, ako aj finančné výpočty spojené s dodatočnými opatreniami sa javili ako realistické v čase, keď sa vypracovali. Následný vývoj preukázal, že boli skôr opatrné. Navyše sa pravidelne aktualizovali a opravovali a sadzby sa pravidelne upravovali s cieľom zabezpečiť ziskovosť letiska z dlhodobého hľadiska a úpravy sadzieb z krátkodobého hľadiska. |
| --- | --- |

(400)

Hypotézy a iné scenáre zahrnuté do počiatočného obchodného plánu a do jeho nových verzií, ako aj finančné výpočty spojené s dodatočnými opatreniami sa javili ako realistické v čase, keď sa vypracovali. Následný vývoj preukázal, že boli skôr opatrné. Navyše sa pravidelne aktualizovali a opravovali a sadzby sa pravidelne upravovali s cieľom zabezpečiť ziskovosť letiska z dlhodobého hľadiska a úpravy sadzieb z krátkodobého hľadiska.

7.2.3.   ZÁVER O EXISTENCII POMOCI

| (401) | Z bodu 6.3 vyplýva, že letisko Marseille Provence využilo investičnú pomoc, ktorá je zlučiteľná s vnútorným trhom. Komisia sa domnieva, že ak prevádzkovateľ letiska využil zlučiteľnú pomoc, výhoda vyplývajúca z danej pomoci sa neprenáša na konkrétnu leteckú spoločnosť, najmä ak sú splnené tieto podmienky:






  i) | infraštruktúry sú otvorené pre všetky spoločnosti (vrátane infraštruktúr, ktoré môžu byť viac využívané určitými kategóriami, ako napríklad nízkonákladové alebo charterové letecké spoločnosti) a nie sú vyhradené pre určitú spoločnosť a |
| --- | --- | --- |

(401)

Z bodu 6.3 vyplýva, že letisko Marseille Provence využilo investičnú pomoc, ktorá je zlučiteľná s vnútorným trhom. Komisia sa domnieva, že ak prevádzkovateľ letiska využil zlučiteľnú pomoc, výhoda vyplývajúca z danej pomoci sa neprenáša na konkrétnu leteckú spoločnosť, najmä ak sú splnené tieto podmienky:

i)

infraštruktúry sú otvorené pre všetky spoločnosti (vrátane infraštruktúr, ktoré môžu byť viac využívané určitými kategóriami, ako napríklad nízkonákladové alebo charterové letecké spoločnosti) a nie sú vyhradené pre určitú spoločnosť a

| ii) | letecké spoločnosti platia sadzby, ktoré pokrývajú aspoň hraničné náklady. |
| --- | --- |

ii)

letecké spoločnosti platia sadzby, ktoré pokrývajú aspoň hraničné náklady.

| (402) | V tomto prípade Komisia v prvom rade tvrdí, že terminál mp2 a priľahlá parkovacia plocha pre lietadlá nie sú vyhradené pre určitú spoločnosť. Terminál mp2 je otvorený pre všetky spoločnosti, ktoré si želajú ho využiť, pričom sa berie do úvahy, že poskytuje obmedzenú úroveň služieb. S cieľom zabezpečiť, že terminál je otvorený pre všetky zainteresované subjekty, letisko uverejnilo výzvu na vyjadrenie záujmu o využívanie infraštruktúry. Keďže sa však v rámci prevádzky nedosahuje plná kapacita, terminál je k dispozícii pre všetky letecké spoločnosti, ktoré prejavia záujem. |
| --- | --- |

(402)

V tomto prípade Komisia v prvom rade tvrdí, že terminál mp2 a priľahlá parkovacia plocha pre lietadlá nie sú vyhradené pre určitú spoločnosť. Terminál mp2 je otvorený pre všetky spoločnosti, ktoré si želajú ho využiť, pričom sa berie do úvahy, že poskytuje obmedzenú úroveň služieb. S cieľom zabezpečiť, že terminál je otvorený pre všetky zainteresované subjekty, letisko uverejnilo výzvu na vyjadrenie záujmu o využívanie infraštruktúry. Keďže sa však v rámci prevádzky nedosahuje plná kapacita, terminál je k dispozícii pre všetky letecké spoločnosti, ktoré prejavia záujem.

| (403) | Po druhé, v súlade s hodnotením uvedeným vyššie v texte (pozri body 7.2.2.1 – 7.2.2.5), letecké spoločnosti platia aj sadzby pokrývajúce aspoň hraničné náklady vyplývajúce z každej zmluvy. |
| --- | --- |

(403)

Po druhé, v súlade s hodnotením uvedeným vyššie v texte (pozri body 7.2.2.1 – 7.2.2.5), letecké spoločnosti platia aj sadzby pokrývajúce aspoň hraničné náklady vyplývajúce z každej zmluvy.

| (404) | Komisia pripomína, že skúmané zmluvy tvoria súčasť zavádzania globálnej stratégie letiska vedúcej k ziskovosti, a to aspoň v dlhodobom horizonte. S cieľom zhodnotiť vplyv zmlúv uzavretých medzi letiskom a leteckou spoločnosťou na ziskovosť letiska Komisia zohľadní konkrétne dostupné dôkazy, ako aj vývoj, ktorý sa mohol rozumne určiť v čase uzavretia zmlúv. Zohľadní najmä:






  i) | trhové podmienky prevládajúce v tom čase, najmä zmeny vyplývajúce z liberalizácie trhu leteckej dopravy, príchod na trh a rozvoj nízkonákladových spoločností (84) a iných dopravcov zabezpečujúcich prepravu „z bodu A do bodu B“, zmeny organizačnej a hospodárskej štruktúry odvetvia leteckej dopravy (85); mieru diverzifikácie a zložitosti plnených funkcií zo strany letísk, posilnenie hospodárskej súťaže medzi leteckými spoločnosťami a medzi letiskami, neistý hospodársky kontext z dôvodu zmeny trhových podmienok alebo akýchkoľvek neistôt existujúcich v hospodárskom kontexte; |
| --- | --- | --- |

(404)

Komisia pripomína, že skúmané zmluvy tvoria súčasť zavádzania globálnej stratégie letiska vedúcej k ziskovosti, a to aspoň v dlhodobom horizonte. S cieľom zhodnotiť vplyv zmlúv uzavretých medzi letiskom a leteckou spoločnosťou na ziskovosť letiska Komisia zohľadní konkrétne dostupné dôkazy, ako aj vývoj, ktorý sa mohol rozumne určiť v čase uzavretia zmlúv. Zohľadní najmä:

i)

trhové podmienky prevládajúce v tom čase, najmä zmeny vyplývajúce z liberalizácie trhu leteckej dopravy, príchod na trh a rozvoj nízkonákladových spoločností (84) a iných dopravcov zabezpečujúcich prepravu „z bodu A do bodu B“, zmeny organizačnej a hospodárskej štruktúry odvetvia leteckej dopravy (85); mieru diverzifikácie a zložitosti plnených funkcií zo strany letísk, posilnenie hospodárskej súťaže medzi leteckými spoločnosťami a medzi letiskami, neistý hospodársky kontext z dôvodu zmeny trhových podmienok alebo akýchkoľvek neistôt existujúcich v hospodárskom kontexte;

84

85

| ii) | dlhodobé vplyvy na ziskovosť letiska. |
| --- | --- |

ii)

dlhodobé vplyvy na ziskovosť letiska.

| (405) | Komisia zdôrazňuje, že na základe informácií poskytnutých Francúzskom letisko v rámci počiatočného obchodného plánu, ktorý viedol k rozhodnutiu postaviť terminál mp2, predpokladalo že z dlhodobého hľadiska dosiahne pozitívnu NPV. Podľa Francúzska finančné výsledky terminálu mp2 potvrdzujú tieto optimistické prognózy. Rovnako tak úľavy udelené na poplatkoch, ktoré sa uplatňujú na celé letisko vrátane terminálu mp1, sa zakladali na spoľahlivých finančných výpočtoch, na základe ktorých mohlo letisko dosiahnuť ziskovosť prostredníctvom týchto opatrení. Komisia sa domnieva, že prognózy týkajúce sa ziskovosti a využívania terminálu mp2 boli rozumné a spoľahlivé. Často sa ukázali ako opatrné. V dôsledku toho sa Komisia domnieva, že stanovené poplatky, udelené úľavy, ako aj marketingová zmluva uzavretá s AMS tvoria súčasť globálnej stratégie letiska vedúcej k ziskovosti, a to aspoň v dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

(405)

Komisia zdôrazňuje, že na základe informácií poskytnutých Francúzskom letisko v rámci počiatočného obchodného plánu, ktorý viedol k rozhodnutiu postaviť terminál mp2, predpokladalo že z dlhodobého hľadiska dosiahne pozitívnu NPV. Podľa Francúzska finančné výsledky terminálu mp2 potvrdzujú tieto optimistické prognózy. Rovnako tak úľavy udelené na poplatkoch, ktoré sa uplatňujú na celé letisko vrátane terminálu mp1, sa zakladali na spoľahlivých finančných výpočtoch, na základe ktorých mohlo letisko dosiahnuť ziskovosť prostredníctvom týchto opatrení. Komisia sa domnieva, že prognózy týkajúce sa ziskovosti a využívania terminálu mp2 boli rozumné a spoľahlivé. Často sa ukázali ako opatrné. V dôsledku toho sa Komisia domnieva, že stanovené poplatky, udelené úľavy, ako aj marketingová zmluva uzavretá s AMS tvoria súčasť globálnej stratégie letiska vedúcej k ziskovosti, a to aspoň v dlhodobom horizonte.

| (406) | Preto je presvedčená, že zmluvy uzavreté medzi letiskom Marseille Provence a leteckými spoločnosťami využívajúcimi letisko nepredstavujú štátnu pomoc. Okrem toho sa domnieva, že za týchto podmienok, dokonca aj v prípade, že by šlo o štátnu pomoc poskytnutú leteckým spoločnostiam, daná pomoc by bola v každom prípade zlučiteľná s vnútorným trhom z rovnakých dôvodov opodstatňujúcich zlučiteľnosť pomoci v súvislosti s letiskom. |
| --- | --- |

(406)

Preto je presvedčená, že zmluvy uzavreté medzi letiskom Marseille Provence a leteckými spoločnosťami využívajúcimi letisko nepredstavujú štátnu pomoc. Okrem toho sa domnieva, že za týchto podmienok, dokonca aj v prípade, že by šlo o štátnu pomoc poskytnutú leteckým spoločnostiam, daná pomoc by bola v každom prípade zlučiteľná s vnútorným trhom z rovnakých dôvodov opodstatňujúcich zlučiteľnosť pomoci v súvislosti s letiskom.

| (407) | Keďže neboli splnené kumulatívne kritériá podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ, Komisia zastáva názor, že skúmané opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(407)

Keďže neboli splnené kumulatívne kritériá podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ, Komisia zastáva názor, že skúmané opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

8.   ZÁVER

ZÁVER

8.1.   OPATRENIA V PROSPECH LETISKA

OPATRENIA V PROSPECH LETISKA

| (408) | Komisia dospela k záveru, že Francúzsko neoprávnene poskytlo investičnú pomoc v prospech letiska Marseille Provence v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Je však potrebné konštatovať, že táto pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(408)

Komisia dospela k záveru, že Francúzsko neoprávnene poskytlo investičnú pomoc v prospech letiska Marseille Provence v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Je však potrebné konštatovať, že táto pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c).

| (409) | Letisková daň a prevody medzi letiskom a CCIMP nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(409)

Letisková daň a prevody medzi letiskom a CCIMP nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

8.2.   OPATRENIA V PROSPECH LETECKÝCH SPOLOČNOSTÍ VYUŽÍVAJÚCICH LETISKO

OPATRENIA V PROSPECH LETECKÝCH SPOLOČNOSTÍ VYUŽÍVAJÚCICH LETISKO

| (410) | Komisia konštatuje, že letisko v rámci svojich finančných vzťahov s leteckými spoločnosťami využívajúcimi letisko konalo ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve. Rôzne modulácie sadzieb ani marketingová zmluva s AMS nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, |
| --- | --- |

(410)

Komisia konštatuje, že letisko v rámci svojich finančných vzťahov s leteckými spoločnosťami využívajúcimi letisko konalo ako obozretný subjekt v trhovom hospodárstve. Rôzne modulácie sadzieb ani marketingová zmluva s AMS nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Investičné dotácie poskytnuté Francúzskom v prospech letiska Marseille Provence vo výške 12 337 miliónov EUR predstavujú štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

Letisková daň udelená v prospech letiska, prevody medzi letiskom a CCIMP, znížené poplatky v prospech leteckých spoločností využívajúcich letisko ani marketingová zmluva v prospech spoločnosti AMS zo strany Francúzska nepredstavujú pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.

V Bruseli 20. februára 2014

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 334, 15.11.2011, s. 8.

1

(2)  Zákon č. 2005-882 z 2. augusta 2005 v prospech malých a stredných podnikov.

2

(3)  Podľa francúzskeho práva správny dohľad predstavuje určitú formu právomoci, ktorú vykonáva právnická osoba založená podľa verejného práva nad inou osobou. Dohľad nad regionálnymi a miestnymi obchodnými a priemyselnými komorami zabezpečuje prefekt regiónu, ktorému pomáha vedúci oddelenia verejných financií. V súlade s ústavou a so zákonom sa správny dohľad týka výlučne kontroly zákonnosti aktov prijatých právnickou osobou, ktorá podlieha dohľadu.

3

(4)  Články R.712-2 až R.712-11-1 obchodného zákonníka.

4

(5)  Pozri http://www.ccimp.com/ccimp/nous_connaitre/une_structure_publique.

5

(6)  Vyhláška z 22. júla 1987 o koncesnej zmluve týkajúcej sa úpravy, údržby a prevádzky letiska Marseille-Marignane udelenej Obchodnej a priemyselnej komore v Marseille, Úradný vestník Francúzskej republiky z 29. júla 1987, s. 8487.

6

(*1)  Informácia chránená obchodným tajomstvom.

*1

(7)  Komisia berie na vedomie, že cieľom rozhodnutia Štátnej rady je zrušiť sadzby ex-tunc, t. j. odo dňa ich nadobudnutia účinnosti. Po ich zrušení sa to berie tak, že tieto sadzby nikdy neexistovali. Komisia chápe, že bez nových schválených sadzieb sa v súlade s článkom 224-4-1-II zákonníka civilného letectva uplatňujú predchádzajúce sadzby (platné pred 1. júnom 2006).

7

ex-tunc

(8)  Priemerná miera pokrytia [50 – 80]* % v rokoch 2007 – 2012 prostredníctvom letiskových poplatkov v obidvoch prípadoch a priemerná miera celkového pokrytia [100 – 150]* % (terminál mp1) a [100 – 150]* % (terminál mp2) (vrátane príjmov, ktoré nevyplynuli z leteckej dopravy, ako sú príjmy z parkovísk, obchodných prevádzok a prenájmu).

8

(9)  Štátna rada – CE, 27. júla 2011, spoločnosť Air France a i., č. 329818, 340540.

9

(10)  V článku L224-2 zákonníka civilného letectva sa vyžaduje, aby celkové výnosy z týchto poplatkov nepresiahli náklady na služby poskytované na letisku.

10

(11)  Do 31. decembra 2007 sa v termináli mp1 sadzba rozlišovala v prípade vnútroštátnych destinácií, destinácií v rámci EÚ a medzinárodných destinácií. Žiadne takého rozlišovanie sa neuplatňovalo v prípade terminálu mp2. Od 1. januára 2008 (a v pokiaľ ide o retroaktívne sadzby z roku 2006 a 2007) sa odlišovali sadzby v prípade destinácií EÚ v rámci schengenského priestoru/destinácií v EÚ mimo schengenského priestoru/medzinárodných destinácií z terminálu mp1, vnútroštátnych + EÚ/medzinárodných destinácií z terminálu mp2.

11

(12)  Zástupca spoločnosti Air France počas zasadnutia Hospodárskeho poradného výboru nehlasovala proti zavedeniu pomoci na začatie činnosti, pozri sťažnosť spoločnosti Air France z 27. marca 2007, s. 14.

12

(13)  Spoločnosť Air France postúpila jednu kópiu podmienok Komisii.

13

(14)  Štátna rada – CE, 27. júla 2011, spoločnosť Air France a i., č. 329818, 340540.

14

(15)  Spoločnosť Air France postúpila jednu kópiu podmienok Komisii.

15

(16)  Oznámenie Komisie – Usmernenia Spoločenstva týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (Ú. v. EÚ C 312, 9.12.2005, s. 1).

16

(17)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

17

(18)  Oznámenie Komisie „Akčný plán pre kapacitu, účinnosť a bezpečnosť letísk v Európe“, KOM(2006) 819 v konečnom znení, neuverejnené v úradnom vestníku.

18

(19)  Komisia zdôrazňuje nejednotnosť v odpovedi Francúzska, ktoré najprv uvádza, že výška pomoci, ktorá má byť predmetom analýzy zlučiteľnosti, dosahuje 932 649 EUR (s. 26) a potom uvádza sumu 980 EUR.

19

(20)  Francúzsko spresňuje, že v posúdení vplyvu uskutočnenom CCIMP sa dospelo k záveru, že činnosti leteckej nákladnej dopravy predstavovali 582 pracovných miest v roku 2000 a 614 pracovných miest v roku 2009.

20

(21)  Francúzsko spresňuje, že nákladná doprava v rokoch 2005 – 2010 vzrástla o 20,86 %, pričom v roku 2010 dosiahla 52 179 ton.

21

(22)  V dohode uzavretej medzi CCIMP a Communauté Urbaine Marseille Provence Métropole sa ustanovuje, že účasť verejných orgánov sa stanovila v závislosti od investičných programov navrhnutých letiskom v Marseille a prijatých mestom Marseille Métropole a že fondy sa výlučne zameriavajú na pokrytie takto potvrdených výdavkov, že ročná účasť verejných orgánov sa obmedzuje na výdavky skutočne vynaložené letiskom na prevádzku, že ku každej žiadosti o finančné prostriedky je pripojený celkový prehľad výdavkov a že CCIMP sprístupňuje Métropole všetky faktúry týkajúce sa prevádzky.

22

(23)  V rozhodnutiach poradného výboru letiska predložených Francúzskom sa v prípade ADP odkazuje na vážený priemer nákladov na kapitál vo výške 5,8 % až 6,5 % v rokoch 2006 – 2010, vo výške 6,2 % až 6,8 % v rokoch 2011 – 2015, a vo výške 6 % až 6,5 % v prípade letiska v Toulouse v rokoch 2009 – 2013.

23

(24)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/12/ES z 11. marca 2009 o letiskových poplatkoch, Ú. v. EÚ L 70, 14.3.2009, s. 11.

24

(25)  Rozhodnutie zo 14. júna 1999, Letisko Manchester, NN 109/98.

25

(26)  Rozhodnutie Komisie 2004/393/EÚ z 12. februára 2004 o výhodách, ktoré poskytol región Valónsko v prospech letiska Charleroi (Ú. v. EÚ L 137, 30.4.2004, s. 1).

26

(27)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis (Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 5).

27

de minimis

(28)  Rozhodnutie Komisie 98/33/ES z 21. januára 1998 o pomoci poskytnutej flámskym regiónom v prospech spoločnosti Air Belgium a cestovnej kancelárie Sunair na využívanie letiska Ostende (Ú. v. ES L 148, 19.5.1998, s. 36).

28

(29)  Rozhodnutie Komisie 2011/60/EÚ z 27. januára 2010 o štátnej pomoci C-12/08 (ex NN 74/07) – Slovensko – Zmluva medzi Letiskom Bratislava a spoločnosťou Ryanair (Ú. v. ES L 27, 1.2.2011, s. 24).

29

(30)  Rada letiska z 15. novembra 2005.

30

(31)  Rozhodnutie Komisie z 28. januára 2009, pomoc E4/2007, K(2009) 184 v konečnom znení.

31

(32)  Rozsudok Súdneho dvora zo 16. mája 2002, vec C-482/99, Francúzsko/Komisia („Stardust“), EU:C:2002:294.

32

(33)  Na podporu svojho tvrdenia Ryanair uvádza stanovisko Štátnej rady zo 16. júna 1992, č. 351 654.

33

(34)  Spoločnosť Ryanair v súvislosti s touto témou odkazuje na túto body rozhodnutia o začatí konania, ktoré sa týkajú neúspešného vymáhania náhrad zo strany CCIMP, ktoré vyplývali z uplatňovania retroaktívnych sadzieb, opakované žiadosti Francúzska o ukončenie uplatňovania znížených poplatkov v prípade vnútroštátnych letov a poskytnutie pomoci na podporu marketingu zo strany CCIMP bez predchádzajúceho povolenia Francúzskom.

34

(35)  Spoločnosť Ryanair sa odvoláva na rozsudok Všeobecného súdu zo 17. decembra 2008 vo veci T-196/04, Ryanair/Komisia, EU:T:2008:585.

35

(36)  Spoločnosť Ryanair pripomína, že v termináli mp2 sa nenachádza: drahá podlahová krytina mramorového typu, falošný strop, monitory nad odbavovacími pultmi, zariadenia na prepravu batožiny až do hlavnej haly, vozíky na batožinu, čakacie haly, informačné pulty, pohyblivé schody a pohyblivý chodník, nástupný most.

36

(37)  Na podporu tohto tvrdenia Ryanair uvádza rozhodnutie CAA UK (Letecký úrad Spojeného kráľovstva pre civilné letectvo) z 27. mája 2011 o sťažnosti podanej spoločnosťou Ryanair proti poplatku na letisku Gatwick uplatňovanému diskriminačným spôsobom.

37

(38)  Pozri poznámku pod čiarou č. 18.

38

(39)  Rozhodnutie zo 14. júna 1999, Letisko Manchester, NN 109/98.

39

(40)  Rozsudok Súdneho dvora z 16. mája 2002, Francúzsko/Komisia, C-482/99, EU:C:2002:294, body 52 – 58.

40

(41)  Rozhodnutie 2011/60/EÚ, odôvodnenie 114.

41

(42)  Správny súd v Marseille, rozhodnutie č. 1101332 sudcu príslušného na nariadenie predbežných opatrení zo 17. marca 2011, prostredníctvom ktorého Všeobecný súd rozhodol, že daná situácia nepredstavuje dostatočne vážny a bezprostredný zásah do verejného záujmu, ktorý by mohol vyústiť do núdzového stavu; zamieta žiadosť o pozastavenie; sťažnosť zostáva nevyriešená do rozhodnutia vo veci samej.

42

(43)  Pozri oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ C 8, 11.1.2012, s. 4, časť 2.1) a príslušnú judikatúra, najmä spojené veci C-180/98 až C-184/98 Pavlov a i., EU:C:2000:428.

43

(44)  Rozsudok Súdneho dvora zo 16. júna 1987 vo veci C-118/85, Komisia/Taliansko, EU:C:1987:283, bod 7; vec C-35/96, Komisia/Taliansko, EU:C:1998:303, bod 36; Pavlov a i., bod 75.

44

(45)  Rozsudok Súdneho dvora z 29. októbra 1980 v spojených veciach 209/78 až 215/78 a 218/78, Van Landewyck, EU:C:1980:248, bod 88; rozsudok Súdneho dvora zo 16. novembra 1995 vo veci C-244/94, FFSA a i., Zb. 1995, s. I-4013, bod 21; rozsudok Súdneho dvora z 1. júla 2008 vo veci C-49/07, MOTOE, EU:C:2008:376, body 27 a 28.

45

(46)  Rozsudok Súdneho dvora z 19. januára 1994 vo veci C-364/92, SAT Fluggesellschaft mbH/Eurocontrol, EU:C:1994:7.

46

(47)  Rozsudok Súdneho dvora z 18. marca 1998 vo veci C-343/95, Diego Calì & Figli/Servizi Ecologici Porto di Genova, EU:C:1997:160. Rozhodnutie Komisie N 309/2002 z 19. marca 2003, Letecká bezpečnosť – náhrada nákladov, ktoré vznikli v dôsledku teroristických útokov z 11. septembra 2001; rozhodnutie Komisie N 438/2002 zo 16. októbra 2002, Subvencie správam prístavov na výkon zvrchovaných právomocí.

47

(48)  Rozhodnutie Komisie N 309/2002 z 19. marca 2003, Letecká bezpečnosť – náhrada nákladov, ktoré vznikli v dôsledku teroristických útokov z 11. septembra 2001. Pozri rozhodnutie Komisie zo 7. marca 2007, N 620/2006, Výstavba regionálneho letiska Memmingen – Nemecko (Ú. v. EÚ C 133, 15.6.2007, s. 8).

48

(49)  V článku L6332-2 zákonníka dopravy sa stanovuje, že „letiskovú políciu [...] zabezpečuje [...] predstaviteľ štátu v rámci departmentu“; podľa stanoviska Štátnej rady č. 381.644 z 2. septembra 2008 za plnenie úloh všeobecného záujmu, úloh štátnej správy „naďalej zodpovedá výlučne štát, ktorý na to, aby mal prístup k časti potrebných prostriedkov, môže zaviesť dane, napríklad tzv. letiskovú daň.“ Dvojité financovanie prostredníctvom investičnej pomoci a „letiskovej dane“ je vylúčené.

49

(50)  Rozsudok Všeobecného súdu z 12. mája 2011 v spojených veciach T-267/08 a T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais, EU:T:2011:209, bod 108.

50

(51)  Pokiaľ ide o kvalifikáciu prostriedkov EFRR ako štátnej pomoci, pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci N 514/2006 South Yorkshire digital region broadband project, odôvodnenie 29, a rozhodnutie Komisie vo veci N 44/2010, Development of infrastructure on Krievu Sala for relocation of port activities out of the city center, odôvodnenia 69 až 70.

51

(52)  Rozsudok Súdneho dvora zo 14. februára 1990, Francúzsko/Komisia, C-301/87, EU:C:1990:67, bod 41.

52

(53)  Rozsudok Všeobecného súdu prvého stupňa z 24. marca 2011 v spojených veciach T-443/08 a T-445/08, Freistaat Sachsen a i./Komisia, EU:T:2011:117, bod 107.

53

(54)  Rozsudok Súdneho dvora zo 16. mája 2002 vo veci C-482/99, Francúzsko/Komisia („Stardust Marine“), EU:C:2002:294, bod 69.

54

(55)  Francúzsko ďalej tvrdí, že dotácia udelená zo strany Conseil Général na účely financovania terminálu mp2 predstavuje zlučiteľnú pomoc v zmysle ustanovení Zmluvy.

55

(56)  Rozsudok Všeobecného súdu z 12. decembra 2000 vo veci T-296/97, Alitalia/Komisia, EU:T:2000:289, bod 84. Vec C-303/89, už citovaný, bod 20.

56

(57)  Pozri usmernenia z roku 2005, bod 46.

57

(58)  Pozri rozsudok Súdu prvého stupňa z 21. januára 1999 v spojených veciach T-129/95, T-2/96 a T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke a Lech Stahlwerke/Komisia, EU:T:1999:7, bod 120. Pozri najmä rozsudok Súdneho dvora z 10. júla 1986 vo veci C-40/85, Belgicko/Komisia, EU:C:1986:305, bod 13.

58

(59)  Služby, ktoré poskytla hlavná správa letiskovej správe podľa Francúzska spočívali v plnení úloh týkajúcich sa správy, organizácie, riadenia ľudských zdrojov a právnej expertízy.

59

(60)  Pre podrobné informácie o posudzovacích kritériách ratione temporis usmernení z roku 2005, Komisia odkazuje na body 218 až 222 svojho rozhodnutia o začatí konania.

60

ratione temporis

(61)  Rozhodnutie Komidie z 18. februára 2011 vo veci štátnej pomoci NN 26/2009 – Grécko – Rozšírenie letiska Ioannina, odôvodnenia 69 až 70.

61

(62)  KOM(2006) 819 v konečnom znení.

62

(63)  Akčný plán, bod 7 a rámček na strane 3.

63

(64)  Scenár, ktorý nezahŕňa výstavbu nového terminálu, predstavuje kumulatívny súčet tokov v rámci obdobia vo výške [...]* EUR, zatiaľ čo scenár, ktorý zahŕňa výstavbu terminálu mp2, predstavuje kumulatívny súčet tokov v rámci obdobia vo výške [...]* EUR. Rozdiel medzi dvomi scenármi predstavuje vnútornú mieru návratnosti dosahujúcu [...]* %.

64

(*2)  Obmedzenú dopravu v roku 2006 vysvetľuje neskoré otvorenie (október 2006) terminálu mp2.

*2

(*3)  Celková kapacita: 3,8 milióna cestujúcich.

*3

(*4)  (*) Celková kapacita: 8,6 milióna cestujúcich.

*4

(65)  Komisia uplatňuje rovnaké kritérium zlučiteľnosti na prepravu nákladu, pozri rozhodnutie Komisie SA.30743 (11/C) (ex N 138/10) – Nemecko – Financovanie opatrení v oblasti infraštruktúry na letisku Lipsko/Halle (Ú. v. EÚ C 284, 28.9.2011, s. 6), odôvodnenie 128.

65

(66)  Nariadenie rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o štrukturálnych fondoch (Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s. 1), článok 1.

66

(67)  Dohovor o partnerstve uzavretý 14. mája 2004 medzi letiskom Marseille Provence a Communauté Urbaine de Marseille Métropole Provence poukazuje na prognózy rastu vnútroštátnej prepravy o 5 % ročne a medzinárodnej prepravy o takmer 10 % ročne v rokoch 2003 – 2006.

67

(68)  Vážený priemer.

68

(69)  Pozri poznámku pod čiarou č. 31.

69

(70)  Smernica Komisie 2000/52/ES z 26. júla 2000, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 80/723/EHS o transparentnosti finančných vzťahov medzi členskými štátmi a verejnými podnikmi (Ú. v. ES L 193, 29.7.2000, s. 75).

70

(71)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby (Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114).

71

(72)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby (Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 1).

72

(73)  Rozsudok Súdu prvého stupňa z 12. decembra 1996 vo veci T-358/94, Air France/Komisia, U:T:1996:194, bod 62.

73

(74)  Dohovory uzavreté s Conseil Général 3. októbra 2002, 5. septembra 2003, 19. mája 2005 a s Communauté urbaine de Provence Métropole 14. mája 2004.

74

(75)  Dohovory z 5. septembra 2003 a z 19. mája 2005.

75

(76)  Pozri napríklad preambulu dohovoru z 19. mája 2005.

76

(77)  Pozri rozhodnutie Komisie 2011/60/EÚ a rozhodnutie Komisie 2013/664/EÚ z 25. júla 2012 o opatrení SA.23324 – C 25/07 (ex NN 26/07) – Fínsko Finavia, Airpro a Ryanair na letisku Tampere-Pirkkala (Ú. v. EÚ L 309, 19.11.2013, s. 27).

77

(78)  Pozri správu akvitánskej regionálnej účtovnej komory o CCIPB, ktorá bola prerokovaná 19. októbra 2006 a v ktorej sa konštatuje predovšetkým to, že „spoločnosť AMS je len odnožou spoločnosti Ryanair a riadia ju dvaja vrcholoví manažéri spoločnosti Ryanair“.

78

(79)  List Francúzska z 12. marca 2012, strana 108.

79

(80)  Komisia bude preto uvádzať „Ryanair/AMS“ v ďalšom posúdení s cieľom označiť príjemcu predmetných opatrení.

80

(81)  Alebo opatrení pomoci na vytvorenie nových liniek.

81

(82)  Otvorenie linky, zmena počtu spojení a ich frekvencie atď.

82

(83)  Okrem toho štúdia uskutočnená a posteriori na základe číselných údajov o realizovanej preprave v období rokov 2007 – 2008 a nákladov kontrolovaných spoločnosťou Mazars preukázala, že každý let obsluhovaný spoločnosťou Ryanair, vzhľadom na modulácie sadzieb udelené v prospech spoločnosti a náklady na marketingové služby, vytvára straty pre letisko počas prvých dvoch rokov.

83

posteriori

(84)  Zvýšenie trhového podielu nízkonákladových spoločností z 1,5 % v roku 1992 na 45,94 % v roku 2013.

84

(85)  Až po vydaní rozsudku vo veci „Aéroports de Paris“ (12. decembra 2000) je nutné považovať prevádzku a výstavbu letiskových infraštruktúr za činnosti patriace do rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci (pozri odôvodnenie 228). Pred vydaním tohto rozsudku letiská neboli považované za podniky v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

85

---

| 27.9.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 260/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 260/61

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2016/1699

z 11. januára 2016

o schéme štátnej pomoci týkajúcej sa zdaňovania nadmerného zisku SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) vykonávanej Belgickom

[oznámené pod číslom C(2015) 9837]

(Iba francúzske a holandské znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po výzve zainteresovaných strán na predloženie pripomienok v súlade s uvedenými ustanoveniami (1) a so zreteľom na ich pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Listom z 19. decembra 2013 Komisia požiadala Belgicko o informácie o „systéme udeľovania záväzných daňových stanovísk týkajúcich sa zdaňovania nadmerného zisku“ (ďalej len „režim zdaňovania nadmerného zisku“ alebo „sporný režim“), ktorý sa opiera o článok 185 ods. 2 písm. b) zákona o dani z príjmu 1992 (ďalej len „CIR 92“). Komisia zároveň požiadala o zoznam záväzných daňových stanovísk týkajúcich sa uplatňovania režimu zdaňovania nadmerného zisku. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 19. decembra 2013 Komisia požiadala Belgicko o informácie o „systéme udeľovania záväzných daňových stanovísk týkajúcich sa zdaňovania nadmerného zisku“ (ďalej len „režim zdaňovania nadmerného zisku“ alebo „sporný režim“), ktorý sa opiera o článok 185 ods. 2 písm. b) zákona o dani z príjmu 1992 (ďalej len „CIR 92“). Komisia zároveň požiadala o zoznam záväzných daňových stanovísk týkajúcich sa uplatňovania režimu zdaňovania nadmerného zisku.

| (2) | Listom z 21. januára 2014 Belgicko odpovedalo na otázky uvedené v žiadosti Komisie o informácie. Neposkytlo jej však zoznam záväzných stanovísk, pričom objasnilo, že na dodanie takéhoto zoznamu treba viac času. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 21. januára 2014 Belgicko odpovedalo na otázky uvedené v žiadosti Komisie o informácie. Neposkytlo jej však zoznam záväzných stanovísk, pričom objasnilo, že na dodanie takéhoto zoznamu treba viac času.

| (3) | Dňa 21. februára 2014 Komisia poslala dodatočné otázky a opätovne požiadala o zoznam záväzných stanovísk. Pokiaľ ide o záväzné stanoviská vydané v rokoch 2004, 2007, 2010 a 2013 na základe sporného režimu, Komisia zároveň požiadala o plné znenie týchto stanovísk, ako aj žiadosti o ich udelenie, prílohy a prípadne akúkoľvek následnú korešpondenciu súvisiacu s týmito žiadosťami. |
| --- | --- |

(3)

Dňa 21. februára 2014 Komisia poslala dodatočné otázky a opätovne požiadala o zoznam záväzných stanovísk. Pokiaľ ide o záväzné stanoviská vydané v rokoch 2004, 2007, 2010 a 2013 na základe sporného režimu, Komisia zároveň požiadala o plné znenie týchto stanovísk, ako aj žiadosti o ich udelenie, prílohy a prípadne akúkoľvek následnú korešpondenciu súvisiacu s týmito žiadosťami.

| (4) | Dňa 18. marca 2014 Belgicko odpovedalo na dodatočné otázky Komisie, pričom jej predložilo požadované záväzné stanoviská vrátane žiadostí, príloh a následnej korešpondencie súvisiacej s udelením týchto stanovísk. |
| --- | --- |

(4)

Dňa 18. marca 2014 Belgicko odpovedalo na dodatočné otázky Komisie, pričom jej predložilo požadované záväzné stanoviská vrátane žiadostí, príloh a následnej korešpondencie súvisiacej s udelením týchto stanovísk.

| (5) | Listom z 28. júla 2014 Komisia oznámila, že oslobodenie nadmerného zisku od dane by mohlo predstavovať štátnu pomoc, ktorá nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Zároveň požiadala o dodatočné informácie v súvislosti s viacerými konkrétnymi stanoviskami. Listami z 1. septembra a zo 4. novembra 2014 Belgicko odpovedalo na žiadosť z 28. júla 2014. |
| --- | --- |

(5)

Listom z 28. júla 2014 Komisia oznámila, že oslobodenie nadmerného zisku od dane by mohlo predstavovať štátnu pomoc, ktorá nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Zároveň požiadala o dodatočné informácie v súvislosti s viacerými konkrétnymi stanoviskami. Listami z 1. septembra a zo 4. novembra 2014 Belgicko odpovedalo na žiadosť z 28. júla 2014.

| (6) | Zasadnutie medzi útvarmi Komisie a belgickými orgánmi sa uskutočnilo 25. septembra 2014. |
| --- | --- |

(6)

Zasadnutie medzi útvarmi Komisie a belgickými orgánmi sa uskutočnilo 25. septembra 2014.

| (7) | Listom z 3. februára 2015 Komisia informovala Belgicko o svojom rozhodnutí začať v súvislosti s oslobodením nadmerného zisku od dane formálne vyšetrovacie konanie stanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). |
| --- | --- |

(7)

Listom z 3. februára 2015 Komisia informovala Belgicko o svojom rozhodnutí začať v súvislosti s oslobodením nadmerného zisku od dane formálne vyšetrovacie konanie stanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“).

| (8) | V nadväznosti na žiadosť o predĺženie lehoty 29. mája 2015 Belgicko vyjadrilo svoje pripomienky týkajúce sa rozhodnutia o začatí konania. |
| --- | --- |

(8)

V nadväznosti na žiadosť o predĺženie lehoty 29. mája 2015 Belgicko vyjadrilo svoje pripomienky týkajúce sa rozhodnutia o začatí konania.

| (9) | Rozhodnutie o začatí formálneho vyšetrovacieho konania (ďalej len„rozhodnutie o začatí konania“) bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (2)5. júna 2015. V rámci tohto rozhodnutia Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tomuto opatreniu. |
| --- | --- |

(9)

Rozhodnutie o začatí formálneho vyšetrovacieho konania (ďalej len„rozhodnutie o začatí konania“) bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (2)5. júna 2015. V rámci tohto rozhodnutia Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tomuto opatreniu.

Úradnom vestníku Európskej únie

2

| (10) | V dňoch 1. júla a 2. júla 2015 zainteresované strany predložili svoje pripomienky týkajúce sa rozhodnutia o začatí konania, ktoré boli zaslané belgickým orgánom. Dňa 14. septembra 2015 Belgicko informovalo Komisiu, že sa k týmto pripomienkam nechce vyjadriť. |
| --- | --- |

(10)

V dňoch 1. júla a 2. júla 2015 zainteresované strany predložili svoje pripomienky týkajúce sa rozhodnutia o začatí konania, ktoré boli zaslané belgickým orgánom. Dňa 14. septembra 2015 Belgicko informovalo Komisiu, že sa k týmto pripomienkam nechce vyjadriť.

| (11) | Listom zo 16. septembra 2015 Komisia požiadala Belgicko, aby doložilo niektoré tvrdenia uvedené vo svojich písomných pripomienkach z 29. mája 2015 týkajúcich sa rozhodnutia o začatí konania. Belgicko odpovedalo na túto žiadosť listom zo 16. októbra 2015. |
| --- | --- |

(11)

Listom zo 16. septembra 2015 Komisia požiadala Belgicko, aby doložilo niektoré tvrdenia uvedené vo svojich písomných pripomienkach z 29. mája 2015 týkajúcich sa rozhodnutia o začatí konania. Belgicko odpovedalo na túto žiadosť listom zo 16. októbra 2015.

| (12) | V dňoch 20. októbra a 7. decembra 2015 sa konali stretnutia útvarov Komisie s belgickými orgánmi. |
| --- | --- |

(12)

V dňoch 20. októbra a 7. decembra 2015 sa konali stretnutia útvarov Komisie s belgickými orgánmi.

2.   OPIS SPORNÉHO REŽIMU

OPIS SPORNÉHO REŽIMU

2.1.   Režim zdanenia nadmerného zisku

Režim zdanenia nadmerného zisku

| (13) | Režim zdanenia nadmerného zisku umožňuje belgickým spoločnostiam-rezidentom, ktoré sú súčasťou nadnárodnej skupiny, a stálym belgickým prevádzkárňam zahraničných spoločností-rezidentov, ktoré sú súčasťou nadnárodnej skupiny (ďalej len „belgické subjekty skupiny“), znížiť ich základ dane v Belgicku prostredníctvom odpočítania ich „nadmerného zisku“ zo zisku, ktorý skutočne zaznamenali. Tento nadmerný zisk sa určí odhadom hypotetického priemerného zisku, ktorý by samostatný podnik (3) vykonávajúci porovnateľné činnosti mohol dosiahnuť v porovnateľnej situácii a odpočítaním tejto sumy zo skutočne zaznamenaného zisku zo strany belgického subjektu príslušnej skupiny. Na to, aby bolo možné využiť takéto oslobodenie nadmerného zisku od dane, je potrebné, aby belgický daňový orgán „Service des Décisions Anticipées“ prijal záväzné stanovisko. |
| --- | --- |

(13)

Režim zdanenia nadmerného zisku umožňuje belgickým spoločnostiam-rezidentom, ktoré sú súčasťou nadnárodnej skupiny, a stálym belgickým prevádzkárňam zahraničných spoločností-rezidentov, ktoré sú súčasťou nadnárodnej skupiny (ďalej len „belgické subjekty skupiny“), znížiť ich základ dane v Belgicku prostredníctvom odpočítania ich „nadmerného zisku“ zo zisku, ktorý skutočne zaznamenali. Tento nadmerný zisk sa určí odhadom hypotetického priemerného zisku, ktorý by samostatný podnik (3) vykonávajúci porovnateľné činnosti mohol dosiahnuť v porovnateľnej situácii a odpočítaním tejto sumy zo skutočne zaznamenaného zisku zo strany belgického subjektu príslušnej skupiny. Na to, aby bolo možné využiť takéto oslobodenie nadmerného zisku od dane, je potrebné, aby belgický daňový orgán „Service des Décisions Anticipées“ prijal záväzné stanovisko.

3

| (14) | Podľa belgických orgánov (4) sa oslobodenie nadmerného zisku od dane odôvodňuje vôľou zaručiť, aby bol belgickému subjektu skupiny zdanený výlučne zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu, pričom má možnosť vyňať zo svojho základu dane zaznamenaný zisk, ktorý prevyšuje daný zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu, a to z dôvodu synergií, úspor z rozsahu a iných výhod vyplývajúcich z jeho účasti v rámci nadnárodnej skupiny, ktoré by neexistovali v prípade porovnateľného samostatného podniku. |
| --- | --- |

(14)

Podľa belgických orgánov (4) sa oslobodenie nadmerného zisku od dane odôvodňuje vôľou zaručiť, aby bol belgickému subjektu skupiny zdanený výlučne zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu, pričom má možnosť vyňať zo svojho základu dane zaznamenaný zisk, ktorý prevyšuje daný zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu, a to z dôvodu synergií, úspor z rozsahu a iných výhod vyplývajúcich z jeho účasti v rámci nadnárodnej skupiny, ktoré by neexistovali v prípade porovnateľného samostatného podniku.

4

| (15) | Podľa belgických orgánov (5) sa výška nadmerného zisku oslobodeného od dane na základe režimu zdaňovania nadmerného zisku určuje uplatnením dvojfázového prístupu:






  — | Po prvé, nezávislé trhové ceny uplatňované pri transakciách medzi belgickým subjektom skupiny a spoločnosťami, s ktorými je prepojený, sa stanovujú na základe správy o transferovom oceňovaní poskytnutej daňovníkom. Keďže belgický subjekt skupiny sa považuje za „hlavného podnikateľa“ v rámci tohto vzťahu, pripíše sa mu reziduálny zisk vyplývajúci z týchto transakcií. |
| --- | --- | --- |

(15)

Podľa belgických orgánov (5) sa výška nadmerného zisku oslobodeného od dane na základe režimu zdaňovania nadmerného zisku určuje uplatnením dvojfázového prístupu:

5

—

Po prvé, nezávislé trhové ceny uplatňované pri transakciách medzi belgickým subjektom skupiny a spoločnosťami, s ktorými je prepojený, sa stanovujú na základe správy o transferovom oceňovaní poskytnutej daňovníkom. Keďže belgický subjekt skupiny sa považuje za „hlavného podnikateľa“ v rámci tohto vzťahu, pripíše sa mu reziduálny zisk vyplývajúci z týchto transakcií.

| — | Po druhé, podľa Belgicka sa reziduálny zisk nemusí považovať za zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu zo strany belgického subjektu skupiny, lebo môže prevýšiť zisk, ktorý by dosiahol porovnateľný samostatný podnik v porovnateľnej situácii, v ktorej funguje subjekt bez toho, aby bol súčasťou nadnárodnej skupiny. V dôsledku toho sa tento „nadmerný zisk“ stanoví na základe druhej správy predloženej daňovníkom v rámci žiadosti o udelenie záväzného stanoviska, ktorú predložil na základe sporného režimu, a oslobodí sa od dane. |
| --- | --- |

—

Po druhé, podľa Belgicka sa reziduálny zisk nemusí považovať za zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu zo strany belgického subjektu skupiny, lebo môže prevýšiť zisk, ktorý by dosiahol porovnateľný samostatný podnik v porovnateľnej situácii, v ktorej funguje subjekt bez toho, aby bol súčasťou nadnárodnej skupiny. V dôsledku toho sa tento „nadmerný zisk“ stanoví na základe druhej správy predloženej daňovníkom v rámci žiadosti o udelenie záväzného stanoviska, ktorú predložil na základe sporného režimu, a oslobodí sa od dane.

| (16) | Belgicko tvrdí, že v správach poskytnutých počas týchto dvoch fáz sa uplatňujú najprimeranejšie metódy transferového oceňovania OECD. Poskytnuté informácie poukazujú na to, že metóda použitá v rámci druhej fázy predstavuje metódu čistého obchodného rozpätia. Cieľom využitia uvedenej metódy v tomto kontexte je dospieť k odhadu ziskovosti subjektu, ktorý je súčasťou nadnárodnej skupiny, a porovnať ju so ziskami porovnateľných nezávislých (samostatných) podnikov (6) vykonávajúcich podobné činnosti. Prostredníctvom metódy čistého obchodného rozpätia možno odhadnúť zisk, ktorý by nezávislý podnik mohol dosiahnuť z činnosti, ako napríklad predaj tovaru. Zvolí sa pritom primeraný základ, ako napríklad náklady, obrat alebo investície do fixného kapitálu (podľa vykonávaných funkcií, znášaných rizík a zrealizovaných aktív), a uplatní sa pomer zisku („ukazovateľ úrovne zisku“) odrážajúci zisk zaznamenaný na tomto základe v prípade porovnateľných nezávislých podnikov. |
| --- | --- |

(16)

Belgicko tvrdí, že v správach poskytnutých počas týchto dvoch fáz sa uplatňujú najprimeranejšie metódy transferového oceňovania OECD. Poskytnuté informácie poukazujú na to, že metóda použitá v rámci druhej fázy predstavuje metódu čistého obchodného rozpätia. Cieľom využitia uvedenej metódy v tomto kontexte je dospieť k odhadu ziskovosti subjektu, ktorý je súčasťou nadnárodnej skupiny, a porovnať ju so ziskami porovnateľných nezávislých (samostatných) podnikov (6) vykonávajúcich podobné činnosti. Prostredníctvom metódy čistého obchodného rozpätia možno odhadnúť zisk, ktorý by nezávislý podnik mohol dosiahnuť z činnosti, ako napríklad predaj tovaru. Zvolí sa pritom primeraný základ, ako napríklad náklady, obrat alebo investície do fixného kapitálu (podľa vykonávaných funkcií, znášaných rizík a zrealizovaných aktív), a uplatní sa pomer zisku („ukazovateľ úrovne zisku“) odrážajúci zisk zaznamenaný na tomto základe v prípade porovnateľných nezávislých podnikov.

6

| (17) | Metóda čistého obchodného rozpätia umožňuje vypočítať hypotetický priemerný zisk belgického subjektu skupiny na základe štúdie, v ktorej sa stanovilo porovnanie medzi týmto subjektom a porovnateľnými samostatnými podnikmi (7). Hypotetický priemerný zisk sa stanovuje ako hodnota v medzikvartilovom rozpätí ukazovateľa úrovne zisku, ktorý sa uplatňuje pri všetkých porovnateľných samostatných podnikoch (8), ktorých priemer sa počíta za určité obdobie (spravidla za päť rokov). Belgicko považuje tento hypotetický priemerný zisk za zisk, ktorý by belgický subjekt skupiny dosiahol, keby bol samostatným podnikom a nie subjektom patriacim do nadnárodnej skupiny. Na účely tohto rozhodnutia sa zisk označuje pojmom „upravený zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu“. |
| --- | --- |

(17)

Metóda čistého obchodného rozpätia umožňuje vypočítať hypotetický priemerný zisk belgického subjektu skupiny na základe štúdie, v ktorej sa stanovilo porovnanie medzi týmto subjektom a porovnateľnými samostatnými podnikmi (7). Hypotetický priemerný zisk sa stanovuje ako hodnota v medzikvartilovom rozpätí ukazovateľa úrovne zisku, ktorý sa uplatňuje pri všetkých porovnateľných samostatných podnikoch (8), ktorých priemer sa počíta za určité obdobie (spravidla za päť rokov). Belgicko považuje tento hypotetický priemerný zisk za zisk, ktorý by belgický subjekt skupiny dosiahol, keby bol samostatným podnikom a nie subjektom patriacim do nadnárodnej skupiny. Na účely tohto rozhodnutia sa zisk označuje pojmom „upravený zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu“.

7

8

| (18) | Výška nadmerného zisku, ktorý sa má oslobodiť od dane, sa ďalej počíta ako rozdiel medzi odhadovaným ziskom, ktorý belgický subjekt skupiny dosiahne v súlade s princípom nezávislého vzťahu v rámci prvej fázy (priemer vypočítaný za určité obdobie) a „upraveným ziskom dosiahnutým v súlade s princípom nezávislého vzťahu“ v rámci druhej fázy (takisto priemer vypočítaný za to isté obdobie). Tento rozdiel sa vyjadruje ako percentuálny podiel oslobodenia výsledku hospodárenia pred zdanením (EBIT (9) alebo PBT (10)) s cieľom dosiahnuť priemerný percentuálny podiel nadmerného zisku za konkrétne obdobie. Tento percentuálny podiel predstavuje zníženie základu dane, ktorý sa prijal a uplatňoval na základe sporného režimu v súvislosti so skutočne zaznamenaným ziskom zo strany belgického subjektu skupiny, a to počas piatich rokov, v rámci ktorých je belgická finančná správa viazaná záväzným stanoviskom. |
| --- | --- |

(18)

Výška nadmerného zisku, ktorý sa má oslobodiť od dane, sa ďalej počíta ako rozdiel medzi odhadovaným ziskom, ktorý belgický subjekt skupiny dosiahne v súlade s princípom nezávislého vzťahu v rámci prvej fázy (priemer vypočítaný za určité obdobie) a „upraveným ziskom dosiahnutým v súlade s princípom nezávislého vzťahu“ v rámci druhej fázy (takisto priemer vypočítaný za to isté obdobie). Tento rozdiel sa vyjadruje ako percentuálny podiel oslobodenia výsledku hospodárenia pred zdanením (EBIT (9) alebo PBT (10)) s cieľom dosiahnuť priemerný percentuálny podiel nadmerného zisku za konkrétne obdobie. Tento percentuálny podiel predstavuje zníženie základu dane, ktorý sa prijal a uplatňoval na základe sporného režimu v súvislosti so skutočne zaznamenaným ziskom zo strany belgického subjektu skupiny, a to počas piatich rokov, v rámci ktorých je belgická finančná správa viazaná záväzným stanoviskom.

9

10

| (19) | Belgické orgány uvádzajú, že očakávané obchodné výsledky subjektov využívajúcich sporný režim sa hodnotia na základe zisku, ktorý skutočne zaznamenali po období troch rokov. Dohodnutý percentuálny podiel sa neskôr môže prípadne upraviť v rámci tohto hodnotenia. Nič však nenaznačuje, že by sa v rámci takéhoto hodnotenia upravil percentuálny podiel dohodnutého zníženia v prípadoch skúmaných Komisiou. |
| --- | --- |

(19)

Belgické orgány uvádzajú, že očakávané obchodné výsledky subjektov využívajúcich sporný režim sa hodnotia na základe zisku, ktorý skutočne zaznamenali po období troch rokov. Dohodnutý percentuálny podiel sa neskôr môže prípadne upraviť v rámci tohto hodnotenia. Nič však nenaznačuje, že by sa v rámci takéhoto hodnotenia upravil percentuálny podiel dohodnutého zníženia v prípadoch skúmaných Komisiou.

| (20) | Na základe článku 185 ods. 2 CIR 92 je udelenie záväzného stanoviska podmienkou na to, aby bolo možné využiť oslobodenie nadmerného zisku od dane. Týmto ustanovením sa zároveň obmedzuje udelenie tohto stanoviska subjektom, ktoré sú súčasťou nadnárodnej skupiny prepojených podnikov v rámci ich cezhraničných vzťahov. Okrem toho podľa belgického zákona z 24. decembra 2002 (11) možno vydať záväzné stanoviská len v nových situáciách (12). |
| --- | --- |

(20)

Na základe článku 185 ods. 2 CIR 92 je udelenie záväzného stanoviska podmienkou na to, aby bolo možné využiť oslobodenie nadmerného zisku od dane. Týmto ustanovením sa zároveň obmedzuje udelenie tohto stanoviska subjektom, ktoré sú súčasťou nadnárodnej skupiny prepojených podnikov v rámci ich cezhraničných vzťahov. Okrem toho podľa belgického zákona z 24. decembra 2002 (11) možno vydať záväzné stanoviská len v nových situáciách (12).

11

12

| (21) | Vzhľadom na to, že záväzné stanovisko je potrebné na to, aby bolo možné využiť oslobodenie nadmerného zisku od dane a že takéto stanovisko možno udeliť len v prípade zisku vyplývajúceho z novej situácie, výhoda, ktorá by nadnárodnej skupine mohla zo sporného režimu vyplynúť, závisí od relokalizácie alebo zvýšenia počtu jej činností v Belgicku a je primeraná dôležitosti nových činností a nových ziskov dosiahnutých v danej krajine. Záväzné stanoviská, ktoré boli udelené v rámci sporného režimu a preskúmané Komisiou, sa naďalej týkajú zmien organizačnej štruktúry nadnárodnej skupiny. V tomto kontexte sa prostredníctvom základných prvkov vymedzených v žiadostiach o záväzné stanoviská zdôrazňuje plánovaná relokalizácia činností do Belgicka, nové plánované investície a vytváranie pracovných miest v krajine. |
| --- | --- |

(21)

Vzhľadom na to, že záväzné stanovisko je potrebné na to, aby bolo možné využiť oslobodenie nadmerného zisku od dane a že takéto stanovisko možno udeliť len v prípade zisku vyplývajúceho z novej situácie, výhoda, ktorá by nadnárodnej skupine mohla zo sporného režimu vyplynúť, závisí od relokalizácie alebo zvýšenia počtu jej činností v Belgicku a je primeraná dôležitosti nových činností a nových ziskov dosiahnutých v danej krajine. Záväzné stanoviská, ktoré boli udelené v rámci sporného režimu a preskúmané Komisiou, sa naďalej týkajú zmien organizačnej štruktúry nadnárodnej skupiny. V tomto kontexte sa prostredníctvom základných prvkov vymedzených v žiadostiach o záväzné stanoviská zdôrazňuje plánovaná relokalizácia činností do Belgicka, nové plánované investície a vytváranie pracovných miest v krajine.

| (22) | Súhrnne možno uviesť, že belgické subjekty skupiny, ktorým bolo udelené záväzné stanovisko na základe sporného režimu, môžu každý rok pristúpiť podľa článku 185 ods. 2 písm. b) CIR 92 k proaktívnemu zníženiu základu dane v rámci dane z príjmov právnických osôb, pričom odpočítajú údajný „nadmerný zisk“ zo skutočne zaznamenaného zisku. Belgické orgány sa tak domnievajú, že tento nadmerný zisk by sa nemal pripísať belgickému subjektu skupiny, a mal by sa teda vyňať z jeho základu dane v Belgicku v súlade s článkom 185 ods. 2 písm. b) CIR 92. V dôsledku toho belgický subjekt skupiny, ktorý využíva oslobodenie nadmerného zisku od dane, podlieha zdaneniu sumy zodpovedajúcej rozdielu medzi jeho skutočne zaznamenaným ziskom a jeho „nadmerným ziskom“. |
| --- | --- |

(22)

Súhrnne možno uviesť, že belgické subjekty skupiny, ktorým bolo udelené záväzné stanovisko na základe sporného režimu, môžu každý rok pristúpiť podľa článku 185 ods. 2 písm. b) CIR 92 k proaktívnemu zníženiu základu dane v rámci dane z príjmov právnických osôb, pričom odpočítajú údajný „nadmerný zisk“ zo skutočne zaznamenaného zisku. Belgické orgány sa tak domnievajú, že tento nadmerný zisk by sa nemal pripísať belgickému subjektu skupiny, a mal by sa teda vyňať z jeho základu dane v Belgicku v súlade s článkom 185 ods. 2 písm. b) CIR 92. V dôsledku toho belgický subjekt skupiny, ktorý využíva oslobodenie nadmerného zisku od dane, podlieha zdaneniu sumy zodpovedajúcej rozdielu medzi jeho skutočne zaznamenaným ziskom a jeho „nadmerným ziskom“.

2.2.   Uplatniteľný legislatívny a regulačný rámec

Uplatniteľný legislatívny a regulačný rámec

2.2.1.   Zdaňovanie príjmov na základe systému zdaňovania príjmov právnických osôb v Belgicku

Zdaňovanie príjmov na základe systému zdaňovania príjmov právnických osôb v Belgicku

| (23) | V CIR 92 sa stanovujú pravidlá zdaňovania príjmov uplatňované v Belgicku. V článku 1 sa vymedzujú štyri kategórie daní z príjmu, ktoré pokrývajú dane z príjmov fyzických osôb (hlava II: články 3 až 178), spoločností-rezidentov (hlava III: články 179 až 219), iných právnických osôb (hlava IV: články 220 až 226) a daňovníkov-nerezidentov – fyzických osôb, podnikov, iných právnických osôb (hlava V: články 227 až 248/3). |
| --- | --- |

(23)

V CIR 92 sa stanovujú pravidlá zdaňovania príjmov uplatňované v Belgicku. V článku 1 sa vymedzujú štyri kategórie daní z príjmu, ktoré pokrývajú dane z príjmov fyzických osôb (hlava II: články 3 až 178), spoločností-rezidentov (hlava III: články 179 až 219), iných právnických osôb (hlava IV: články 220 až 226) a daňovníkov-nerezidentov – fyzických osôb, podnikov, iných právnických osôb (hlava V: články 227 až 248/3).

| (24) | V článku 183 CIR 92 sa stanovuje, že príjmy zdanené v súlade s ustanoveniami hlavy III (spoločnosti-rezidenti) sú rovnakého typu ako príjmy zdanené podľa ustanovení hlavy II (právnické osoby) a že daňový základ sa stanovuje na základe pravidiel uplatniteľných na zisky. V článku 24 CIR 92 sa spresňuje, že zdaniteľné príjmy priemyselných, obchodných a poľnohospodárskych podnikov zahŕňajú všetky príjmy vyplývajúce z podnikateľských činností, ako napríklad zisky zo „všetkých operácií spracovaných zariadeniami týchto podnikov alebo prostredníctvom nich“ a z „každého zvýšenia hodnoty aktív [...] a z každého zníženia hodnoty pasív [...], pokiaľ sa tieto zisky alebo straty zrealizovali alebo vyjadrili v účtovníctve alebo ročnej účtovnej závierke“. |
| --- | --- |

(24)

V článku 183 CIR 92 sa stanovuje, že príjmy zdanené v súlade s ustanoveniami hlavy III (spoločnosti-rezidenti) sú rovnakého typu ako príjmy zdanené podľa ustanovení hlavy II (právnické osoby) a že daňový základ sa stanovuje na základe pravidiel uplatniteľných na zisky. V článku 24 CIR 92 sa spresňuje, že zdaniteľné príjmy priemyselných, obchodných a poľnohospodárskych podnikov zahŕňajú všetky príjmy vyplývajúce z podnikateľských činností, ako napríklad zisky zo „všetkých operácií spracovaných zariadeniami týchto podnikov alebo prostredníctvom nich“ a z „každého zvýšenia hodnoty aktív [...] a z každého zníženia hodnoty pasív [...], pokiaľ sa tieto zisky alebo straty zrealizovali alebo vyjadrili v účtovníctve alebo ročnej účtovnej závierke“.

všetkých operácií spracovaných zariadeniami týchto podnikov alebo prostredníctvom nich

každého zvýšenia hodnoty aktív [...] a z každého zníženia hodnoty pasív [...], pokiaľ sa tieto zisky alebo straty zrealizovali alebo vyjadrili v účtovníctve alebo ročnej účtovnej závierke

| (25) | V článku 185 ods. 1 CIR 92 sa stanovuje, že spoločnosti podliehajú zdaneniu celkovej výšky zisku pred rozdelením. V spojení s článkami 1, 24 a 183 CIR 92 sa v tomto ustanovení uvádza, že zdaniteľný zisk musí podľa belgických daňových predpisov zahŕňať aspoň celkovú výšku zisku zaznamenaného na účtoch daňovníka bez ohľadu na to, že ide o východiskovú sumu, ktorá môže podliehať prípadným neskorším úpravám smerom nahor alebo nadol. |
| --- | --- |

(25)

V článku 185 ods. 1 CIR 92 sa stanovuje, že spoločnosti podliehajú zdaneniu celkovej výšky zisku pred rozdelením. V spojení s článkami 1, 24 a 183 CIR 92 sa v tomto ustanovení uvádza, že zdaniteľný zisk musí podľa belgických daňových predpisov zahŕňať aspoň celkovú výšku zisku zaznamenaného na účtoch daňovníka bez ohľadu na to, že ide o východiskovú sumu, ktorá môže podliehať prípadným neskorším úpravám smerom nahor alebo nadol.

| (26) | Základ dane v rámci belgickej dane z príjmu sa stanovuje na základe skutočne zaznamenaného zisku na účtoch daňovníka, ktorý predstavuje východiskový bod. Na účely stanovenia základu dane je možné uplatniť určitý počet pozitívnych úprav (ako napr. neoprávnené náklady) alebo negatívnych úprav (ako napr. čiastočné oslobodenie od dane určitých vyplatených dividend, odpočet strát z predchádzajúceho obdobia, daňové stimuly). Pri každej z týchto operácií musia daňovníci finančnej správe poskytnúť informácie prostredníctvom svojho daňového priznania (formulár 275.1) a musia byť schopní predložiť doklady odôvodňujúce takéto úpravy. |
| --- | --- |

(26)

Základ dane v rámci belgickej dane z príjmu sa stanovuje na základe skutočne zaznamenaného zisku na účtoch daňovníka, ktorý predstavuje východiskový bod. Na účely stanovenia základu dane je možné uplatniť určitý počet pozitívnych úprav (ako napr. neoprávnené náklady) alebo negatívnych úprav (ako napr. čiastočné oslobodenie od dane určitých vyplatených dividend, odpočet strát z predchádzajúceho obdobia, daňové stimuly). Pri každej z týchto operácií musia daňovníci finančnej správe poskytnúť informácie prostredníctvom svojho daňového priznania (formulár 275.1) a musia byť schopní predložiť doklady odôvodňujúce takéto úpravy.

| (27) | Keďže belgické daňové predpisy umožňujú trvalé oslobodenie od dane časti zisku, ktorý je skutočne zaznamenaný na účtoch daňovníka ako rezerva, úpravu možno uskutočniť počas prvého výpočtu základu dane prostredníctvom „zvýšenia pôvodného stavu rezervy“. |
| --- | --- |

(27)

Keďže belgické daňové predpisy umožňujú trvalé oslobodenie od dane časti zisku, ktorý je skutočne zaznamenaný na účtoch daňovníka ako rezerva, úpravu možno uskutočniť počas prvého výpočtu základu dane prostredníctvom „zvýšenia pôvodného stavu rezervy“.

| (28) | V dôsledku toho, zatiaľ čo základ dane nie vždy nevyhnutne zodpovedá čistému zisku, ktorý bol skutočne zaznamenaný v ročnom zúčtovaní daňovníka, a vzhľadom na úpravy tohto základu uskutočnené na daňové účely, stanovenie základu musí v každom prípade vychádzať z číselných údajov skutočne zaznamenaných na účtoch, ktoré predstavujú východiskový bod. Pri stanovení základu dane sa napríklad najskôr vypočíta čisté zvýšenie alebo zníženie zdaniteľných rezerv (zisk/strata za daný rok, zisk/strata z predchádzajúceho obdobia, iné zisky zahrnuté v rezerve) v rámci zdaňovacieho obdobia. V prípadoch odôvodnených v súlade s daňovými právnymi predpismi alebo po daňovej kontrole môžu byť údaje zaznamenané na účtoch daňovníka alebo uvedené v jeho daňovom priznaní predmetom úprav alebo opráv. |
| --- | --- |

(28)

V dôsledku toho, zatiaľ čo základ dane nie vždy nevyhnutne zodpovedá čistému zisku, ktorý bol skutočne zaznamenaný v ročnom zúčtovaní daňovníka, a vzhľadom na úpravy tohto základu uskutočnené na daňové účely, stanovenie základu musí v každom prípade vychádzať z číselných údajov skutočne zaznamenaných na účtoch, ktoré predstavujú východiskový bod. Pri stanovení základu dane sa napríklad najskôr vypočíta čisté zvýšenie alebo zníženie zdaniteľných rezerv (zisk/strata za daný rok, zisk/strata z predchádzajúceho obdobia, iné zisky zahrnuté v rezerve) v rámci zdaňovacieho obdobia. V prípadoch odôvodnených v súlade s daňovými právnymi predpismi alebo po daňovej kontrole môžu byť údaje zaznamenané na účtoch daňovníka alebo uvedené v jeho daňovom priznaní predmetom úprav alebo opráv.

2.2.2.   Zákon z 21. júna 2004, ktorým sa mení CIR 92

Zákon z 21. júna 2004, ktorým sa mení CIR 92

| (29) | Zákonom z 21. júna 2004 (13) Belgicko zaviedlo nové ustanovenia v oblasti daní, ktoré sa týkajú cezhraničných transakcií subjektov prepojených v rámci nadnárodnej skupiny. Do článku 185 CIR 92 sa najmä pridal druhý odsek s cieľom transponovať do belgických daňových právnych predpisov princíp „nezávislého vzťahu“ uznaný na medzinárodnej úrovni na účely transferového oceňovania (14). V článku 185 ods. 2 CIR 92 sa uvádza:

  „[...], v prípade dvoch spoločností, ktoré sú súčasťou nadnárodnej skupiny prepojených spoločností, a pokiaľ ide o ich vzájomné cezhraničné vzťahy:






  a) | ak sú obidve spoločnosti vo svojich obchodných alebo finančných vzťahoch viazané dohodnutými alebo uloženými podmienkami, ktoré sa líšia od podmienok, ktoré boli dohodnuté medzi nezávislými spoločnosťami, možno zisky, ktoré by pri neexistencii týchto podmienok boli dosiahnuté jednou z týchto spoločností, ale z dôvodu týchto podmienok ich nebolo možné dosiahnuť, zahrnúť do ziskov tejto spoločnosti; |
| --- | --- | --- |

(29)

Zákonom z 21. júna 2004 (13) Belgicko zaviedlo nové ustanovenia v oblasti daní, ktoré sa týkajú cezhraničných transakcií subjektov prepojených v rámci nadnárodnej skupiny. Do článku 185 CIR 92 sa najmä pridal druhý odsek s cieľom transponovať do belgických daňových právnych predpisov princíp „nezávislého vzťahu“ uznaný na medzinárodnej úrovni na účely transferového oceňovania (14). V článku 185 ods. 2 CIR 92 sa uvádza:

13

14

„[...], v prípade dvoch spoločností, ktoré sú súčasťou nadnárodnej skupiny prepojených spoločností, a pokiaľ ide o ich vzájomné cezhraničné vzťahy:

a)

ak sú obidve spoločnosti vo svojich obchodných alebo finančných vzťahoch viazané dohodnutými alebo uloženými podmienkami, ktoré sa líšia od podmienok, ktoré boli dohodnuté medzi nezávislými spoločnosťami, možno zisky, ktoré by pri neexistencii týchto podmienok boli dosiahnuté jednou z týchto spoločností, ale z dôvodu týchto podmienok ich nebolo možné dosiahnuť, zahrnúť do ziskov tejto spoločnosti;

| b) | ak sú v ziskoch jednej spoločnosti zahrnuté zisky, ktoré sú zároveň zahrnuté v ziskoch inej spoločnosti, a ak ide o zisky, ktoré by táto iná spoločnosť dosiahla, keby boli podmienky dohodnuté medzi obidvomi spoločnosťami zhodné s podmienkami, ktoré boli dohodnuté medzi nezávislými spoločnosťami, zisky prvej spoločnosti sa upravia primeraným spôsobom. |
| --- | --- |

b)

ak sú v ziskoch jednej spoločnosti zahrnuté zisky, ktoré sú zároveň zahrnuté v ziskoch inej spoločnosti, a ak ide o zisky, ktoré by táto iná spoločnosť dosiahla, keby boli podmienky dohodnuté medzi obidvomi spoločnosťami zhodné s podmienkami, ktoré boli dohodnuté medzi nezávislými spoločnosťami, zisky prvej spoločnosti sa upravia primeraným spôsobom.

Prvý pododsek sa uplatňuje prostredníctvom záväzného stanoviska bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie dohovoru o zamedzení dvojitého zdanenia.“

| (30) | Aj keď má odlišné znenie, článok 185 ods. 2 CIR 92 je podobný článku 9 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní príjmov a majetku, ktorý predstavuje právny základ pre úpravy transferových cien vo väčšine zmlúv uzavretých medzi dvomi jurisdikciami na účely zamedzenia dvojitému zdaňovaniu príjmov, ktoré vznikli rezidentovi jednej z príslušných jurisdikcií (ďalej len „zmluva o zamedzení dvojitého zdanenia“). |
| --- | --- |

(30)

Aj keď má odlišné znenie, článok 185 ods. 2 CIR 92 je podobný článku 9 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní príjmov a majetku, ktorý predstavuje právny základ pre úpravy transferových cien vo väčšine zmlúv uzavretých medzi dvomi jurisdikciami na účely zamedzenia dvojitému zdaňovaniu príjmov, ktoré vznikli rezidentovi jednej z príslušných jurisdikcií (ďalej len „zmluva o zamedzení dvojitého zdanenia“).

| (31) | V súlade s posledným pododsekom článku 185 ods. 2 CIR 92 pozitívna úprava uvedená v písmene a) a negatívna úprava uvedená v písmene b) sú predmetom konania o povinnom predbežnom povolení, na základe ktorého sa udelí záväzné stanovisko. Prípady, v rámci ktorých úprava vyplýva z uplatňovania Dohovoru o zamedzení dvojitého zdanenia v súvislosti s úpravou ziskov združených podnikov (ďalej len „arbitrážny dohovor EÚ“) (15) alebo zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia, predstavujú jediné výnimky z tohto pravidla. |
| --- | --- |

(31)

V súlade s posledným pododsekom článku 185 ods. 2 CIR 92 pozitívna úprava uvedená v písmene a) a negatívna úprava uvedená v písmene b) sú predmetom konania o povinnom predbežnom povolení, na základe ktorého sa udelí záväzné stanovisko. Prípady, v rámci ktorých úprava vyplýva z uplatňovania Dohovoru o zamedzení dvojitého zdanenia v súvislosti s úpravou ziskov združených podnikov (ďalej len „arbitrážny dohovor EÚ“) (15) alebo zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia, predstavujú jediné výnimky z tohto pravidla.

15

| (32) | Zákonom z 21. júna 2004 sa zároveň zavádza zmena článku 235 ods. 2 CIR 92, aby sa tak pravidlá v oblasti transferového oceňovania stanovené v článku 185 ods. 2 CIR 92 uplatňovali aj na stále belgické prevádzkarne spoločností-nerezidentov. |
| --- | --- |

(32)

Zákonom z 21. júna 2004 sa zároveň zavádza zmena článku 235 ods. 2 CIR 92, aby sa tak pravidlá v oblasti transferového oceňovania stanovené v článku 185 ods. 2 CIR 92 uplatňovali aj na stále belgické prevádzkarne spoločností-nerezidentov.

2.2.3.   Dôvodová správa k zákonu z 21. júna 2004 a príslušné usmernenia

Dôvodová správa k zákonu z 21. júna 2004 a príslušné usmernenia

2.2.3.1.   Dôvodová správa k zákonu z 21. júna 2004

Dôvodová správa k zákonu z 21. júna 2004

| (33) | V dôvodovej správe k zákonu z 21. júna 2004 (ďalej len „dôvodová správa“) sa poskytujú usmernenia týkajúce sa cieľa a uplatňovania článku 185 ods. 2 CIR 92 (16). Podľa dôvodovej správy sa článok 185 ods. 2 CIR 92 „zakladá na znení článku 9 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní príjmov a majetku“ (17). V dôvodovej správe sa navyše objasňuje, že „navrhované ustanovenie umožňuje, aby sa belgické právne predpisy zosúladili s normou prijatou na medzinárodnej úrovni“ (18). Zdôrazňuje sa v ňom pevné prepojenie medzi účtovným a daňovým právom, v dôsledku čoho si odchýlenie sa od účtovného práva na daňové účely vyžaduje jednoznačný právny základ. Považovalo sa teda za nevyhnutné kodifikovať princíp nezávislého vzťahu v belgickom zákonníku o dani z príjmu, aby sa tak umožnili úpravy transferových cien, ktoré sú potrebné v súlade s medzinárodne dohodnutými normami, ale odchyľujú sa od účtovného práva. |
| --- | --- |

(33)

V dôvodovej správe k zákonu z 21. júna 2004 (ďalej len „dôvodová správa“) sa poskytujú usmernenia týkajúce sa cieľa a uplatňovania článku 185 ods. 2 CIR 92 (16). Podľa dôvodovej správy sa článok 185 ods. 2 CIR 92 „zakladá na znení článku 9 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní príjmov a majetku“ (17). V dôvodovej správe sa navyše objasňuje, že „navrhované ustanovenie umožňuje, aby sa belgické právne predpisy zosúladili s normou prijatou na medzinárodnej úrovni“ (18). Zdôrazňuje sa v ňom pevné prepojenie medzi účtovným a daňovým právom, v dôsledku čoho si odchýlenie sa od účtovného práva na daňové účely vyžaduje jednoznačný právny základ. Považovalo sa teda za nevyhnutné kodifikovať princíp nezávislého vzťahu v belgickom zákonníku o dani z príjmu, aby sa tak umožnili úpravy transferových cien, ktoré sú potrebné v súlade s medzinárodne dohodnutými normami, ale odchyľujú sa od účtovného práva.

16

zakladá na znení článku 9 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní príjmov a majetku

17

navrhované ustanovenie umožňuje, aby sa belgické právne predpisy zosúladili s normou prijatou na medzinárodnej úrovni

18

| (34) | Pokiaľ ide o negatívnu úpravu stanovenú v článku 185 ods. 2 písm. b) CIR 92, v dôvodovej správe sa vysvetľuje, že cieľom tohto ustanovenia je „predísť alebo zamedziť (prípadnému) dvojitému zdaňovaniu“. Navyše sa v ňom spresňuje, že táto úprava sa uskutočňuje len za predpokladu, že belgický daňový orgán Service des Décisions Anticipées považuje výšku a podstatu primárnej úpravy za opodstatnenú. |
| --- | --- |

(34)

Pokiaľ ide o negatívnu úpravu stanovenú v článku 185 ods. 2 písm. b) CIR 92, v dôvodovej správe sa vysvetľuje, že cieľom tohto ustanovenia je „predísť alebo zamedziť (prípadnému) dvojitému zdaňovaniu“. Navyše sa v ňom spresňuje, že táto úprava sa uskutočňuje len za predpokladu, že belgický daňový orgán Service des Décisions Anticipées považuje výšku a podstatu primárnej úpravy za opodstatnenú.

predísť alebo zamedziť (prípadnému) dvojitému zdaňovaniu

| (35) | Dôvodová správa obsahuje aj usmernenia týkajúce sa toho, čo je nutné považovať za nadnárodnú skupinu prepojených podnikov, a úlohy belgického daňového orgánu Service des Décisions Anticipées. Uvádza sa v ňom zvlášť skutočnosť, že daňový orgán Service des Décisions Anticipées sa musí vyjadriť k použitej metodike, vykonávaným funkciám, znášaným rizikám a zrealizovaným aktívam pri stanovovaní základu dane. |
| --- | --- |

(35)

Dôvodová správa obsahuje aj usmernenia týkajúce sa toho, čo je nutné považovať za nadnárodnú skupinu prepojených podnikov, a úlohy belgického daňového orgánu Service des Décisions Anticipées. Uvádza sa v ňom zvlášť skutočnosť, že daňový orgán Service des Décisions Anticipées sa musí vyjadriť k použitej metodike, vykonávaným funkciám, znášaným rizikám a zrealizovaným aktívam pri stanovovaní základu dane.

2.2.3.2.   Administratívny obežník zo 4. júla 2006

Administratívny obežník zo 4. júla 2006

| (36) | Dňa 4. júla 2006 bol uverejnený administratívny obežník (19), ktorý obsahoval usmernenia týkajúce sa uplatňovania článku 185 ods. 2 CIR 92 (ďalej len „obežník“), pokiaľ ide o pozitívne úpravy, ako aj o negatívne úpravy transferového oceňovania. V obežníku sa potvrdzujú vymedzenia stanovené v dôvodovej správe, pokiaľ ide o subjekty, ktoré sú súčasťou nadnárodnej skupiny, a cezhraničné transakcie uvedené v článku 185 ods. 2 CIR 92. Zároveň sa v ňom vymedzuje úloha, zodpovednosti a právomoci belgického daňového orgánu Service des Décisions Anticipées. |
| --- | --- |

(36)

Dňa 4. júla 2006 bol uverejnený administratívny obežník (19), ktorý obsahoval usmernenia týkajúce sa uplatňovania článku 185 ods. 2 CIR 92 (ďalej len „obežník“), pokiaľ ide o pozitívne úpravy, ako aj o negatívne úpravy transferového oceňovania. V obežníku sa potvrdzujú vymedzenia stanovené v dôvodovej správe, pokiaľ ide o subjekty, ktoré sú súčasťou nadnárodnej skupiny, a cezhraničné transakcie uvedené v článku 185 ods. 2 CIR 92. Zároveň sa v ňom vymedzuje úloha, zodpovednosti a právomoci belgického daňového orgánu Service des Décisions Anticipées.

19

| (37) | V obežníku sa odkazuje na povinný postup daňového orgánu Service des Décisions Anticipées v prípade negatívnych úprav a na nezávislosť tohto orgánu pri stanovovaní podmienok v jednotlivých prípadoch, čo by malo prispieť k väčšej účinnosti a istote v prospech daňovníkov a zlepšiť investičné prostredie v Belgicku. |
| --- | --- |

(37)

V obežníku sa odkazuje na povinný postup daňového orgánu Service des Décisions Anticipées v prípade negatívnych úprav a na nezávislosť tohto orgánu pri stanovovaní podmienok v jednotlivých prípadoch, čo by malo prispieť k väčšej účinnosti a istote v prospech daňovníkov a zlepšiť investičné prostredie v Belgicku.

| (38) | V obežníku sa potvrdzuje, že na účely výpočtu základu dane sa uskutoční primeraná negatívna úprava zisku v súlade s článkom 185 ods. 2 písm. b) CIR 92, a to prostredníctvom „zvýšenia pôvodného stavu rezervy“ v daňovom priznaní podniku (formulár 275.1) (20). Pokiaľ ide o pojem „primeraná“ použitý v článku 185 ods. 2 písm. b) CIR 92 v súvislosti s negatívnou úpravou, v obežníku sa poukazuje na skutočnosť, že v prípade nadmernej primárnej pozitívnej úpravy vykonanej inou jurisdikciou sa nepristúpi ku korešpondujúcej negatívnej úprave (21). Zároveň opisuje spôsob, akým by sa mali zaznamenávať úpravy transferového oceňovania v daňových účtoch príslušnej belgickej spoločnosti. Napokon sa v obežníku pripomína, že článok 185 ods. 2 CIR 92 sa uplatňuje od 19. júla 2004. |
| --- | --- |

(38)

V obežníku sa potvrdzuje, že na účely výpočtu základu dane sa uskutoční primeraná negatívna úprava zisku v súlade s článkom 185 ods. 2 písm. b) CIR 92, a to prostredníctvom „zvýšenia pôvodného stavu rezervy“ v daňovom priznaní podniku (formulár 275.1) (20). Pokiaľ ide o pojem „primeraná“ použitý v článku 185 ods. 2 písm. b) CIR 92 v súvislosti s negatívnou úpravou, v obežníku sa poukazuje na skutočnosť, že v prípade nadmernej primárnej pozitívnej úpravy vykonanej inou jurisdikciou sa nepristúpi ku korešpondujúcej negatívnej úprave (21). Zároveň opisuje spôsob, akým by sa mali zaznamenávať úpravy transferového oceňovania v daňových účtoch príslušnej belgickej spoločnosti. Napokon sa v obežníku pripomína, že článok 185 ods. 2 CIR 92 sa uplatňuje od 19. júla 2004.

20

21

2.2.3.3.   Odpovede ministra financií na parlamentné otázky týkajúce sa oslobodenia nadmerného zisku od dane

Odpovede ministra financií na parlamentné otázky týkajúce sa oslobodenia nadmerného zisku od dane

| (39) | V odpovedi na parlamentnú otázku predloženú v roku 2005 (22) vtedajší minister financií potvrdil, že zisk skutočne zaznamenaný belgickým subjektom skupiny, ktorý presahuje zisk dosiahnutý v súlade so zásadou nezávislého vzťahu, by sa v Belgicku nemal zdaňovať a že nie je v právomoci belgických daňových orgánov, aby určili ostatné zahraničné subjekty danej skupiny, ktoré musia tento nadmerný zisk pripočítať k ich základu dane. |
| --- | --- |

(39)

V odpovedi na parlamentnú otázku predloženú v roku 2005 (22) vtedajší minister financií potvrdil, že zisk skutočne zaznamenaný belgickým subjektom skupiny, ktorý presahuje zisk dosiahnutý v súlade so zásadou nezávislého vzťahu, by sa v Belgicku nemal zdaňovať a že nie je v právomoci belgických daňových orgánov, aby určili ostatné zahraničné subjekty danej skupiny, ktoré musia tento nadmerný zisk pripočítať k ich základu dane.

22

| (40) | V jednej parlamentnej otázke z roku 2007 týkajúcej sa záväzných stanovísk a vyhýbania sa daňovým povinnostiam v medzinárodnom meradle (23) sa odkazuje na prepojenie medzi písmenami a) a b) článku 185 ods. 2 CIR 92 na jednej strane a príslušnými odsekmi 1 a 2 článku 9 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní príjmov a majetku na strane druhej. Poslanec, ktorý položil otázku, poukázal na skutočnosť, že väčšina zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia uzavretých zo strany Belgicka obsahovala výlučne ustanovenie týkajúce sa pozitívnych úprav transferového oceňovania. V zmluvách, ktoré obsahujú ustanovenie o negatívnych úpravách transferového oceňovania, negatívna úprava vykonaná belgickými orgánmi je vždy reakciou na pozitívnu úpravu vykonanú iným zmluvným štátom. Poslanec zároveň poukázal na skutočnosť, že len málo daňovníkov požiadalo o udelenie záväzného stanoviska v súvislosti s pozitívnou úpravou transferového oceňovania, aj keď z právneho hľadiska sa povinnosť uplatňuje aj v prípade takéhoto druhu úpravy. Poslanec sa napokon spýtal, či Belgicko pristúpi k jednostrannej negatívnej úprave pod podmienkou, že príslušná cudzia krajina zosúladí svoju primárnu úpravu alebo bude informovaná o belgickej negatívnej úprave. |
| --- | --- |

(40)

V jednej parlamentnej otázke z roku 2007 týkajúcej sa záväzných stanovísk a vyhýbania sa daňovým povinnostiam v medzinárodnom meradle (23) sa odkazuje na prepojenie medzi písmenami a) a b) článku 185 ods. 2 CIR 92 na jednej strane a príslušnými odsekmi 1 a 2 článku 9 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní príjmov a majetku na strane druhej. Poslanec, ktorý položil otázku, poukázal na skutočnosť, že väčšina zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia uzavretých zo strany Belgicka obsahovala výlučne ustanovenie týkajúce sa pozitívnych úprav transferového oceňovania. V zmluvách, ktoré obsahujú ustanovenie o negatívnych úpravách transferového oceňovania, negatívna úprava vykonaná belgickými orgánmi je vždy reakciou na pozitívnu úpravu vykonanú iným zmluvným štátom. Poslanec zároveň poukázal na skutočnosť, že len málo daňovníkov požiadalo o udelenie záväzného stanoviska v súvislosti s pozitívnou úpravou transferového oceňovania, aj keď z právneho hľadiska sa povinnosť uplatňuje aj v prípade takéhoto druhu úpravy. Poslanec sa napokon spýtal, či Belgicko pristúpi k jednostrannej negatívnej úprave pod podmienkou, že príslušná cudzia krajina zosúladí svoju primárnu úpravu alebo bude informovaná o belgickej negatívnej úprave.

23

| (41) | Vtedajší minister financií odpovedal, že v danom štádiu boli prijaté len žiadosti o negatívnu úpravu. Minister sa navyše vyjadril, že Belgicku neprináležalo špecifikovať krajinu, ktorej sa mal zdaniť nadmerný zisk, a že teda nebolo možné určiť krajinu, s ktorou sa mali vymieňať informácie o belgickej negatívnej úprave. |
| --- | --- |

(41)

Vtedajší minister financií odpovedal, že v danom štádiu boli prijaté len žiadosti o negatívnu úpravu. Minister sa navyše vyjadril, že Belgicku neprináležalo špecifikovať krajinu, ktorej sa mal zdaniť nadmerný zisk, a že teda nebolo možné určiť krajinu, s ktorou sa mali vymieňať informácie o belgickej negatívnej úprave.

| (42) | V januári 2015 v nadväznosti na informácie uverejnené v tlači v súvislosti s prípadom „LuxLeaks“ bolo viacero parlamentných otázok znovu adresovaných ministrovi financií, pokiaľ ide o výmenu informácií medzi finančnými správami alebo neexistenciu takejto výmeny, podporu režimu zdaňovania nadmerného zisku pod heslom „Only in Belgium“ a možnosti ponúknuté nadnárodným spoločnostiam v súvislosti so znížením daňovej povinnosti týkajúcej sa dane z príjmov právnických osôb prostredníctvom záväzných stanovísk (24). Minister financií pripomenul, že pokiaľ ide o záväzné stanoviská týkajúce sa oslobodenia nadmerného zisku od dane, daňový orgán Service des Décisions Anticipées len uplatňoval princíp nezávislého vzťahu, a potvrdil odpoveď poskytnutú ministrom financií v roku 2007 na tému výmeny informácií. |
| --- | --- |

(42)

V januári 2015 v nadväznosti na informácie uverejnené v tlači v súvislosti s prípadom „LuxLeaks“ bolo viacero parlamentných otázok znovu adresovaných ministrovi financií, pokiaľ ide o výmenu informácií medzi finančnými správami alebo neexistenciu takejto výmeny, podporu režimu zdaňovania nadmerného zisku pod heslom „Only in Belgium“ a možnosti ponúknuté nadnárodným spoločnostiam v súvislosti so znížením daňovej povinnosti týkajúcej sa dane z príjmov právnických osôb prostredníctvom záväzných stanovísk (24). Minister financií pripomenul, že pokiaľ ide o záväzné stanoviská týkajúce sa oslobodenia nadmerného zisku od dane, daňový orgán Service des Décisions Anticipées len uplatňoval princíp nezávislého vzťahu, a potvrdil odpoveď poskytnutú ministrom financií v roku 2007 na tému výmeny informácií.

Only in Belgium

24

2.2.4.   Zákon z 24. decembra 2002, ktorým sa zavádza systém udeľovania záväzných daňových stanovísk

Zákon z 24. decembra 2002, ktorým sa zavádza systém udeľovania záväzných daňových stanovísk

| (43) | Zákon z 24. decembra 2002 umožňuje ministrovi financií prijať rozhodnutie prostredníctvom záväzného stanoviska ku každej žiadosti týkajúcej sa vykonávania daňových právnych predpisov (25). |
| --- | --- |

(43)

Zákon z 24. decembra 2002 umožňuje ministrovi financií prijať rozhodnutie prostredníctvom záväzného stanoviska ku každej žiadosti týkajúcej sa vykonávania daňových právnych predpisov (25).

25

| (44) | V článku 20 tohto zákona sa vymedzuje pojem záväzného stanoviska a zavádza sa ním zásada, podľa ktorej takéto rozhodnutie nesmie znižovať daňovú povinnosť alebo od nej daňovníka oslobodiť.
  „Záväzným stanoviskom treba rozumieť právny akt, ktorým Federálny verejný finančný úrad určí v súlade s platnými predpismi, ako sa zákon bude uplatňovať na situáciu alebo osobitnú operáciu, ktorá z daňového hľadiska ešte nemala účinky.
  Záväzným stanoviskom nemožno udeliť oslobodenie od dane alebo zníženie dane.“ |
| --- | --- |

(44)

V článku 20 tohto zákona sa vymedzuje pojem záväzného stanoviska a zavádza sa ním zásada, podľa ktorej takéto rozhodnutie nesmie znižovať daňovú povinnosť alebo od nej daňovníka oslobodiť.

„Záväzným stanoviskom treba rozumieť právny akt, ktorým Federálny verejný finančný úrad určí v súlade s platnými predpismi, ako sa zákon bude uplatňovať na situáciu alebo osobitnú operáciu, ktorá z daňového hľadiska ešte nemala účinky.

Záväzným stanoviskom nemožno udeliť oslobodenie od dane alebo zníženie dane.“

| (45) | V článku 22 zákona sa vymedzujú okolnosti, za akých nemožno udeliť záväzné stanovisko, napríklad v prípade, keď žiadosť súvisí so situáciami alebo operáciami zhodnými so situáciami alebo operáciami, ktoré už boli predmetom zdanenia. V článku 23 zákona za vymedzuje zásada, podľa ktorej je finančná správa pre budúcnosť viazaná záväznými stanoviskami, ako aj okolnosti, za akých finančná správa nie je viazaná záväzným stanoviskom. To je prípad, keď sa preukáže, že záväzné stanovisko nie je v súlade s ustanoveniami zmlúv, právom Únie alebo vnútroštátnym právom. |
| --- | --- |

(45)

V článku 22 zákona sa vymedzujú okolnosti, za akých nemožno udeliť záväzné stanovisko, napríklad v prípade, keď žiadosť súvisí so situáciami alebo operáciami zhodnými so situáciami alebo operáciami, ktoré už boli predmetom zdanenia. V článku 23 zákona za vymedzuje zásada, podľa ktorej je finančná správa pre budúcnosť viazaná záväznými stanoviskami, ako aj okolnosti, za akých finančná správa nie je viazaná záväzným stanoviskom. To je prípad, keď sa preukáže, že záväzné stanovisko nie je v súlade s ustanoveniami zmlúv, právom Únie alebo vnútroštátnym právom.

| (46) | Zákonom z 21. júna 2004 sa mení zákon z 24. decembra 2002 a zavádza sa systém udeľovania záväzných stanovísk v oblasti daní, ktorý zahŕňa vytvorenie samostatného orgánu v rámci belgickej správy zodpovedného za vydávanie záväzných stanovísk (26). Na základe zákona z 21. júna 2004 sa kráľovskou vyhláškou z 23. augusta 2004 vytvoril orgán Service des Décisions Anticipées v rámci ministerstva financií, ktorý má právomoc udeľovať záväzné stanoviská (s názvom Service Public Fédéral Finances – Federálny verejný finančný úrad). Orgán Service des Décisions Anticipées každoročne zverejňuje správu o svojich činnostiach. |
| --- | --- |

(46)

Zákonom z 21. júna 2004 sa mení zákon z 24. decembra 2002 a zavádza sa systém udeľovania záväzných stanovísk v oblasti daní, ktorý zahŕňa vytvorenie samostatného orgánu v rámci belgickej správy zodpovedného za vydávanie záväzných stanovísk (26). Na základe zákona z 21. júna 2004 sa kráľovskou vyhláškou z 23. augusta 2004 vytvoril orgán Service des Décisions Anticipées v rámci ministerstva financií, ktorý má právomoc udeľovať záväzné stanoviská (s názvom Service Public Fédéral Finances – Federálny verejný finančný úrad). Orgán Service des Décisions Anticipées každoročne zverejňuje správu o svojich činnostiach.

26

Service Public Fédéral Finances

2.3.   Opis pokynov OECD týkajúcich sa transferového oceňovania

Opis pokynov OECD týkajúcich sa transferového oceňovania

2.3.1.   Modelová zmluva OECD o zdaňovaní a smernica OECD o transferovom oceňovaní

Modelová zmluva OECD o zdaňovaní a smernica OECD o transferovom oceňovaní

| (47) | Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (ďalej len „OECD“) poskytuje svojim členským krajinám pokyny v oblasti zdaňovania. Pokyny OECD týkajúce sa transferového oceňovania sú obsiahnuté v Modelovej zmluve OECD o zdaňovaní, ako aj v Smernici OECD o transferovom oceňovaní pre nadnárodné spoločnosti a správu daní (ďalej len „smernica OECD o transferovom oceňovaní“) (27), ktoré predstavujú nezáväzné právne nástroje. |
| --- | --- |

(47)

Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (ďalej len „OECD“) poskytuje svojim členským krajinám pokyny v oblasti zdaňovania. Pokyny OECD týkajúce sa transferového oceňovania sú obsiahnuté v Modelovej zmluve OECD o zdaňovaní, ako aj v Smernici OECD o transferovom oceňovaní pre nadnárodné spoločnosti a správu daní (ďalej len „smernica OECD o transferovom oceňovaní“) (27), ktoré predstavujú nezáväzné právne nástroje.

27

| (48) | Vzhľadom na nezáväzný charakter Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní a smernice OECD o transferovom oceňovaní sa finančné správy členských krajín OECD len vyzývajú, aby ich dodržiavali. Vo všeobecnosti však tieto dva nástroje pôsobia ako referenčný bod a určitým spôsobom ovplyvňujú daňové praktiky členských krajín OECD (a dokonca aj nečlenských krajín). Okrem toho vo viacerých členských krajinách OECD tieto nástroje nadobudli právny účinok alebo slúžia ako referencia na účely výkladu zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia a vnútroštátnych daňových právnych predpisov (28). Komisia uvádza v tomto rozhodnutí Modelovú zmluvu OECD o zdaňovaní a smernicu OECD o transferovom oceňovaní, lebo tieto nástroje sú výsledkom odborných diskusií v rámci OECD a objasňujú metódy, ktoré prispievajú k riešeniu spoločných výziev. |
| --- | --- |

(48)

Vzhľadom na nezáväzný charakter Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní a smernice OECD o transferovom oceňovaní sa finančné správy členských krajín OECD len vyzývajú, aby ich dodržiavali. Vo všeobecnosti však tieto dva nástroje pôsobia ako referenčný bod a určitým spôsobom ovplyvňujú daňové praktiky členských krajín OECD (a dokonca aj nečlenských krajín). Okrem toho vo viacerých členských krajinách OECD tieto nástroje nadobudli právny účinok alebo slúžia ako referencia na účely výkladu zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia a vnútroštátnych daňových právnych predpisov (28). Komisia uvádza v tomto rozhodnutí Modelovú zmluvu OECD o zdaňovaní a smernicu OECD o transferovom oceňovaní, lebo tieto nástroje sú výsledkom odborných diskusií v rámci OECD a objasňujú metódy, ktoré prispievajú k riešeniu spoločných výziev.

28

| (49) | V Modelovej zmluve OECD o zdaňovaní a v jej pripomienkach sa poskytujú usmernenia k výkladu zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia. V smernici OECD o transferovom oceňovaní sa finančným správam a nadnárodným podnikom poskytujú usmernenia týkajúce sa uplatňovania princípu nezávislého vzťahu pri transferovom oceňovaní (29). Transferové ceny označujú ceny účtované za obchodné transakcie medzi samostatnými subjektmi v rámci rovnakej skupiny podnikov. Väzby, ktoré spájajú členov jednej nadnárodnej skupiny, im môžu pomôcť stanoviť v ich vzťahoch v rámci skupiny, ktoré majú vplyv na transferové ceny (a teda aj na zdaniteľné príjmy), osobitné podmienky, ktoré sa odlišujú od podmienok, ktoré by sa uplatňovali, keby členovia skupiny pôsobili ako nezávislé podniky (30). Môže to umožniť presun zisku z jedného daňového územia do iného a podnietiť do pripísania čo najmenšieho zisku územiam s najvyššou daňovou povinnosťou. S cieľom zamedziť takýmto situáciám by finančné správy mali akceptovať len transferové ceny medzi podnikmi rovnakej skupiny, ktorých výnosy z transakcií sú porovnateľné s výnosmi stanovenými medzi nezávislými podnikmi za porovnateľných obchodných podmienok vyplývajúcich z nezávislého vzťahu (31). Ide o tzv. princíp nezávislého vzťahu. |
| --- | --- |

(49)

V Modelovej zmluve OECD o zdaňovaní a v jej pripomienkach sa poskytujú usmernenia k výkladu zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia. V smernici OECD o transferovom oceňovaní sa finančným správam a nadnárodným podnikom poskytujú usmernenia týkajúce sa uplatňovania princípu nezávislého vzťahu pri transferovom oceňovaní (29). Transferové ceny označujú ceny účtované za obchodné transakcie medzi samostatnými subjektmi v rámci rovnakej skupiny podnikov. Väzby, ktoré spájajú členov jednej nadnárodnej skupiny, im môžu pomôcť stanoviť v ich vzťahoch v rámci skupiny, ktoré majú vplyv na transferové ceny (a teda aj na zdaniteľné príjmy), osobitné podmienky, ktoré sa odlišujú od podmienok, ktoré by sa uplatňovali, keby členovia skupiny pôsobili ako nezávislé podniky (30). Môže to umožniť presun zisku z jedného daňového územia do iného a podnietiť do pripísania čo najmenšieho zisku územiam s najvyššou daňovou povinnosťou. S cieľom zamedziť takýmto situáciám by finančné správy mali akceptovať len transferové ceny medzi podnikmi rovnakej skupiny, ktorých výnosy z transakcií sú porovnateľné s výnosmi stanovenými medzi nezávislými podnikmi za porovnateľných obchodných podmienok vyplývajúcich z nezávislého vzťahu (31). Ide o tzv. princíp nezávislého vzťahu.

29

30

31

| (50) | Uplatnenie princípu nezávislého vzťahu sa v dôsledku toho zakladá na porovnaní podmienok kontrolovaných transakcií (uskutočnených v rámci skupiny) s podmienkami porovnateľných transakcií medzi nezávislými podnikmi, ktoré sa vykonávajú za porovnateľných podmienok, pričom sa zabezpečuje, aby nijaké prípadné rozdiely medzi porovnateľnými situáciami nemohli výrazne ovplyvniť analyzované podmienky (napríklad cenu alebo rozpätie) alebo aby sa mohli prijať primerane spoľahlivé nápravné opatrenia v snahe odstrániť vplyv takýchto rozdielov. |
| --- | --- |

(50)

Uplatnenie princípu nezávislého vzťahu sa v dôsledku toho zakladá na porovnaní podmienok kontrolovaných transakcií (uskutočnených v rámci skupiny) s podmienkami porovnateľných transakcií medzi nezávislými podnikmi, ktoré sa vykonávajú za porovnateľných podmienok, pričom sa zabezpečuje, aby nijaké prípadné rozdiely medzi porovnateľnými situáciami nemohli výrazne ovplyvniť analyzované podmienky (napríklad cenu alebo rozpätie) alebo aby sa mohli prijať primerane spoľahlivé nápravné opatrenia v snahe odstrániť vplyv takýchto rozdielov.

| (51) | Modelová zmluva OECD o zdaňovaní, ako aj smernica OECD o transferovom oceňovaní sa opierajú o zásadu, ku ktorej pristúpili členské krajiny OECD a, vo väčšom meradle, podľa ktorej sa s rôznymi právnymi subjektmi jednej nadnárodnej skupiny zaobchádza ako so samostatnými subjektmi, pokiaľ ide o daň z príjmov právnických osôb (ďalej len „prístup na základe samostatných jednotiek“). Z tohto prístupu na základe samostatných jednotiek vyplýva, že každý nezávislý subjekt jednej nadnárodnej skupiny podlieha zdaneniu svojich vlastných príjmov (32). Prístup na základe samostatných jednotiek si členské krajiny OECD zvolili ako zásadu medzinárodného zdaňovania s cieľom správne vyrubiť daň v každej krajine a zamedziť dvojitému zdaneniu, aby sa zabránilo sporom medzi finančnými správami a podporili sa medzinárodné výmeny a investície. |
| --- | --- |

(51)

Modelová zmluva OECD o zdaňovaní, ako aj smernica OECD o transferovom oceňovaní sa opierajú o zásadu, ku ktorej pristúpili členské krajiny OECD a, vo väčšom meradle, podľa ktorej sa s rôznymi právnymi subjektmi jednej nadnárodnej skupiny zaobchádza ako so samostatnými subjektmi, pokiaľ ide o daň z príjmov právnických osôb (ďalej len „prístup na základe samostatných jednotiek“). Z tohto prístupu na základe samostatných jednotiek vyplýva, že každý nezávislý subjekt jednej nadnárodnej skupiny podlieha zdaneniu svojich vlastných príjmov (32). Prístup na základe samostatných jednotiek si členské krajiny OECD zvolili ako zásadu medzinárodného zdaňovania s cieľom správne vyrubiť daň v každej krajine a zamedziť dvojitému zdaneniu, aby sa zabránilo sporom medzi finančnými správami a podporili sa medzinárodné výmeny a investície.

32

| (52) | V bode 1.10 smernice OECD o transferovom oceňovaní sa výslovne odkazuje na úspory z rozsahu a výhody integrácie (synergie), pokiaľ ide o prístup na základe samostatných jednotiek, na ktorom sa zakladá princíp nezávislého vzťahu:
  „Niektorí považujú princíp nezávislého vzťahu za chybný už od začiatku, pretože prístup na základe samostatných jednotiek, na ktorom spočíva, sa nedá vždy použiť v ekonomike, ktorá obsahuje úspory z rozsahu a širokú škálu rôznych navzájom prepojených činností, ktoré sú výsledkom integrovaného podnikania. Neexistujú však široko prijímané objektívne kritériá na delenie úspor z rozsahu alebo výhod integrácie medzi rôznymi združenými podnikmi..“ |
| --- | --- |

(52)

V bode 1.10 smernice OECD o transferovom oceňovaní sa výslovne odkazuje na úspory z rozsahu a výhody integrácie (synergie), pokiaľ ide o prístup na základe samostatných jednotiek, na ktorom sa zakladá princíp nezávislého vzťahu:

„Niektorí považujú princíp nezávislého vzťahu za chybný už od začiatku, pretože prístup na základe samostatných jednotiek, na ktorom spočíva, sa nedá vždy použiť v ekonomike, ktorá obsahuje úspory z rozsahu a širokú škálu rôznych navzájom prepojených činností, ktoré sú výsledkom integrovaného podnikania. Neexistujú však široko prijímané objektívne kritériá na delenie úspor z rozsahu alebo výhod integrácie medzi rôznymi združenými podnikmi..“

2.3.2.   Princíp nezávislého vzťahu

Princíp nezávislého vzťahu

| (53) | Záväzný princíp nezávislého vzťahu je stanovený v článku 9 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní, ktorá predstavuje základ zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia zaväzujúcich členské krajiny OECD vrátane Belgicka a čím ďalej, tým viac nečlenské krajiny. Keďže v dôsledku pružnosti stanovenej v dohode o transferovom oceňovaní sa môže základ dane presunúť z jedného územia do iného, uplatňovanie princípu nezávislého vzťahu, ktorý predstavuje záväzný prvok v rámci zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia, plní účel stanovený v týchto zmluvách, t. j. zamedziť dvojitému zdaneniu a predchádzať daňovým únikom. |
| --- | --- |

(53)

Záväzný princíp nezávislého vzťahu je stanovený v článku 9 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní, ktorá predstavuje základ zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia zaväzujúcich členské krajiny OECD vrátane Belgicka a čím ďalej, tým viac nečlenské krajiny. Keďže v dôsledku pružnosti stanovenej v dohode o transferovom oceňovaní sa môže základ dane presunúť z jedného územia do iného, uplatňovanie princípu nezávislého vzťahu, ktorý predstavuje záväzný prvok v rámci zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia, plní účel stanovený v týchto zmluvách, t. j. zamedziť dvojitému zdaneniu a predchádzať daňovým únikom.

| (54) | V článku 9 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní sa stanovuje spôsob, ako postupovať pri úprave základu dane v súvislosti s transferovým oceňovaním, a podrobnosti o tom, kedy je nutné vykonať tieto úpravy.






  — | V prvom odseku článku 9 sa spresňuje, že zmluvný štát môže zaznamenať základ dane daňovníka-rezidenta na svojom území, ak sa domnieva, že transferové ceny, ktoré uplatňuje, viedli k výpočtu príliš nízkeho základu dane, a tomuto štátu následne umožňuje, aby ho zdanil. Ide o tzv. primárnu úpravu, prostredníctvom ktorej finančná správa upraví smerom nahor zdaniteľné zisky priznané daňovníkom (33). |
| --- | --- | --- |

(54)

V článku 9 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní sa stanovuje spôsob, ako postupovať pri úprave základu dane v súvislosti s transferovým oceňovaním, a podrobnosti o tom, kedy je nutné vykonať tieto úpravy.

—

V prvom odseku článku 9 sa spresňuje, že zmluvný štát môže zaznamenať základ dane daňovníka-rezidenta na svojom území, ak sa domnieva, že transferové ceny, ktoré uplatňuje, viedli k výpočtu príliš nízkeho základu dane, a tomuto štátu následne umožňuje, aby ho zdanil. Ide o tzv. primárnu úpravu, prostredníctvom ktorej finančná správa upraví smerom nahor zdaniteľné zisky priznané daňovníkom (33).

33

| — | Cieľom článku 9 ods. 2 je predísť tomu, aby zisky, ktoré takto zdaní zmluvný štát na základe primárnej úpravy v súlade s článkom 9 ods. 1, boli zároveň zdanené na úrovni združeného podniku so sídlom v inom zmluvnom štáte (34). Preto sa tento iný zmluvný štát vyzýva, aby znížil základ dane tohto združeného podniku o výšku upraveného zisku zdaneného prvým zmluvným štátom po vykonaní primárnej úpravy alebo aby zabezpečil náhradu už prijatých daní. Túto úpravu však iným zmluvný štát nevykoná automaticky. Ak sa domnieva, že podstata alebo výška primárnej úpravy nie je opodstatnená, nemusí k takejto úprave pristúpiť a vo všeobecnosti to takto funguje (35). |
| --- | --- |

—

Cieľom článku 9 ods. 2 je predísť tomu, aby zisky, ktoré takto zdaní zmluvný štát na základe primárnej úpravy v súlade s článkom 9 ods. 1, boli zároveň zdanené na úrovni združeného podniku so sídlom v inom zmluvnom štáte (34). Preto sa tento iný zmluvný štát vyzýva, aby znížil základ dane tohto združeného podniku o výšku upraveného zisku zdaneného prvým zmluvným štátom po vykonaní primárnej úpravy alebo aby zabezpečil náhradu už prijatých daní. Túto úpravu však iným zmluvný štát nevykoná automaticky. Ak sa domnieva, že podstata alebo výška primárnej úpravy nie je opodstatnená, nemusí k takejto úprave pristúpiť a vo všeobecnosti to takto funguje (35).

34

35

Negatívna úprava vykonaná iným zmluvným štátom na základe článku 9 ods. 2 sa nazýva „korešpondujúca úprava“, a ak sa schváli, účinne zamedzí dvojitému zdaneniu ziskov.

| (55) | V smernici OECD o transferovom oceňovaní sa stanovuje päť metód na stanovenie aproximácie nezávislých trhových cien a rozdelenie ziskov medzi podniky tej istej skupiny: i) metóda porovnateľnej ceny na voľnom trhu; ii) metóda zvýšených nákladov; iii) metóda predajnej ceny; iv) metóda čistého obchodného rozpätia a v) metóda delenia zisku. V smernici OECD o transferovom oceňovaní sa rozlišuje medzi tradičnými transakčnými metódami (prvé tri metódy) a transakčnými ziskovými metódami (posledné dve metódy). Nadnárodným podnikom sa ponecháva právo uplatniť metódy transferového oceňovania, ktoré nie sú uvedené v tejto smernici, pod podmienkou, že uplatnením týchto metód sa dospeje k stanoveniu transferových cien v súlade s princípom nezávislého vzťahu (36). |
| --- | --- |

(55)

V smernici OECD o transferovom oceňovaní sa stanovuje päť metód na stanovenie aproximácie nezávislých trhových cien a rozdelenie ziskov medzi podniky tej istej skupiny: i) metóda porovnateľnej ceny na voľnom trhu; ii) metóda zvýšených nákladov; iii) metóda predajnej ceny; iv) metóda čistého obchodného rozpätia a v) metóda delenia zisku. V smernici OECD o transferovom oceňovaní sa rozlišuje medzi tradičnými transakčnými metódami (prvé tri metódy) a transakčnými ziskovými metódami (posledné dve metódy). Nadnárodným podnikom sa ponecháva právo uplatniť metódy transferového oceňovania, ktoré nie sú uvedené v tejto smernici, pod podmienkou, že uplatnením týchto metód sa dospeje k stanoveniu transferových cien v súlade s princípom nezávislého vzťahu (36).

36

| (56) | Metóda čistého obchodného rozpätia je jednou z „nepriamych metód“ na stanovenie aproximácie nezávislých trhových cien transakcií a rozdelenie ziskov medzi podniky tej istej skupiny. Stanovuje sa ňou aproximácia ziskov dosiahnutých v súlade s princípom nezávislého vzťahu v súvislosti s niekoľkými kontrolovanými transakciami alebo celou činnosťou, a nie s jednou konkrétnou transakciou. |
| --- | --- |

(56)

Metóda čistého obchodného rozpätia je jednou z „nepriamych metód“ na stanovenie aproximácie nezávislých trhových cien transakcií a rozdelenie ziskov medzi podniky tej istej skupiny. Stanovuje sa ňou aproximácia ziskov dosiahnutých v súlade s princípom nezávislého vzťahu v súvislosti s niekoľkými kontrolovanými transakciami alebo celou činnosťou, a nie s jednou konkrétnou transakciou.

| (57) | V prípade uplatnenia metódy čistého obchodného rozpätia je potrebné vybrať účastníka kontrolovanej transakcie alebo niekoľkých transakcií, pre ktoré sa zvolí a otestuje ukazovateľ čistého zisku (37). Tento výber musí byť v súlade s vykonanou funkčnou analýzou. Testovaný účastník v rámci štúdie založenej na metóde čistého obchodného rozpätia je vo všeobecnosti ten účastník, na ktorého sa môže metóda uplatňovať najspoľahlivejším spôsobom a v prípade ktorého možno nájsť najspoľahlivejšie prvky porovnateľnosti. V praxi ide o menej zložitého účastníka na základe funkčnej analýzy, zatiaľ čo reziduálny zisk vytvorený v rámci kontrolovanej transakcie alebo niekoľkých kontrolovaných transakcií bude zdanený tomu najzložitejšiemu účastníkovi (38). |
| --- | --- |

(57)

V prípade uplatnenia metódy čistého obchodného rozpätia je potrebné vybrať účastníka kontrolovanej transakcie alebo niekoľkých transakcií, pre ktoré sa zvolí a otestuje ukazovateľ čistého zisku (37). Tento výber musí byť v súlade s vykonanou funkčnou analýzou. Testovaný účastník v rámci štúdie založenej na metóde čistého obchodného rozpätia je vo všeobecnosti ten účastník, na ktorého sa môže metóda uplatňovať najspoľahlivejším spôsobom a v prípade ktorého možno nájsť najspoľahlivejšie prvky porovnateľnosti. V praxi ide o menej zložitého účastníka na základe funkčnej analýzy, zatiaľ čo reziduálny zisk vytvorený v rámci kontrolovanej transakcie alebo niekoľkých kontrolovaných transakcií bude zdanený tomu najzložitejšiemu účastníkovi (38).

37

38

| (58) | Metóda čistého obchodného rozpätia sa v dôsledku toho uplatňuje v prípade, keď jeden z účastníkov kontrolovanej transakcie alebo niekoľkých transakcií poskytuje celkovú sumu komplexných a/alebo jednotných príspevkov súvisiacich s transakciou alebo transakciami, zatiaľ čo iný účastník zabezpečuje bežnejšie a/alebo automatické funkcie a neposkytuje nijaký jednotný príspevok, ako je to napríklad v prípade distribútorov s obmedzeným rizikom. Je naopak malá nádej, že metóda čistého obchodného rozpätia bude spoľahlivá, ak každý účastník poskytuje hodnotné jednotné príspevky. V takom prípade sa metóda delenia zisku považuje za najprimeranejšiu metódu transferového oceňovania (39). |
| --- | --- |

(58)

Metóda čistého obchodného rozpätia sa v dôsledku toho uplatňuje v prípade, keď jeden z účastníkov kontrolovanej transakcie alebo niekoľkých transakcií poskytuje celkovú sumu komplexných a/alebo jednotných príspevkov súvisiacich s transakciou alebo transakciami, zatiaľ čo iný účastník zabezpečuje bežnejšie a/alebo automatické funkcie a neposkytuje nijaký jednotný príspevok, ako je to napríklad v prípade distribútorov s obmedzeným rizikom. Je naopak malá nádej, že metóda čistého obchodného rozpätia bude spoľahlivá, ak každý účastník poskytuje hodnotné jednotné príspevky. V takom prípade sa metóda delenia zisku považuje za najprimeranejšiu metódu transferového oceňovania (39).

39

2.4.   Príjemcovia sporného režimu

Príjemcovia sporného režimu

| (59) | Režim zdaňovania nadmerného zisku sa uplatňuje od roku 2004 a postupne nadobudol čoraz väčší význam. Podľa informácií poskytnutých Belgickom tento sporný režim od jeho zavedenia využilo 55 podnikov a celkovo bolo vydaných 66 záväzných stanovísk (40). Belgické orgány uviedli, že od zavedenia sporného režimu nezamietli nijakú žiadosť o udelenie záväzného stanoviska, na základe ktorého možno využiť oslobodenie nadmerného zisku od dane (41). Počet záväzných stanovísk udelených za rok, od zavedenia sporného režimu v roku 2004, je uvedený v tabuľke 1.

  Počet záväzných stanovísk umožňujúcich zdaňovanie nadmerného zisku udelených v roku 2004

















  Rok | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet spisov | 0 | 2 | 3 | 5 | 4 | 7 | 6 | 7 | 15 | 9 | 8 |
| Zdroj: belgické ministerstvo financií, 31. mája 2014. |

(59)

Režim zdaňovania nadmerného zisku sa uplatňuje od roku 2004 a postupne nadobudol čoraz väčší význam. Podľa informácií poskytnutých Belgickom tento sporný režim od jeho zavedenia využilo 55 podnikov a celkovo bolo vydaných 66 záväzných stanovísk (40). Belgické orgány uviedli, že od zavedenia sporného režimu nezamietli nijakú žiadosť o udelenie záväzného stanoviska, na základe ktorého možno využiť oslobodenie nadmerného zisku od dane (41). Počet záväzných stanovísk udelených za rok, od zavedenia sporného režimu v roku 2004, je uvedený v tabuľke 1.

40

41

Počet záväzných stanovísk umožňujúcich zdaňovanie nadmerného zisku udelených v roku 2004

Počet záväzných stanovísk umožňujúcich zdaňovanie nadmerného zisku udelených v roku 2004

Rok

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Počet spisov

0

2

3

5

4

7

6

7

15

9

8

Zdroj: belgické ministerstvo financií, 31. mája 2014.

Zdroj:

| (60) | Belgicko predložilo kľúčové finančné údaje pre všetkých 66 záväzných stanovísk umožňujúcich využitie oslobodenia nadmerného zisku od dane (pozri prílohu pre viac podrobných informácií). |
| --- | --- |

(60)

Belgicko predložilo kľúčové finančné údaje pre všetkých 66 záväzných stanovísk umožňujúcich využitie oslobodenia nadmerného zisku od dane (pozri prílohu pre viac podrobných informácií).

| (61) | Situácie, v rámci ktorých bolo povolené oslobodenie nadmerného zisku od dane, možno znázorniť príkladmi uvedenými v odôvodneniach 62 až 64. |
| --- | --- |

(61)

Situácie, v rámci ktorých bolo povolené oslobodenie nadmerného zisku od dane, možno znázorniť príkladmi uvedenými v odôvodneniach 62 až 64.

| (62) | Prvý príklad: v rámci svojej žiadosti o udelenie záväzného stanoviska podnik A uvádza svoj zámer zvýšiť svoju výrobnú kapacitu určitého výrobku vo svojej belgickej fabrike, pričom presunie koordinačnú funkciu (funkciu „hlavného podnikateľa“) zo zahraničnej dcérskej spoločnosti do Belgicka. V žiadosti sa zároveň uvádza, že podnik A presunie do Belgicka viaceré pracovné miesta v ekvivalente plného pracovného času. Zo záväzného stanoviska vyplýva, že nedochádza k nijakému problému dvojitého zdanenia. V stanovisku sa uvádza, že skutočnosť, že účtovné zisky sú v Belgicku vyššie v porovnaní so ziskami nezávislej spoločnosti súvisí s odbornými znalosťami, nákupnými výhodami, zoznamami zákazníkov atď., ktoré existovali v rámci skupiny ešte pred presunom funkcie hlavného podnikateľa do Belgicka. V záväznom stanovisku sa však uvádza, že tieto „nehmotné aktíva“ boli belgickému subjektu skupiny poskytnuté bezplatne zo strany skupiny, v dôsledku čoho neexistuje nijaký ďalší zdaniteľný príjem v rámci skupiny, a teda žiadne riziko dvojitého zdanenia. V záväznom stanovisku (bod 48) sa v skutočnosti pripomína, že „belgickým daňovým orgánom neprináleží, aby určili účet ‚ziskov‘ zahraničných podnikov, na ktorom sa musí nachádzať nadmerný zisk“. |
| --- | --- |

(62)

Prvý príklad: v rámci svojej žiadosti o udelenie záväzného stanoviska podnik A uvádza svoj zámer zvýšiť svoju výrobnú kapacitu určitého výrobku vo svojej belgickej fabrike, pričom presunie koordinačnú funkciu (funkciu „hlavného podnikateľa“) zo zahraničnej dcérskej spoločnosti do Belgicka. V žiadosti sa zároveň uvádza, že podnik A presunie do Belgicka viaceré pracovné miesta v ekvivalente plného pracovného času. Zo záväzného stanoviska vyplýva, že nedochádza k nijakému problému dvojitého zdanenia. V stanovisku sa uvádza, že skutočnosť, že účtovné zisky sú v Belgicku vyššie v porovnaní so ziskami nezávislej spoločnosti súvisí s odbornými znalosťami, nákupnými výhodami, zoznamami zákazníkov atď., ktoré existovali v rámci skupiny ešte pred presunom funkcie hlavného podnikateľa do Belgicka. V záväznom stanovisku sa však uvádza, že tieto „nehmotné aktíva“ boli belgickému subjektu skupiny poskytnuté bezplatne zo strany skupiny, v dôsledku čoho neexistuje nijaký ďalší zdaniteľný príjem v rámci skupiny, a teda žiadne riziko dvojitého zdanenia. V záväznom stanovisku (bod 48) sa v skutočnosti pripomína, že „belgickým daňovým orgánom neprináleží, aby určili účet ‚ziskov‘ zahraničných podnikov, na ktorom sa musí nachádzať nadmerný zisk“.

belgickým daňovým orgánom neprináleží, aby určili účet ‚ziskov‘ zahraničných podnikov, na ktorom sa musí nachádzať nadmerný zisk

| (63) | Druhý príklad: v rámci svojej žiadosti o udelenie záväzného stanoviska podnik B uvádza svoj zámer investovať do rozvoja v Belgicku. Tvrdí, že je preňho výhodnejšie uskutočniť novú investíciu ako subjekt skupiny než ako nezávislý podnik. Synergie, na ktoré odkazuje záväzné stanovisko, sa vzťahujú na výhody, ktoré daná spoločnosť využíva v Belgicku vo forme nižších nákladov na investície v dôsledku toho, že v Belgicku už vlastní jedno zariadenie, nižších prevádzkových nákladov v dôsledku toho, že všeobecné náklady závodu možno rozložiť na základe rozšírenej výroby a prístupu k lacnej energii. |
| --- | --- |

(63)

Druhý príklad: v rámci svojej žiadosti o udelenie záväzného stanoviska podnik B uvádza svoj zámer investovať do rozvoja v Belgicku. Tvrdí, že je preňho výhodnejšie uskutočniť novú investíciu ako subjekt skupiny než ako nezávislý podnik. Synergie, na ktoré odkazuje záväzné stanovisko, sa vzťahujú na výhody, ktoré daná spoločnosť využíva v Belgicku vo forme nižších nákladov na investície v dôsledku toho, že v Belgicku už vlastní jedno zariadenie, nižších prevádzkových nákladov v dôsledku toho, že všeobecné náklady závodu možno rozložiť na základe rozšírenej výroby a prístupu k lacnej energii.

| (64) | Tretí príklad: v rámci svojej žiadosti o udelenie záväzného stanoviska podnik C objasňuje svoj zámer premeniť svoju belgickú dcérsku spoločnosť na hlavného podnikateľa po skončení reštrukturalizácie svojich činností v Európe. Podnik C by tak posilnil pracovné miesta v ekvivalente plného pracovného času v Belgicku. Belgicko súhlasilo s tým, že ako ukazovateľa úrovne zisku na výpočet základu dane hlavného podnikateľa použije metódu čistého obchodného rozpätia, pričom zohľadní zisk pred zdanením, ktorý nezávislé podniky dosiahli v rámci porovnateľných transakcií na voľnom trhu. Podnik C tak dosiahne negatívnu úpravu vo výške približne 60 % svojho čistého zisku pred zdanením. |
| --- | --- |

(64)

Tretí príklad: v rámci svojej žiadosti o udelenie záväzného stanoviska podnik C objasňuje svoj zámer premeniť svoju belgickú dcérsku spoločnosť na hlavného podnikateľa po skončení reštrukturalizácie svojich činností v Európe. Podnik C by tak posilnil pracovné miesta v ekvivalente plného pracovného času v Belgicku. Belgicko súhlasilo s tým, že ako ukazovateľa úrovne zisku na výpočet základu dane hlavného podnikateľa použije metódu čistého obchodného rozpätia, pričom zohľadní zisk pred zdanením, ktorý nezávislé podniky dosiahli v rámci porovnateľných transakcií na voľnom trhu. Podnik C tak dosiahne negatívnu úpravu vo výške približne 60 % svojho čistého zisku pred zdanením.

| (65) | Po preskúmaní vzorky 22 záväzných stanovísk sa Komisia domnieva, že tieto tri príklady predstavujú celý sporný režim. Aj keď sú skutočnosti, príslušné sumy a transakcie v jednotlivých prípadoch odlišné, vo všetkých prípadoch sa týkajú nadnárodných spoločností, ktoré zintenzívnili svoju činnosť v Belgicku a požiadali a dosiahli, aby ich skutočne zaznamenané zisky, ktoré sú však údajne pripísateľné synergiám, úsporám z rozsahu alebo iným faktorom spojeným so skutočnosťou, že tvoria súčasť skupiny, boli odpočítané od základu dane z príjmu právnických osôb. Na základe vzorky Komisia poukázalo na to, že oslobodenie nadmerného zisku od dane nebolo povolené malým podnikom a belgické orgány neboli schopné odôvodniť svoje tvrdenia, podľa ktorých takéto oslobodenie nadmerného zisku od dane mohli využiť aj subjekty malej skupiny alebo z iných dôvodov ako údajná existencia synergií alebo úspor z rozsahu. |
| --- | --- |

(65)

Po preskúmaní vzorky 22 záväzných stanovísk sa Komisia domnieva, že tieto tri príklady predstavujú celý sporný režim. Aj keď sú skutočnosti, príslušné sumy a transakcie v jednotlivých prípadoch odlišné, vo všetkých prípadoch sa týkajú nadnárodných spoločností, ktoré zintenzívnili svoju činnosť v Belgicku a požiadali a dosiahli, aby ich skutočne zaznamenané zisky, ktoré sú však údajne pripísateľné synergiám, úsporám z rozsahu alebo iným faktorom spojeným so skutočnosťou, že tvoria súčasť skupiny, boli odpočítané od základu dane z príjmu právnických osôb. Na základe vzorky Komisia poukázalo na to, že oslobodenie nadmerného zisku od dane nebolo povolené malým podnikom a belgické orgány neboli schopné odôvodniť svoje tvrdenia, podľa ktorých takéto oslobodenie nadmerného zisku od dane mohli využiť aj subjekty malej skupiny alebo z iných dôvodov ako údajná existencia synergií alebo úspor z rozsahu.

| (66) | Po výzve na podloženie tvrdení, že oslobodenie nadmerného zisku od dane je dostupné aj pre malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“), belgické orgány uviedli tri príklady najmenších príjemcov pomoci:






  — | podnik D s celkovou súvahou dosahujúcou [100 – 120] (*1) miliónov EUR, s obratom [60 – 80] miliónov EUR a s počtom pracovných miest v ekvivalente plného pracovného času na úrovni [200 – 250], |
| --- | --- | --- |

(66)

Po výzve na podloženie tvrdení, že oslobodenie nadmerného zisku od dane je dostupné aj pre malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“), belgické orgány uviedli tri príklady najmenších príjemcov pomoci:

—

podnik D s celkovou súvahou dosahujúcou [100 – 120] (*1) miliónov EUR, s obratom [60 – 80] miliónov EUR a s počtom pracovných miest v ekvivalente plného pracovného času na úrovni [200 – 250],

*1

| — | podnik E s celkovou súvahou dosahujúcou [70 – 90] miliónov EUR a s počtom pracovných miest v ekvivalente plného pracovného času na úrovni [250 – 300], |
| --- | --- |

—

podnik E s celkovou súvahou dosahujúcou [70 – 90] miliónov EUR a s počtom pracovných miest v ekvivalente plného pracovného času na úrovni [250 – 300],

| — | podnik F s celkovou súvahou dosahujúcou [50 – 70] miliónov EUR, s obratom [70 – 90] miliónov EUR a s počtom pracovných miest v ekvivalente plného pracovného času na úrovni [350 – 400]. |
| --- | --- |

—

podnik F s celkovou súvahou dosahujúcou [50 – 70] miliónov EUR, s obratom [70 – 90] miliónov EUR a s počtom pracovných miest v ekvivalente plného pracovného času na úrovni [350 – 400].

| (67) | Po výzve na podloženie tvrdení, že oslobodenie nadmerného zisku od dane je dostupné z iných dôvodov, ako je údajná existencia synergií alebo úspor z rozsahu, belgické orgány poskytli tri príklady. V záväzných stanoviskách týkajúcich sa transferového oceňovania belgický daňový orgán Service des Décisions Anticipées na žiadosť belgických podnikov zo skupín schválil korešpondujúcu negatívnu úpravu na úrovni týchto podnikov, a to na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92. V týchto troch prípadoch sa však negatívna úprava schválená v prospech belgických subjektov uskutočnila v nadväznosti na primárnu pozitívnu úpravu zisku združených podnikov ich skupiny v Nemecku, Spojenom kráľovstve a Dánsku, a to prostredníctvom transferového oceňovania vykonaného nemeckými, britskými a dánskymi finančnými správami. |
| --- | --- |

(67)

Po výzve na podloženie tvrdení, že oslobodenie nadmerného zisku od dane je dostupné z iných dôvodov, ako je údajná existencia synergií alebo úspor z rozsahu, belgické orgány poskytli tri príklady. V záväzných stanoviskách týkajúcich sa transferového oceňovania belgický daňový orgán Service des Décisions Anticipées na žiadosť belgických podnikov zo skupín schválil korešpondujúcu negatívnu úpravu na úrovni týchto podnikov, a to na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92. V týchto troch prípadoch sa však negatívna úprava schválená v prospech belgických subjektov uskutočnila v nadväznosti na primárnu pozitívnu úpravu zisku združených podnikov ich skupiny v Nemecku, Spojenom kráľovstve a Dánsku, a to prostredníctvom transferového oceňovania vykonaného nemeckými, britskými a dánskymi finančnými správami.

| (68) | Toto rozhodnutie sa netýka takýchto skutočných korešpondujúcich úprav transferového oceňovania ani iných podobných úprav. Týka sa len záväzných stanovísk umožňujúcich oslobodenie nadmerného zisku od dane predstavujúce jednostranné a proaktívne zníženie belgického základu dane, ktoré nezodpovedá primárnej pozitívnej úprave transferového oceňovania vykonanej inou daňovou jurisdikciou, a bez akejkoľvek inej informácie o tom, že by boli znížené sumy zahrnuté do zahraničného základu dane. Na účely uplatnenia oslobodenia nadmerného zisku od dane sa nepožaduje, aby boli oslobodené zisky zdanené alebo dokonca zahrnuté do základu dane iného zahraničného podniku skupiny. Touto vlastnosťou sa záväzné stanoviská týkajúce sa oslobodenia nadmerného zisku od dane odlišujú od iných záväzných stanovísk v oblasti transferového oceňovania vydaných belgickým daňovým orgánom Service des Décisions Anticipées na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, ktoré zároveň umožňujú zníženie skutočne zaznamenaných ziskov na daňové účely, ale v takom prípade, keď je zníženie dôsledkom skutočného zdanenia alebo primárnej pozitívnej úpravy transferového oceňovania zo strany zahraničnej finančnej správy. |
| --- | --- |

(68)

Toto rozhodnutie sa netýka takýchto skutočných korešpondujúcich úprav transferového oceňovania ani iných podobných úprav. Týka sa len záväzných stanovísk umožňujúcich oslobodenie nadmerného zisku od dane predstavujúce jednostranné a proaktívne zníženie belgického základu dane, ktoré nezodpovedá primárnej pozitívnej úprave transferového oceňovania vykonanej inou daňovou jurisdikciou, a bez akejkoľvek inej informácie o tom, že by boli znížené sumy zahrnuté do zahraničného základu dane. Na účely uplatnenia oslobodenia nadmerného zisku od dane sa nepožaduje, aby boli oslobodené zisky zdanené alebo dokonca zahrnuté do základu dane iného zahraničného podniku skupiny. Touto vlastnosťou sa záväzné stanoviská týkajúce sa oslobodenia nadmerného zisku od dane odlišujú od iných záväzných stanovísk v oblasti transferového oceňovania vydaných belgickým daňovým orgánom Service des Décisions Anticipées na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, ktoré zároveň umožňujú zníženie skutočne zaznamenaných ziskov na daňové účely, ale v takom prípade, keď je zníženie dôsledkom skutočného zdanenia alebo primárnej pozitívnej úpravy transferového oceňovania zo strany zahraničnej finančnej správy.

3.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

| (69) | Komisia rozhodla o začatí formálneho vyšetrovacieho konania, pretože sa predbežne domnievala, že režim zdaňovania nadmerného zisku predstavoval schému štátnej pomoci, ktorá sa v článku 107 ods. 1 zmluvy vzhľadom na jej nezlučiteľnosť s vnútorným trhom zakazuje. |
| --- | --- |

(69)

Komisia rozhodla o začatí formálneho vyšetrovacieho konania, pretože sa predbežne domnievala, že režim zdaňovania nadmerného zisku predstavoval schému štátnej pomoci, ktorá sa v článku 107 ods. 1 zmluvy vzhľadom na jej nezlučiteľnosť s vnútorným trhom zakazuje.

| (70) | Po prvé, podľa predbežného stanoviska Komisie je režim zdaňovania nadmerného zisku schémou štátnej pomoci v zmysle článku 1 písm. d) nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589 (42), ktorá umožňuje určitým belgickým spoločnostiam patriacim do nadnárodných skupín významne si znížiť výšku dane z príjmov právnických osôb, ktorú sú povinné zaplatiť v Belgicku, a to bez potreby ďalších vykonávacích opatrení. Komisia dospela k tomuto záveru bez ohľadu na skutočnosť, že oslobodenie bolo udelené na základe záväzných daňových stanovísk. |
| --- | --- |

(70)

Po prvé, podľa predbežného stanoviska Komisie je režim zdaňovania nadmerného zisku schémou štátnej pomoci v zmysle článku 1 písm. d) nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589 (42), ktorá umožňuje určitým belgickým spoločnostiam patriacim do nadnárodných skupín významne si znížiť výšku dane z príjmov právnických osôb, ktorú sú povinné zaplatiť v Belgicku, a to bez potreby ďalších vykonávacích opatrení. Komisia dospela k tomuto záveru bez ohľadu na skutočnosť, že oslobodenie bolo udelené na základe záväzných daňových stanovísk.

42

| (71) | Po druhé, Komisia sa predbežne domnievala, že v rámci sporného režimu získali jeho príjemcovia selektívnu výhodu. Komisia zastávala názor, že režim predstavuje výnimku v referenčnom systéme, keďže oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb sa poskytuje na časť dosiahnutého zisku, ktorý belgický subjekt patriaci do skupiny skutočne dosiahol a zaznamenal vo svojom účtovníctve. Komisia takisto spochybnila skutočnosť, že by boli tzv. nadmerné zisky, ktoré sú v rámci režimu oslobodené od dane, v súlade s princípom nezávislého vzťahu vzhľadom na to, že je mimoriadne problematické oddeliť túto zložku zisku a že skutočné zisky pochádzajúce z členstva v nadnárodnej skupine boli v každom prípade značne nadhodnotené. |
| --- | --- |

(71)

Po druhé, Komisia sa predbežne domnievala, že v rámci sporného režimu získali jeho príjemcovia selektívnu výhodu. Komisia zastávala názor, že režim predstavuje výnimku v referenčnom systéme, keďže oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb sa poskytuje na časť dosiahnutého zisku, ktorý belgický subjekt patriaci do skupiny skutočne dosiahol a zaznamenal vo svojom účtovníctve. Komisia takisto spochybnila skutočnosť, že by boli tzv. nadmerné zisky, ktoré sú v rámci režimu oslobodené od dane, v súlade s princípom nezávislého vzťahu vzhľadom na to, že je mimoriadne problematické oddeliť túto zložku zisku a že skutočné zisky pochádzajúce z členstva v nadnárodnej skupine boli v každom prípade značne nadhodnotené.

| (72) | Komisia takisto predbežne dospela k záveru, že výhoda poskytnutá v rámci sporného režimu bola selektívna, keďže ju získali len belgické subjekty patriace do nadnárodnej skupiny. Belgické subjekty, ktoré podnikajú výlučne v Belgicku, totiž nemohli takýto zisk priznať. Okrem toho subjekty, ktoré využívali tento režim, vo všeobecnosti presťahovali významnú časť svojich aktivít do Belgicka alebo značne investovali v tejto krajine. |
| --- | --- |

(72)

Komisia takisto predbežne dospela k záveru, že výhoda poskytnutá v rámci sporného režimu bola selektívna, keďže ju získali len belgické subjekty patriace do nadnárodnej skupiny. Belgické subjekty, ktoré podnikajú výlučne v Belgicku, totiž nemohli takýto zisk priznať. Okrem toho subjekty, ktoré využívali tento režim, vo všeobecnosti presťahovali významnú časť svojich aktivít do Belgicka alebo značne investovali v tejto krajine.

| (73) | Komisia takisto predbežne zastávala názor, že oslobodenie nadmerného zisku od dane nemožno odôvodniť potrebou zabrániť dvojitému zdaneniu, keďže nesúvisí so žiadnym úmyslom inej krajiny zdaniť ten istý zisk. |
| --- | --- |

(73)

Komisia takisto predbežne zastávala názor, že oslobodenie nadmerného zisku od dane nemožno odôvodniť potrebou zabrániť dvojitému zdaneniu, keďže nesúvisí so žiadnym úmyslom inej krajiny zdaniť ten istý zisk.

| (74) | Keďže boli splnené všetky ostatné podmienky uvedené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ a neexistuje žiaden iný jednoznačný dôvod na to, aby bolo možné označiť režim zdaňovania nadmerného zisku za zlučiteľný s vnútorným trhom, Komisia dospela k predbežnému záveru, že tento režim predstavuje schému štátnej pomoci nezlučiteľnú s vnútorným trhom. Rozhodla sa preto v súvislosti so sporným režimom začať postup uvedený v článku 108 ods. 2 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(74)

Keďže boli splnené všetky ostatné podmienky uvedené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ a neexistuje žiaden iný jednoznačný dôvod na to, aby bolo možné označiť režim zdaňovania nadmerného zisku za zlučiteľný s vnútorným trhom, Komisia dospela k predbežnému záveru, že tento režim predstavuje schému štátnej pomoci nezlučiteľnú s vnútorným trhom. Rozhodla sa preto v súvislosti so sporným režimom začať postup uvedený v článku 108 ods. 2 ZFEÚ.

4.   PRIPOMIENKY BELGICKA

PRIPOMIENKY BELGICKA

| (75) | Belgicko predložilo pripomienky k rámcu zvolenému na posúdenie opatrenia v rozhodnutí o začatí konania, poukázalo na nedodržanie zásady rovnakého zaobchádzania a tvrdilo, že v rozhodnutí o začatí konania viackrát došlo k nesprávnemu výkladu. |
| --- | --- |

(75)

Belgicko predložilo pripomienky k rámcu zvolenému na posúdenie opatrenia v rozhodnutí o začatí konania, poukázalo na nedodržanie zásady rovnakého zaobchádzania a tvrdilo, že v rozhodnutí o začatí konania viackrát došlo k nesprávnemu výkladu.

4.1.   Pripomienky Belgicka v súvislosti s rámcom zvoleným na posúdenie opatrenia a k zásade rovnakého zaobchádzania

Pripomienky Belgicka v súvislosti s rámcom zvoleným na posúdenie opatrenia a k zásade rovnakého zaobchádzania

| (76) | Belgicko spochybňuje, že kombináciou článku 185 ods. 2 zákona o dani z príjmu (CIR 92), obežníka zo 4. júla 2006, výročných správ belgického daňového orgánu Service des Décisions Anticipées a analýzy záväzných daňových stanovísk vzniká režim, ktorý spĺňa kritériá uvedené v článku 1 písm. d) nariadenia (EÚ) 2015/1589. Domnieva sa, že vzhľadom na neexistenciu hĺbkového preskúmania všetkých záväzných stanovísk, na základe ktorých sa udeľuje oslobodenie nadmerného zisku od dane, posúdenie opatrenia ako režimu sa musí opierať výlučne o právne predpisy. Zastáva názor, že príklady uvedené v rozhodnutí o začatí konania boli zvolené selektívne a umožňujú dospieť len k povrchným záverom. |
| --- | --- |

(76)

Belgicko spochybňuje, že kombináciou článku 185 ods. 2 zákona o dani z príjmu (CIR 92), obežníka zo 4. júla 2006, výročných správ belgického daňového orgánu Service des Décisions Anticipées a analýzy záväzných daňových stanovísk vzniká režim, ktorý spĺňa kritériá uvedené v článku 1 písm. d) nariadenia (EÚ) 2015/1589. Domnieva sa, že vzhľadom na neexistenciu hĺbkového preskúmania všetkých záväzných stanovísk, na základe ktorých sa udeľuje oslobodenie nadmerného zisku od dane, posúdenie opatrenia ako režimu sa musí opierať výlučne o právne predpisy. Zastáva názor, že príklady uvedené v rozhodnutí o začatí konania boli zvolené selektívne a umožňujú dospieť len k povrchným záverom.

| (77) | Takisto tvrdí, že Belgicko je jediný členský štát, proti ktorému Komisia začala formálne vyšetrovacie konanie v súvislosti so systémom záväzných stanovísk a nie v súvislosti so samostatným opatrením, a to aj napriek tomu, že záväzné daňové stanoviská využíva väčšina členských štátov. Belgicko sa domnieva, že tento postup je v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania. |
| --- | --- |

(77)

Takisto tvrdí, že Belgicko je jediný členský štát, proti ktorému Komisia začala formálne vyšetrovacie konanie v súvislosti so systémom záväzných stanovísk a nie v súvislosti so samostatným opatrením, a to aj napriek tomu, že záväzné daňové stanoviská využíva väčšina členských štátov. Belgicko sa domnieva, že tento postup je v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania.

4.2.   Pripomienky Belgicka k existencii nesprávneho výkladu v rozhodnutí o začatí konania

Pripomienky Belgicka k existencii nesprávneho výkladu v rozhodnutí o začatí konania

4.2.1.   Úloha účtovného zisku a referenčného systému

Úloha účtovného zisku a referenčného systému

| (78) | Belgicko tvrdí, že Komisia prikladá príliš veľký význam účtovnému zisku belgických podnikov na účely vymedzenia referenčného systému. Belgické právne predpisy v oblasti dane z príjmov právnických osôb umožňujú alebo predpisujú množstvo úprav, nahor i nadol, na výpočet zdaniteľného zisku z účtovného zisku. Podľa Belgicka sú tieto úpravy, a to najmä úpravy uvedené v článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, neoddeliteľnou súčasťou referenčného systému a vzťahujú sa na všetkých daňovníkov, ktorí spĺňajú podmienky využívania predmetných úprav. |
| --- | --- |

(78)

Belgicko tvrdí, že Komisia prikladá príliš veľký význam účtovnému zisku belgických podnikov na účely vymedzenia referenčného systému. Belgické právne predpisy v oblasti dane z príjmov právnických osôb umožňujú alebo predpisujú množstvo úprav, nahor i nadol, na výpočet zdaniteľného zisku z účtovného zisku. Podľa Belgicka sú tieto úpravy, a to najmä úpravy uvedené v článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, neoddeliteľnou súčasťou referenčného systému a vzťahujú sa na všetkých daňovníkov, ktorí spĺňajú podmienky využívania predmetných úprav.

| (79) | Belgicko rovnako tvrdí, že cieľom článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 je zamedziť dvojitému zdaneniu. Keďže sa problémy s dvojitým hospodárskym zdanením netýkajú vnútroštátnych skupín ani samostatných subjektov, ich faktická a právna situácia sa z hľadiska cieľa predmetného opatrenia líši od situácie nadnárodných podnikov. Článok 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 preto nie je výnimkou zo všeobecného daňového systému. |
| --- | --- |

(79)

Belgicko rovnako tvrdí, že cieľom článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 je zamedziť dvojitému zdaneniu. Keďže sa problémy s dvojitým hospodárskym zdanením netýkajú vnútroštátnych skupín ani samostatných subjektov, ich faktická a právna situácia sa z hľadiska cieľa predmetného opatrenia líši od situácie nadnárodných podnikov. Článok 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 preto nie je výnimkou zo všeobecného daňového systému.

4.2.2.   Uplatňovaním princípu nezávislého vzťahu na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona o dani z príjmu (CIR 92) Belgicko neposkytuje nijakú výhodu

Uplatňovaním princípu nezávislého vzťahu na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona o dani z príjmu (CIR 92) Belgicko neposkytuje nijakú výhodu

| (80) | Belgicko uvádza, že podľa jeho systému zdaňovania príjmov právnických osôb možno zdaniť jedine zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu. Navyše vzhľadom na to, že Komisia už raz rozhodla, že na základe princípu nezávislého vzťahu možno zistiť existenciu výhody na účely posúdenia štátnej pomoci, záväzným daňovým stanoviskom možno daňovníkovi poskytnúť výhodu iba v prípade, že je v rozpore s princípom nezávislého vzťahu. |
| --- | --- |

(80)

Belgicko uvádza, že podľa jeho systému zdaňovania príjmov právnických osôb možno zdaniť jedine zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu. Navyše vzhľadom na to, že Komisia už raz rozhodla, že na základe princípu nezávislého vzťahu možno zistiť existenciu výhody na účely posúdenia štátnej pomoci, záväzným daňovým stanoviskom možno daňovníkovi poskytnúť výhodu iba v prípade, že je v rozpore s princípom nezávislého vzťahu.

| (81) | Belgicko pripomína, že transferové oceňovanie neslúži iba na stanovenie primeranej ceny tovaru a služieb, s ktorými združené podniky medzi sebou obchodujú, ale aj na rozdelenie nadmerného zisku medzi jednotlivými podnikmi skupiny. Belgicko tvrdí, že aj v prípade správnej fakturácie všetkých medzipodnikových transakcií by celkový zisk ešte nemusel byť v súlade s princípom nezávislého vzťahu (43). Dodáva, že samotný mechanizmus úprav v oblasti transferových cien preukazuje, že na daňové účely nie je možné opierať sa o ceny uvedené na obchodných účtoch. Preto je skutočnosť, že obchodný zisk prevyšuje prijateľný zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu, irelevantná. |
| --- | --- |

(81)

Belgicko pripomína, že transferové oceňovanie neslúži iba na stanovenie primeranej ceny tovaru a služieb, s ktorými združené podniky medzi sebou obchodujú, ale aj na rozdelenie nadmerného zisku medzi jednotlivými podnikmi skupiny. Belgicko tvrdí, že aj v prípade správnej fakturácie všetkých medzipodnikových transakcií by celkový zisk ešte nemusel byť v súlade s princípom nezávislého vzťahu (43). Dodáva, že samotný mechanizmus úprav v oblasti transferových cien preukazuje, že na daňové účely nie je možné opierať sa o ceny uvedené na obchodných účtoch. Preto je skutočnosť, že obchodný zisk prevyšuje prijateľný zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu, irelevantná.

43

| (82) | Belgicko zastáva názor, že belgickým subjektom nemožno prideliť nadmerný zisk na základe metódy samostatného subjektu, o ktorú sa opiera práve princíp nezávislého vzťahu. Vyňatím tohto zisku zo základu dane sa preto belgickým subjektom neposkytuje výhoda. Belgicko uvádza, že v medzinárodnom meradle neexistuje konsenzus, pokiaľ ide o spôsob, akým sa musí zisk dosiahnutý zo synergií v skupine a/alebo z úspor z rozsahu rozdeliť medzi jednotlivé subjekty skupiny. Aj v prípade, že by sa nadmerný zisk mal úplne vyhnúť zdaneniu z dôvodu nezdanenia žiadnou inou daňovou jurisdikciou, a vzhľadom na jeho oslobodenie od dane v Belgicku, úlohou Belgicka nie je dohliadať na to, aby bol zdanený celý zisk. |
| --- | --- |

(82)

Belgicko zastáva názor, že belgickým subjektom nemožno prideliť nadmerný zisk na základe metódy samostatného subjektu, o ktorú sa opiera práve princíp nezávislého vzťahu. Vyňatím tohto zisku zo základu dane sa preto belgickým subjektom neposkytuje výhoda. Belgicko uvádza, že v medzinárodnom meradle neexistuje konsenzus, pokiaľ ide o spôsob, akým sa musí zisk dosiahnutý zo synergií v skupine a/alebo z úspor z rozsahu rozdeliť medzi jednotlivé subjekty skupiny. Aj v prípade, že by sa nadmerný zisk mal úplne vyhnúť zdaneniu z dôvodu nezdanenia žiadnou inou daňovou jurisdikciou, a vzhľadom na jeho oslobodenie od dane v Belgicku, úlohou Belgicka nie je dohliadať na to, aby bol zdanený celý zisk.

| (83) | Belgicko predložilo opis dvojstupňového postupu, ktorý je uvedený v odôvodnení 15 a ktorý sa používa na určenie výšky zisku odpočítaného na základe oslobodenia nadmerného zisku od dane. |
| --- | --- |

(83)

Belgicko predložilo opis dvojstupňového postupu, ktorý je uvedený v odôvodnení 15 a ktorý sa používa na určenie výšky zisku odpočítaného na základe oslobodenia nadmerného zisku od dane.

| (84) | Domnieva sa, že pôvod nadmerného zisku je bezpredmetný, pokiaľ ide o otázku udelenia výhody Belgickom, ak Belgicko v plnej miere zdaňuje zisk, ktorý predmetné subjekty dosiahli v súlade so zásadou nezávislého vzťahu. Belgicko tvrdí, že nadmerný zisk pochádza vo všeobecnosti zo synergií alebo z úspor z rozsahu, a nepridelenie tohto zisku Belgicku odôvodňuje ustanoveniami bodu 1.10 smernice OECD o transferovom oceňovaní (44). Domnieva sa, že ak sa nadmerný zisk nepridelí žiadnemu inému daňovému územiu a v dôsledku toho nepodlieha nijakému zdaneniu, ide v tomto prípade o zlyhanie princípu nezávislého vzťahu. |
| --- | --- |

(84)

Domnieva sa, že pôvod nadmerného zisku je bezpredmetný, pokiaľ ide o otázku udelenia výhody Belgickom, ak Belgicko v plnej miere zdaňuje zisk, ktorý predmetné subjekty dosiahli v súlade so zásadou nezávislého vzťahu. Belgicko tvrdí, že nadmerný zisk pochádza vo všeobecnosti zo synergií alebo z úspor z rozsahu, a nepridelenie tohto zisku Belgicku odôvodňuje ustanoveniami bodu 1.10 smernice OECD o transferovom oceňovaní (44). Domnieva sa, že ak sa nadmerný zisk nepridelí žiadnemu inému daňovému územiu a v dôsledku toho nepodlieha nijakému zdaneniu, ide v tomto prípade o zlyhanie princípu nezávislého vzťahu.

44

| (85) | Belgicko popiera nejednotný výber najvhodnejšej metódy transferového oceňovania alebo skúšanej časti. Belgicko okrem toho zastáva názor, že prípadne zistené nejednotnosti nemožno na účely posúdenia režimu zovšeobecniť bez predchádzajúcej hĺbkovej analýzy všetkých záväzných stanovísk od prípadu k prípadu. |
| --- | --- |

(85)

Belgicko popiera nejednotný výber najvhodnejšej metódy transferového oceňovania alebo skúšanej časti. Belgicko okrem toho zastáva názor, že prípadne zistené nejednotnosti nemožno na účely posúdenia režimu zovšeobecniť bez predchádzajúcej hĺbkovej analýzy všetkých záväzných stanovísk od prípadu k prípadu.

| (86) | Belgicko tvrdí, že nie je zodpovedné za zdanenie alebo nezdanenie nadmerného zisku v zahraničí. Niektoré záväzné stanoviská, ktorými sa udeľuje oslobodenie nadmerného zisku od dane, boli zverejnené a niektoré podniky zabezpečujú transparentnosť vo svojej riadnej účtovnej závierke. Keďže Belgicko nemá právomoc rozhodovať o rozdelení zisku a mieste jeho zdanenia, výmena informácií nie je možná. Ak sa skutočne ukáže, že tento zisk nepodlieha nijakému zdaneniu, príčinou nezdanenia je práve rozdiel medzi belgickým právom a zahraničným právom a/alebo zlyhaním princípu nezávislého vzťahu. |
| --- | --- |

(86)

Belgicko tvrdí, že nie je zodpovedné za zdanenie alebo nezdanenie nadmerného zisku v zahraničí. Niektoré záväzné stanoviská, ktorými sa udeľuje oslobodenie nadmerného zisku od dane, boli zverejnené a niektoré podniky zabezpečujú transparentnosť vo svojej riadnej účtovnej závierke. Keďže Belgicko nemá právomoc rozhodovať o rozdelení zisku a mieste jeho zdanenia, výmena informácií nie je možná. Ak sa skutočne ukáže, že tento zisk nepodlieha nijakému zdaneniu, príčinou nezdanenia je práve rozdiel medzi belgickým právom a zahraničným právom a/alebo zlyhaním princípu nezávislého vzťahu.

4.2.3.   Uplatnenie článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 nie je selektívne

Uplatnenie článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 nie je selektívne

| (87) | Belgicko s odvolaním sa na judikatúru Všeobecného súdu (45) tvrdí, že podniky, ktoré využívajú článok 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, nemajú spoločné charakteristiky, na základe ktorých by sa mohli odlíšiť od ostatných podnikov, okrem skutočnosti, že spĺňajú podmienky na uplatnenie tohto ustanovenia. Skutočnosť, že sa zisk v tomto ustanovení obmedzuje len na nadnárodné podniky, nestačí podľa Belgicka na to, aby mohol byť označený za selektívny, keďže podniky tohto typu, na rozdiel, napríklad, od podnikov so sídlom v daňových rajoch, nemajú spoločné charakteristiky, pokiaľ ide o odvetvie hospodárstva, predmet podnikania, hospodársky výsledok, počet zamestnancov alebo krajinu sídla. |
| --- | --- |

(87)

Belgicko s odvolaním sa na judikatúru Všeobecného súdu (45) tvrdí, že podniky, ktoré využívajú článok 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, nemajú spoločné charakteristiky, na základe ktorých by sa mohli odlíšiť od ostatných podnikov, okrem skutočnosti, že spĺňajú podmienky na uplatnenie tohto ustanovenia. Skutočnosť, že sa zisk v tomto ustanovení obmedzuje len na nadnárodné podniky, nestačí podľa Belgicka na to, aby mohol byť označený za selektívny, keďže podniky tohto typu, na rozdiel, napríklad, od podnikov so sídlom v daňových rajoch, nemajú spoločné charakteristiky, pokiaľ ide o odvetvie hospodárstva, predmet podnikania, hospodársky výsledok, počet zamestnancov alebo krajinu sídla.

45

| (88) | Belgicko takisto odmieta tvrdenie, podľa ktorého je relokalizácia hlavných činností, investovanie alebo tvorba pracovných miest v Belgicku výslovnou alebo skrytou podmienkou uplatnenia záväzných daňových stanovísk s cieľom oslobodiť nadmerný zisk od dane. Podľa Belgicka sa v právnych predpisoch neustanovuje nijaká podmienka tohto druhu a belgický daňový orgán Service des Décisions Anticipées nemá právomoc určovať takéto podmienky. Jedinou povinnosťou, ktorá žiadateľovi vyplýva zo zákona, je poskytnúť opis svojich činností, ako aj celkový opis situácie alebo konkrétnej operácie, ako sa uvádza v článku 21 zákona z 24. decembra 2002, ktorým sa zavádza systém záväzného stanoviska v belgickom práve v oblasti daní. |
| --- | --- |

(88)

Belgicko takisto odmieta tvrdenie, podľa ktorého je relokalizácia hlavných činností, investovanie alebo tvorba pracovných miest v Belgicku výslovnou alebo skrytou podmienkou uplatnenia záväzných daňových stanovísk s cieľom oslobodiť nadmerný zisk od dane. Podľa Belgicka sa v právnych predpisoch neustanovuje nijaká podmienka tohto druhu a belgický daňový orgán Service des Décisions Anticipées nemá právomoc určovať takéto podmienky. Jedinou povinnosťou, ktorá žiadateľovi vyplýva zo zákona, je poskytnúť opis svojich činností, ako aj celkový opis situácie alebo konkrétnej operácie, ako sa uvádza v článku 21 zákona z 24. decembra 2002, ktorým sa zavádza systém záväzného stanoviska v belgickom práve v oblasti daní.

4.2.4.   Odôvodnenie

Odôvodnenie

| (89) | Belgicko považuje oslobodenie nadmerného zisku od dane za opodstatnené, lebo ide o potrebný a primeraný prostriedok na predchádzanie možnému dvojitému zdaneniu. Belgicko zdôrazňuje, že cieľom oslobodenia od dane nie je znížiť počet skutočných dvojitých zdanení ani ich odstrániť. |
| --- | --- |

(89)

Belgicko považuje oslobodenie nadmerného zisku od dane za opodstatnené, lebo ide o potrebný a primeraný prostriedok na predchádzanie možnému dvojitému zdaneniu. Belgicko zdôrazňuje, že cieľom oslobodenia od dane nie je znížiť počet skutočných dvojitých zdanení ani ich odstrániť.

4.2.5.   Vrátenie

Vrátenie

| (90) | Belgicko tvrdí, že v každom prípade by bolo vrátenie pomoci v súlade so zásadami právnej istoty a oprávneného očakávania vylúčené (46), keďže v dôsledku predchádzajúcich rozhodnutí Komisie v oblasti transferového oceňovania a štátnej pomoci dospelo k záveru, že vzhľadom na chýbajúcu harmonizáciu právnych predpisov v tejto oblasti na úrovni Európskej únie nemožno konštatovať existenciu štátnej pomoci v prípade, že sa členský štát rozhodne uplatňovať princíp nezávislého vzťahu (47). Belgicko sa okrem iného odvoláva na závery Rady ministrov o kódexe správania v oblasti zdaňovania právnických osôb (48), pričom poukazuje na iný režim, ktorý sa údajne zakladá na rovnakých zásadách ako režim zdaňovania nadmerného zisku (49), a pripomína skutočnosť, že Komisia označila tento režim za problematický z hľadiska noriem v oblasti štátnej pomoci až desať rokov po uplynutí platnosti režimu dohôd týkajúcich sa neformálneho kapitálu. Vymáhanie pomoci by bolo napokon mimoriadne zložité a bolo by príčinou dvojitého zdanenia, ako aj nerovnakého zaobchádzania s Belgickom a ostatnými členskými štátmi, ktoré takisto v praxi využívajú záväzné stanoviská v oblasti daní. |
| --- | --- |

(90)

Belgicko tvrdí, že v každom prípade by bolo vrátenie pomoci v súlade so zásadami právnej istoty a oprávneného očakávania vylúčené (46), keďže v dôsledku predchádzajúcich rozhodnutí Komisie v oblasti transferového oceňovania a štátnej pomoci dospelo k záveru, že vzhľadom na chýbajúcu harmonizáciu právnych predpisov v tejto oblasti na úrovni Európskej únie nemožno konštatovať existenciu štátnej pomoci v prípade, že sa členský štát rozhodne uplatňovať princíp nezávislého vzťahu (47). Belgicko sa okrem iného odvoláva na závery Rady ministrov o kódexe správania v oblasti zdaňovania právnických osôb (48), pričom poukazuje na iný režim, ktorý sa údajne zakladá na rovnakých zásadách ako režim zdaňovania nadmerného zisku (49), a pripomína skutočnosť, že Komisia označila tento režim za problematický z hľadiska noriem v oblasti štátnej pomoci až desať rokov po uplynutí platnosti režimu dohôd týkajúcich sa neformálneho kapitálu. Vymáhanie pomoci by bolo napokon mimoriadne zložité a bolo by príčinou dvojitého zdanenia, ako aj nerovnakého zaobchádzania s Belgickom a ostatnými členskými štátmi, ktoré takisto v praxi využívajú záväzné stanoviská v oblasti daní.

46

47

48

49

5.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (91) | Dňa 1. júla 2015 predložila pripomienky spoločnosť AGC Glass Europe SA/NV a 3. júla 2015 spoločnosť [...]. Obidve spoločnosti využili záväzné stanoviská v súlade s článkom 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92. |
| --- | --- |

(91)

Dňa 1. júla 2015 predložila pripomienky spoločnosť AGC Glass Europe SA/NV a 3. júla 2015 spoločnosť [...]. Obidve spoločnosti využili záväzné stanoviská v súlade s článkom 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92.

| (92) | Spoločnosť AGC Glass Europe SA/NV vo svojich pripomienkach zdôrazňuje, že nikdy neuplatnila ani nevykonala záväzné stanovisko, ktoré získala na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92. |
| --- | --- |

(92)

Spoločnosť AGC Glass Europe SA/NV vo svojich pripomienkach zdôrazňuje, že nikdy neuplatnila ani nevykonala záväzné stanovisko, ktoré získala na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92.

| (93) | Spoločnosť [...] tvrdí, že sa jej názov chybne uvádza medzi príjemcami sporného opatrenia v rozhodnutí o začatí konania. Dodáva, že získala predbežnú dohodu v oblasti cien, na základe ktorej môže upraviť transferové ceny nahor na základe článku 185 ods. 2 písm. a) zákona CIR 92 alebo nadol na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 (50). Vzhľadom na tieto skutočnosti sa domnieva, že nevyužila tento režim, a žiada, aby bola vyňatá z konečného rozhodnutia a akéhokoľvek vymáhania v dôsledku tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(93)

Spoločnosť [...] tvrdí, že sa jej názov chybne uvádza medzi príjemcami sporného opatrenia v rozhodnutí o začatí konania. Dodáva, že získala predbežnú dohodu v oblasti cien, na základe ktorej môže upraviť transferové ceny nahor na základe článku 185 ods. 2 písm. a) zákona CIR 92 alebo nadol na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 (50). Vzhľadom na tieto skutočnosti sa domnieva, že nevyužila tento režim, a žiada, aby bola vyňatá z konečného rozhodnutia a akéhokoľvek vymáhania v dôsledku tohto rozhodnutia.

50

6.   POSÚDENIE OPATRENIA

POSÚDENIE OPATRENIA

6.1.   Existencia schémy

Existencia schémy

| (94) | Komisia sa domnieva, že sporné opatrenie je schémou pomoci v zmysle článku 1 písm. d) nariadenia (EÚ) 2015/1589. Podľa tohto článku je schémou pomoci „akýkoľvek akt, na základe ktorého možno bez ďalších vykonávacích opatrení poskytnúť individuálnu pomoc podnikom definovaným v akte všeobecným a abstraktným spôsobom“. |
| --- | --- |

(94)

Komisia sa domnieva, že sporné opatrenie je schémou pomoci v zmysle článku 1 písm. d) nariadenia (EÚ) 2015/1589. Podľa tohto článku je schémou pomoci „akýkoľvek akt, na základe ktorého možno bez ďalších vykonávacích opatrení poskytnúť individuálnu pomoc podnikom definovaným v akte všeobecným a abstraktným spôsobom“.

akýkoľvek akt, na základe ktorého možno bez ďalších vykonávacích opatrení poskytnúť individuálnu pomoc podnikom definovaným v akte všeobecným a abstraktným spôsobom

| (95) | Judikatúra Európskej únie neobsahuje nijakú zmienku o výklade tohto vymedzenia pojmu. Komisia však poukazuje na skutočnosť, že súdy Európskej únie v minulosti pripustili jej uplatňovanie v praxi, pri ktorom sa za schémy pomoci v zmysle tohto ustanovenia označili daňové opatrenia, ktoré sa vo veľkej miere vyznačovali rovnakými charakteristikami ako sporný režim (51). |
| --- | --- |

(95)

Judikatúra Európskej únie neobsahuje nijakú zmienku o výklade tohto vymedzenia pojmu. Komisia však poukazuje na skutočnosť, že súdy Európskej únie v minulosti pripustili jej uplatňovanie v praxi, pri ktorom sa za schémy pomoci v zmysle tohto ustanovenia označili daňové opatrenia, ktoré sa vo veľkej miere vyznačovali rovnakými charakteristikami ako sporný režim (51).

51

| (96) | Z hľadiska vymedzenia schéma pomoci spĺňa tieto tri kritériá: i) ide o ustanovenie, na základe ktorého možno poskytnúť pomoc; ii) schéma si nevyžaduje ďalšie vykonávacie opatrenia a iii) v schéme sa možní príjemcovia pomoci určujú všeobecným a abstraktným spôsobom. |
| --- | --- |

(96)

Z hľadiska vymedzenia schéma pomoci spĺňa tieto tri kritériá: i) ide o ustanovenie, na základe ktorého možno poskytnúť pomoc; ii) schéma si nevyžaduje ďalšie vykonávacie opatrenia a iii) v schéme sa možní príjemcovia pomoci určujú všeobecným a abstraktným spôsobom.

| (97) | Pokiaľ ide o prvé kritérium, oslobodenie nadmerného zisku od dane sa poskytuje na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92. Týmto ustanovením, ktoré sa do belgického zákonníka o dani z príjmu zaviedlo zákonom z 21. júna 2004, sa umožňuje upraviť nadol transferové ceny zahrnuté do základu dane daňovníkov v prípade splnenia určitých podmienok. Toto ustanovenie sa cituje v jednotlivých záväzných stanoviskách, ktorými sa oslobodzuje nadmerný zisk od dane, a Belgicko ho uvádza v rôznych dokumentoch, v ktorých sa opisuje oslobodenie od dane (52). |
| --- | --- |

(97)

Pokiaľ ide o prvé kritérium, oslobodenie nadmerného zisku od dane sa poskytuje na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92. Týmto ustanovením, ktoré sa do belgického zákonníka o dani z príjmu zaviedlo zákonom z 21. júna 2004, sa umožňuje upraviť nadol transferové ceny zahrnuté do základu dane daňovníkov v prípade splnenia určitých podmienok. Toto ustanovenie sa cituje v jednotlivých záväzných stanoviskách, ktorými sa oslobodzuje nadmerný zisk od dane, a Belgicko ho uvádza v rôznych dokumentoch, v ktorých sa opisuje oslobodenie od dane (52).

52

| (98) | Uplatňovanie článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 sa vysvetľuje v dôvodovej správe k zákonu z 21. júna 2004, v obežníku zo 4. júla 2006 a v odpovediach ministra financií na parlamentné otázky o uplatňovaní tohto ustanovenia. Tieto odpovede sú potvrdením, že uplatňovanie oslobodenia nadmerného zisku od dane prekračuje rámec uvedeného ustanovenia a vzťahuje sa aj na zisk, ktorý nebol zahrnutý ani do zisku združeného podniku, ktorý je členom tej istej skupiny, na inom daňovom území. Neexistencia povinnosti preukázať, že rovnaký zisk je zahrnutý do základu dane obidvoch združených podnikov (zahraničného a belgického) je takisto dôležitou skutočnosťou, ktorá umožňuje odlíšiť záväzné stanoviská, ktorými sa poskytuje oslobodenie nadmerného zisku od dane, od ostatných záväzných stanovísk, ktorými sa umožňuje upraviť transferové ceny smerom nadol v súlade s článkom 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 (53). |
| --- | --- |

(98)

Uplatňovanie článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 sa vysvetľuje v dôvodovej správe k zákonu z 21. júna 2004, v obežníku zo 4. júla 2006 a v odpovediach ministra financií na parlamentné otázky o uplatňovaní tohto ustanovenia. Tieto odpovede sú potvrdením, že uplatňovanie oslobodenia nadmerného zisku od dane prekračuje rámec uvedeného ustanovenia a vzťahuje sa aj na zisk, ktorý nebol zahrnutý ani do zisku združeného podniku, ktorý je členom tej istej skupiny, na inom daňovom území. Neexistencia povinnosti preukázať, že rovnaký zisk je zahrnutý do základu dane obidvoch združených podnikov (zahraničného a belgického) je takisto dôležitou skutočnosťou, ktorá umožňuje odlíšiť záväzné stanoviská, ktorými sa poskytuje oslobodenie nadmerného zisku od dane, od ostatných záväzných stanovísk, ktorými sa umožňuje upraviť transferové ceny smerom nadol v súlade s článkom 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 (53).

53

| (99) | Jednoducho možno povedať, že článok 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, dôvodová správa k zákonu z 21. júna 2004, obežník zo 4. júla 2006 a odpovede ministra financií na parlamentné otázky k uplatňovaniu článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 sú aktmi, na základe ktorých sa udeľuje oslobodenie nadmerného zisku od dane. |
| --- | --- |

(99)

Jednoducho možno povedať, že článok 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, dôvodová správa k zákonu z 21. júna 2004, obežník zo 4. júla 2006 a odpovede ministra financií na parlamentné otázky k uplatňovaniu článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 sú aktmi, na základe ktorých sa udeľuje oslobodenie nadmerného zisku od dane.

| (100) | Pokiaľ ide o druhé kritérium, Komisia zastáva názor, že pojem „vykonávacie opatrenia“ je potrebné chápať ako výkon významnej diskrečnej právomoci orgánom poskytujúcim pomoc, ktorý môže prijímaním neskorších aktov ovplyvňovať výšku pomoci, jej charakteristiku alebo podmienky jej poskytnutia (54). Oproti tomu samotné technické uplatňovanie aktu, na základe ktorého sa poskytuje predmetná pomoc, nepredstavuje vykonávacie opatrenie v zmysle článku 1 písm. d) nariadenia (EÚ) 2015/1589. |
| --- | --- |

(100)

Pokiaľ ide o druhé kritérium, Komisia zastáva názor, že pojem „vykonávacie opatrenia“ je potrebné chápať ako výkon významnej diskrečnej právomoci orgánom poskytujúcim pomoc, ktorý môže prijímaním neskorších aktov ovplyvňovať výšku pomoci, jej charakteristiku alebo podmienky jej poskytnutia (54). Oproti tomu samotné technické uplatňovanie aktu, na základe ktorého sa poskytuje predmetná pomoc, nepredstavuje vykonávacie opatrenie v zmysle článku 1 písm. d) nariadenia (EÚ) 2015/1589.

54

| (101) | Komisia sa domnieva, že oslobodenie nadmerného zisku od dane sa poskytuje bez toho, aby boli potrebné ďalšie vykonávacie opatrenia v zmysle článku 1 písm. d) nariadenia 2015/1589. Skutočnosti potrebné na získanie tohto oslobodenia môžu byť opísané in abstracto. Svedčia o tom, že existuje systematický prístup k poskytovaniu pomoci, ktorý Komisia zistila pri skúmaní vzorky záväzných stanovísk a ktorý Belgicko opísalo vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania. |
| --- | --- |

(101)

Komisia sa domnieva, že oslobodenie nadmerného zisku od dane sa poskytuje bez toho, aby boli potrebné ďalšie vykonávacie opatrenia v zmysle článku 1 písm. d) nariadenia 2015/1589. Skutočnosti potrebné na získanie tohto oslobodenia môžu byť opísané in abstracto. Svedčia o tom, že existuje systematický prístup k poskytovaniu pomoci, ktorý Komisia zistila pri skúmaní vzorky záväzných stanovísk a ktorý Belgicko opísalo vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania.

in abstracto

| (102) | Oslobodenie nadmerného zisku od dane sa teda udeľuje pri súčasnom výskyte týchto skutočností:






  — | subjekty, ktoré využívajú oslobodenie od dane, patria do nadnárodného podniku, |
| --- | --- | --- |

(102)

Oslobodenie nadmerného zisku od dane sa teda udeľuje pri súčasnom výskyte týchto skutočností:

—

subjekty, ktoré využívajú oslobodenie od dane, patria do nadnárodného podniku,

| — | tieto subjekty získavajú prostredníctvom stanoviska belgického daňového orgánu Service des Décisions Anticipées povinné predbežné povolenie, v dôsledku čoho možno pomoc poskytnúť len na zisk pochádzajúci z novej situácie, ktorá ešte nevyvolala daňové účinky, napríklad relokalizácia hlavného podnikateľa do Belgicka v dôsledku reorganizácie alebo zväčšenie počtu činností, alebo nové investovanie v krajine (55), |
| --- | --- |

—

tieto subjekty získavajú prostredníctvom stanoviska belgického daňového orgánu Service des Décisions Anticipées povinné predbežné povolenie, v dôsledku čoho možno pomoc poskytnúť len na zisk pochádzajúci z novej situácie, ktorá ešte nevyvolala daňové účinky, napríklad relokalizácia hlavného podnikateľa do Belgicka v dôsledku reorganizácie alebo zväčšenie počtu činností, alebo nové investovanie v krajine (55),

55

| — | zisk, ktorý dosiahli tieto subjekty, prevyšuje zisk, ktorý by dosiahli porovnateľné samostatné subjekty za podobných okolností, |
| --- | --- |

—

zisk, ktorý dosiahli tieto subjekty, prevyšuje zisk, ktorý by dosiahli porovnateľné samostatné subjekty za podobných okolností,

| — | tieto subjekty nemusia zaviesť v inom členskom štáte primárnu úpravu smerom nahor. |
| --- | --- |

—

tieto subjekty nemusia zaviesť v inom členskom štáte primárnu úpravu smerom nahor.

| (103) | V odôvodnení 65 sa uvádza, že Komisia hodnotila 22 samostatných záväzných stanovísk, ktoré možno považovať za reprezentatívnu vzorku sporného režimu. Hoci sa v skutočnosti samotné fakty, predmetné sumy a operácie v jednotlivých záväzných stanoviskách od seba odlišujú, tieto stanoviská sa týkajú všetkých veľkých nadnárodných podnikov, ktoré zväčšili objem svojej činnosti v Belgicku a ktoré žiadali a vydobyli si, aby bol zisk zaznamenaný v Belgicku, údajne však pochádzajúci zo synergií, úspor z rozsahu alebo iných faktorov súvisiacich s ich členstvom v skupine, odpočítaný od základu dane z príjmov právnických osôb. |
| --- | --- |

(103)

V odôvodnení 65 sa uvádza, že Komisia hodnotila 22 samostatných záväzných stanovísk, ktoré možno považovať za reprezentatívnu vzorku sporného režimu. Hoci sa v skutočnosti samotné fakty, predmetné sumy a operácie v jednotlivých záväzných stanoviskách od seba odlišujú, tieto stanoviská sa týkajú všetkých veľkých nadnárodných podnikov, ktoré zväčšili objem svojej činnosti v Belgicku a ktoré žiadali a vydobyli si, aby bol zisk zaznamenaný v Belgicku, údajne však pochádzajúci zo synergií, úspor z rozsahu alebo iných faktorov súvisiacich s ich členstvom v skupine, odpočítaný od základu dane z príjmov právnických osôb.

| (104) | Na rozdiel od toho, čo tvrdí Belgicko, skutočnosť, že sa Komisia odvoláva na spoločné skutočnosti zistené na vzorke záväzných stanovísk, neznamená, že sa domnieva, že prvky štátnej pomoci vyplývajú skôr z jednotlivých záväzných stanovísk ako z režimu. Komisia sa domnieva, že záväzné stanoviská sú nástrojom, pomocou ktorého sa režim vykonáva v súlade so zákonom, na ktorom je režim založený, a že opis niektorých individuálnych záväzných stanovísk v jej rozhodnutí o začatí konania slúži len na vysvetlenie spôsobu, akým sa režim vykonával v praxi. V každom prípade Komisia v oddiele 4.1 svojho rozhodnutia o začatí konania jednoznačne vysvetlila dôvody, pre ktoré sa v danom štádiu domnievala, že opatrenie bolo schémou pomoci, a to tak, aby Belgicko nemohlo v sebe živiť ilúziu o pravdepodobnosti, že Komisia považuje prvky štátnej pomoci za prvky vyplývajúce zo záväzných stanovísk a nie z režimu. |
| --- | --- |

(104)

Na rozdiel od toho, čo tvrdí Belgicko, skutočnosť, že sa Komisia odvoláva na spoločné skutočnosti zistené na vzorke záväzných stanovísk, neznamená, že sa domnieva, že prvky štátnej pomoci vyplývajú skôr z jednotlivých záväzných stanovísk ako z režimu. Komisia sa domnieva, že záväzné stanoviská sú nástrojom, pomocou ktorého sa režim vykonáva v súlade so zákonom, na ktorom je režim založený, a že opis niektorých individuálnych záväzných stanovísk v jej rozhodnutí o začatí konania slúži len na vysvetlenie spôsobu, akým sa režim vykonával v praxi. V každom prípade Komisia v oddiele 4.1 svojho rozhodnutia o začatí konania jednoznačne vysvetlila dôvody, pre ktoré sa v danom štádiu domnievala, že opatrenie bolo schémou pomoci, a to tak, aby Belgicko nemohlo v sebe živiť ilúziu o pravdepodobnosti, že Komisia považuje prvky štátnej pomoci za prvky vyplývajúce zo záväzných stanovísk a nie z režimu.

| (105) | Povinnosť získať individuálne záväzné stanovisko na účely oslobodenia nadmerného zisku od dane nie je vykonávacím opatrením, ale technickou podmienkou uplatňovania režimu, ktorá slúži na potvrdenie dodržiavania podmienok vymedzených režimom a na overenie metódy, ktorú si daňovník zvolil s cieľom stanoviť sumu údajného nadmerného zisku, ktorý má byť predmetom oslobodenia (56). |
| --- | --- |

(105)

Povinnosť získať individuálne záväzné stanovisko na účely oslobodenia nadmerného zisku od dane nie je vykonávacím opatrením, ale technickou podmienkou uplatňovania režimu, ktorá slúži na potvrdenie dodržiavania podmienok vymedzených režimom a na overenie metódy, ktorú si daňovník zvolil s cieľom stanoviť sumu údajného nadmerného zisku, ktorý má byť predmetom oslobodenia (56).

56

| (106) | Na tento záver nemá vplyv skutočnosť, že belgický daňový orgán Service des Décisions Anticipées má obmedzenú diskrečnú právomoc, pokiaľ ide o schvaľovanie presnej sadzby úpravy smerom nadol, ktorá sa uplatňuje na základ dane v závislosti od informácií, ktoré poskytol daňovník, alebo na posúdenie, či sú splnené určité podmienky, za ktorých možno uvedený odpočet poskytnúť (napríklad v prípade existencie novej situácie, ktorá ešte nemala dôsledky v oblasti daní). Existencia osobitného útvaru povereného záväznými stanoviskami, ktorý má v oblasti záväzných stanovísk výlučnú právomoc posudzovať spoľahlivosť približného odhadu sumy nadmerného zisku, ktorý daňovník uvádza v druhej etape, si totiž vyžaduje obmedzenú diskrečnú právomoc zo strany belgického daňového orgánu Service des Décisions Anticipées. Tento orgán však môže zaručiť iba jednotné uplatňovanie oslobodenia od dane. |
| --- | --- |

(106)

Na tento záver nemá vplyv skutočnosť, že belgický daňový orgán Service des Décisions Anticipées má obmedzenú diskrečnú právomoc, pokiaľ ide o schvaľovanie presnej sadzby úpravy smerom nadol, ktorá sa uplatňuje na základ dane v závislosti od informácií, ktoré poskytol daňovník, alebo na posúdenie, či sú splnené určité podmienky, za ktorých možno uvedený odpočet poskytnúť (napríklad v prípade existencie novej situácie, ktorá ešte nemala dôsledky v oblasti daní). Existencia osobitného útvaru povereného záväznými stanoviskami, ktorý má v oblasti záväzných stanovísk výlučnú právomoc posudzovať spoľahlivosť približného odhadu sumy nadmerného zisku, ktorý daňovník uvádza v druhej etape, si totiž vyžaduje obmedzenú diskrečnú právomoc zo strany belgického daňového orgánu Service des Décisions Anticipées. Tento orgán však môže zaručiť iba jednotné uplatňovanie oslobodenia od dane.

| (107) | Belgický daňový orgán Service des Décisions Anticipées systematicky vydával stanoviská, ktorými sa udeľovalo oslobodenie nadmerného zisku od dane pri splnení podmienok uvedených v odôvodnení 102. Belgický daňový orgán Service des Décisions Anticipées okrem toho nikdy neodmietol ani jednu žiadosť o záväzné stanovisko, ktorým sa poskytuje oslobodenie nadmerného zisku od dane (57). |
| --- | --- |

(107)

Belgický daňový orgán Service des Décisions Anticipées systematicky vydával stanoviská, ktorými sa udeľovalo oslobodenie nadmerného zisku od dane pri splnení podmienok uvedených v odôvodnení 102. Belgický daňový orgán Service des Décisions Anticipées okrem toho nikdy neodmietol ani jednu žiadosť o záväzné stanovisko, ktorým sa poskytuje oslobodenie nadmerného zisku od dane (57).

57

| (108) | Komisia na základe toho dospela k záveru, že oslobodenie nadmerného zisku od dane si nevyžaduje nijaké ďalšie vykonávacie opatrenie. |
| --- | --- |

(108)

Komisia na základe toho dospela k záveru, že oslobodenie nadmerného zisku od dane si nevyžaduje nijaké ďalšie vykonávacie opatrenie.

| (109) | Pokiaľ ide o tretie kritérium, v akte, na základe ktorého sa udeľuje oslobodenie nadmerného zisku od dane, sa všeobecne a abstraktne vymedzujú možní príjemcovia tohto oslobodenia. Uplatňovanie článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, ktorý predstavuje právny základ na udeľovanie záväzných stanovísk potrebných na získanie oslobodenia od dane, sa obmedzuje na subjekty, ktoré patria do „nadnárodnej skupiny prepojených podnikov“. |
| --- | --- |

(109)

Pokiaľ ide o tretie kritérium, v akte, na základe ktorého sa udeľuje oslobodenie nadmerného zisku od dane, sa všeobecne a abstraktne vymedzujú možní príjemcovia tohto oslobodenia. Uplatňovanie článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, ktorý predstavuje právny základ na udeľovanie záväzných stanovísk potrebných na získanie oslobodenia od dane, sa obmedzuje na subjekty, ktoré patria do „nadnárodnej skupiny prepojených podnikov“.

| (110) | Na záver možno povedať, že systematické uplatňovanie oslobodenia nadmerného zisku od dane belgickým daňovým orgánom Service des Décisions Anticipées spĺňa podmienky existencie schémy pomoci vymedzené v článku 1 písm. d) nariadenia (EÚ) 2015/1589. Podľa judikatúry Súdneho dvora sa Komisia môže v prípade schémy pomoci obmedziť na preskúmanie všeobecných charakteristík sporného režimu a nemusí skúmať každý jeden konkrétny prípad, pri ktorom sa režim uplatnil (58). |
| --- | --- |

(110)

Na záver možno povedať, že systematické uplatňovanie oslobodenia nadmerného zisku od dane belgickým daňovým orgánom Service des Décisions Anticipées spĺňa podmienky existencie schémy pomoci vymedzené v článku 1 písm. d) nariadenia (EÚ) 2015/1589. Podľa judikatúry Súdneho dvora sa Komisia môže v prípade schémy pomoci obmedziť na preskúmanie všeobecných charakteristík sporného režimu a nemusí skúmať každý jeden konkrétny prípad, pri ktorom sa režim uplatnil (58).

58

6.2.   Existencia pomoci

Existencia pomoci

| (111) | Ako sa stanovuje v článku 107 ods. 1 zmluvy, pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, ak nie je stanovené inak. |
| --- | --- |

(111)

Ako sa stanovuje v článku 107 ods. 1 zmluvy, pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, ak nie je stanovené inak.

| (112) | Podľa ustálenej judikatúry si posúdenie opatrenia ako štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy vyžaduje, aby boli splnené všetky podmienky uvedené v tomto ustanovení (59). Takisto sa stanovuje, že na to, aby mohlo byť opatrenie kvalifikované ako štátna pomoc, musí ísť v prvom rade o zásah štátu alebo zásah pomocou štátnych zdrojov. Po druhé, musí existovať možnosť, že tento zásah ovplyvní obchod medzi členskými štátmi. Po tretie, určitý podnik ním musí získať selektívnu výhodu a, po štvrté, musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením (60). |
| --- | --- |

(112)

Podľa ustálenej judikatúry si posúdenie opatrenia ako štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy vyžaduje, aby boli splnené všetky podmienky uvedené v tomto ustanovení (59). Takisto sa stanovuje, že na to, aby mohlo byť opatrenie kvalifikované ako štátna pomoc, musí ísť v prvom rade o zásah štátu alebo zásah pomocou štátnych zdrojov. Po druhé, musí existovať možnosť, že tento zásah ovplyvní obchod medzi členskými štátmi. Po tretie, určitý podnik ním musí získať selektívnu výhodu a, po štvrté, musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením (60).

59

60

| (113) | Pokiaľ ide o prvú podmienku existencie pomoci, oslobodenie nadmerného zisku od dane sa zakladá na článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 a na všetkých usmerňovacích dokumentoch, o ktoré sa belgické orgány opierajú pri výklade tohto ustanovenia, ktorým sa poskytuje oslobodenie od dane. Oslobodenie od dane sa navyše udeľuje prostredníctvom povinných záväzných stanovísk, ktoré vydáva orgán belgickej finančnej správy Service des Décisions Anticipées a ktoré sú pre belgickú finančnú správu záväzné. Oslobodenie nadmerného zisku od dane preto možno pripísať belgickému štátu. |
| --- | --- |

(113)

Pokiaľ ide o prvú podmienku existencie pomoci, oslobodenie nadmerného zisku od dane sa zakladá na článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 a na všetkých usmerňovacích dokumentoch, o ktoré sa belgické orgány opierajú pri výklade tohto ustanovenia, ktorým sa poskytuje oslobodenie od dane. Oslobodenie od dane sa navyše udeľuje prostredníctvom povinných záväzných stanovísk, ktoré vydáva orgán belgickej finančnej správy Service des Décisions Anticipées a ktoré sú pre belgickú finančnú správu záväzné. Oslobodenie nadmerného zisku od dane preto možno pripísať belgickému štátu.

| (114) | Pokiaľ ide o financovanie režimu zo štátnych zdrojov, opatrenie, na základe ktorého verejné orgány poskytujú určitým podnikom oslobodenie od daní, ktoré aj keď nepredstavuje prevod štátnych prostriedkov, stavia tieto podniky do výhodnejšej finančnej situácie, ako je situácia ostatných daňovníkov, predstavuje podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora štátnu pomoc (61). Komisia v oddiele 6.3 preukáže, že v dôsledku oslobodenia nadmerného zisku od dane dochádza k zníženiu dane splatnej v Belgicku podnikmi, ktoré dostali záväzné stanovisko na základe sporného režimu, čím sa odchýlili od dane, ktorú mali tieto podniky zaplatiť v súlade so spoločným systémom zdaňovania príjmov právnických osôb, ak by režim neexistoval. Oslobodenie nadmerného zisku od dane spôsobuje stratu štátnych zdrojov, keďže akékoľvek zníženie dane splatnej podnikmi využívajúcimi sporný režim spôsobuje stratu daňových príjmov, ktoré by malo Belgicko obvykle k dispozícii. |
| --- | --- |

(114)

Pokiaľ ide o financovanie režimu zo štátnych zdrojov, opatrenie, na základe ktorého verejné orgány poskytujú určitým podnikom oslobodenie od daní, ktoré aj keď nepredstavuje prevod štátnych prostriedkov, stavia tieto podniky do výhodnejšej finančnej situácie, ako je situácia ostatných daňovníkov, predstavuje podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora štátnu pomoc (61). Komisia v oddiele 6.3 preukáže, že v dôsledku oslobodenia nadmerného zisku od dane dochádza k zníženiu dane splatnej v Belgicku podnikmi, ktoré dostali záväzné stanovisko na základe sporného režimu, čím sa odchýlili od dane, ktorú mali tieto podniky zaplatiť v súlade so spoločným systémom zdaňovania príjmov právnických osôb, ak by režim neexistoval. Oslobodenie nadmerného zisku od dane spôsobuje stratu štátnych zdrojov, keďže akékoľvek zníženie dane splatnej podnikmi využívajúcimi sporný režim spôsobuje stratu daňových príjmov, ktoré by malo Belgicko obvykle k dispozícii.

61

| (115) | Pokiaľ ide o druhú podmienku existencie štátnej pomoci, podniky, ktoré využívajú sporný režim, sú nadnárodné podniky, ktoré vykonávajú svoju činnosť vo viacerých členských štátoch, takže akákoľvek pomoc priznaná v ich prospech môže ovplyvniť obchod v rámci Únie. Okrem toho vzhľadom na skutočnosť, že záväzné stanovisko, ktorým sa priznáva oslobodenie od dane, môže byť vydané iba v súvislosti so ziskom plynúcim z novej situácie, ktorou môže byť relokalizácia činnosti do Belgicka alebo zväčšenie objemu činností podniku v Belgicku, a vzhľadom na to, že výhoda poskytnutá oslobodením od dane je primeraná rozsahu nových činností a novému zisku, ktorý spoločnosť dosahuje v Belgicku, režim môže ovplyvniť rozhodnutia prijímané nadnárodnými skupinami v súvislosti s premiestnením ich investícií v rámci Únie, a preto môže mať vplyv na obchod na vnútornom trhu Únie. |
| --- | --- |

(115)

Pokiaľ ide o druhú podmienku existencie štátnej pomoci, podniky, ktoré využívajú sporný režim, sú nadnárodné podniky, ktoré vykonávajú svoju činnosť vo viacerých členských štátoch, takže akákoľvek pomoc priznaná v ich prospech môže ovplyvniť obchod v rámci Únie. Okrem toho vzhľadom na skutočnosť, že záväzné stanovisko, ktorým sa priznáva oslobodenie od dane, môže byť vydané iba v súvislosti so ziskom plynúcim z novej situácie, ktorou môže byť relokalizácia činnosti do Belgicka alebo zväčšenie objemu činností podniku v Belgicku, a vzhľadom na to, že výhoda poskytnutá oslobodením od dane je primeraná rozsahu nových činností a novému zisku, ktorý spoločnosť dosahuje v Belgicku, režim môže ovplyvniť rozhodnutia prijímané nadnárodnými skupinami v súvislosti s premiestnením ich investícií v rámci Únie, a preto môže mať vplyv na obchod na vnútornom trhu Únie.

| (116) | Opatrenie poskytnuté štátom sa okrem toho pokladá za opatrenie narúšajúce hospodársku súťaž alebo hroziace narušením hospodárskej súťaže, ak sa ním môže zlepšiť konkurenčné postavenie príjemcov v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými súťaží (62). Vzhľadom na to, že na základe sporného režimu sa znižuje výška dane splatnej v súlade so spoločným systémom zdaňovania príjmov právnických osôb, a tým sú jeho príjemcovia oslobodení od nákladov, ktoré by mali obvykle znášať, tento režim narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením, lebo zlepšuje finančnú situáciu týchto podnikov, čím je splnená aj štvrtá podmienka existencie štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(116)

Opatrenie poskytnuté štátom sa okrem toho pokladá za opatrenie narúšajúce hospodársku súťaž alebo hroziace narušením hospodárskej súťaže, ak sa ním môže zlepšiť konkurenčné postavenie príjemcov v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými súťaží (62). Vzhľadom na to, že na základe sporného režimu sa znižuje výška dane splatnej v súlade so spoločným systémom zdaňovania príjmov právnických osôb, a tým sú jeho príjemcovia oslobodení od nákladov, ktoré by mali obvykle znášať, tento režim narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením, lebo zlepšuje finančnú situáciu týchto podnikov, čím je splnená aj štvrtá podmienka existencie štátnej pomoci.

62

| (117) | Pokiaľ ide o tretiu podmienku existencie štátnej pomoci, Komisia v nasledujúcom oddiele preukáže, ako sa sporným režimom poskytuje selektívna výhoda belgickým subjektom patriacim do skupiny prijatým do tohto režimu, ako aj nadnárodným skupinám, ktorých sú tieto subjekty členmi. Táto výhoda vyplýva z jednostrannej úpravy ich základu dane smerom nadol, čoho dôsledkom je zníženie dane z príjmov právnických osôb, ktorú majú tieto subjekty zaplatiť v Belgicku, v porovnaní s daňami, ktoré by mali za obvyklých podmienok zaplatiť v súlade so spoločným systémom zdanenia zisku právnických osôb. |
| --- | --- |

(117)

Pokiaľ ide o tretiu podmienku existencie štátnej pomoci, Komisia v nasledujúcom oddiele preukáže, ako sa sporným režimom poskytuje selektívna výhoda belgickým subjektom patriacim do skupiny prijatým do tohto režimu, ako aj nadnárodným skupinám, ktorých sú tieto subjekty členmi. Táto výhoda vyplýva z jednostrannej úpravy ich základu dane smerom nadol, čoho dôsledkom je zníženie dane z príjmov právnických osôb, ktorú majú tieto subjekty zaplatiť v Belgicku, v porovnaní s daňami, ktoré by mali za obvyklých podmienok zaplatiť v súlade so spoločným systémom zdanenia zisku právnických osôb.

6.3.   Existencia selektívnej výhody

Existencia selektívnej výhody

| (118) | Podľa judikatúry: „v článku 107 ods. 1 zmluvy sa ukladá povinnosť určiť, či je určité vnútroštátne opatrenie spôsobilé v rámci danej právnej úpravy zvýhodniť ‚určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru‘ vo vzťahu k ostatným podnikateľom, ktorí sa vzhľadom na cieľ sledovaný touto úpravou nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii. V prípade kladnej odpovede sporné opatrenie spĺňa podmienku selektívnosti“ (63). |
| --- | --- |

(118)

Podľa judikatúry: „v článku 107 ods. 1 zmluvy sa ukladá povinnosť určiť, či je určité vnútroštátne opatrenie spôsobilé v rámci danej právnej úpravy zvýhodniť ‚určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru‘ vo vzťahu k ostatným podnikateľom, ktorí sa vzhľadom na cieľ sledovaný touto úpravou nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii. V prípade kladnej odpovede sporné opatrenie spĺňa podmienku selektívnosti“ (63).

v článku 107 ods. 1 zmluvy sa ukladá povinnosť určiť, či je určité vnútroštátne opatrenie spôsobilé v rámci danej právnej úpravy zvýhodniť ‚určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru‘ vo vzťahu k ostatným podnikateľom, ktorí sa vzhľadom na cieľ sledovaný touto úpravou nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii. V prípade kladnej odpovede sporné opatrenie spĺňa podmienku selektívnosti

63

| (119) | Súdny dvor vypracoval na základe vecí týkajúcich sa oblasti daní trojstupňovú analýzu s cieľom zistiť, či je konkrétne daňové opatrenie selektívne (64). Po prvé, treba stanoviť, aký je spoločný alebo obvyklý systém zdaňovania platný v členskom štáte – referenčný systém. Po druhé, je potrebné stanoviť, či sporné daňové opatrenie predstavuje výnimku z tohto systému tým, že sa pri ňom rozlišuje medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sú vzhľadom na vlastné ciele systému v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii. Po tretie, ak opatrenie predstavuje výnimku z referenčného systému, treba stanoviť, či toto opatrenie možno odôvodniť povahou alebo všeobecnou štruktúrou referenčného systému. Daňové opatrenie spočívajúce vo výnimke z uplatnenia referenčného systému možno odôvodniť, ak dotknutý členský štát môže preukázať, že toto opatrenie vyplýva priamo zo základných alebo hlavných zásad jeho daňového systému (65). V takomto prípade nie je daňové opatrenie selektívne. V tejto tretej etape nesie dôkazné bremeno členský štát. |
| --- | --- |

(119)

Súdny dvor vypracoval na základe vecí týkajúcich sa oblasti daní trojstupňovú analýzu s cieľom zistiť, či je konkrétne daňové opatrenie selektívne (64). Po prvé, treba stanoviť, aký je spoločný alebo obvyklý systém zdaňovania platný v členskom štáte – referenčný systém. Po druhé, je potrebné stanoviť, či sporné daňové opatrenie predstavuje výnimku z tohto systému tým, že sa pri ňom rozlišuje medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sú vzhľadom na vlastné ciele systému v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii. Po tretie, ak opatrenie predstavuje výnimku z referenčného systému, treba stanoviť, či toto opatrenie možno odôvodniť povahou alebo všeobecnou štruktúrou referenčného systému. Daňové opatrenie spočívajúce vo výnimke z uplatnenia referenčného systému možno odôvodniť, ak dotknutý členský štát môže preukázať, že toto opatrenie vyplýva priamo zo základných alebo hlavných zásad jeho daňového systému (65). V takomto prípade nie je daňové opatrenie selektívne. V tejto tretej etape nesie dôkazné bremeno členský štát.

64

65

6.3.1.   Určenie referenčného systému

Určenie referenčného systému

| (120) | Na účely posúdenia selektívneho charakteru opatrenia pomoci sa referenčný systém skladá z uceleného súboru pravidiel, ktoré sa na základe objektívnych kritérií vzťahujú na všetky podniky patriace do jeho rozsahu pôsobnosti v súlade s jeho vymedzením podľa cieľa. |
| --- | --- |

(120)

Na účely posúdenia selektívneho charakteru opatrenia pomoci sa referenčný systém skladá z uceleného súboru pravidiel, ktoré sa na základe objektívnych kritérií vzťahujú na všetky podniky patriace do jeho rozsahu pôsobnosti v súlade s jeho vymedzením podľa cieľa.

6.3.1.1.   Referenčným systémom je systém dane z príjmov právnických osôb v Belgicku

Referenčným systémom je systém dane z príjmov právnických osôb v Belgicku

| (121) | Komisia sa v tejto súvislosti domnieva, že referenčným systémom je systém spoločných pravidiel zdaňovania zisku právnických osôb stanovený režimom dane z príjmov právnických osôb v Belgicku (66), ktorého cieľom je zdaniť zisk všetkých právnických osôb podliehajúcich dani v Belgicku. Systém dane z príjmov právnických osôb v Belgicku sa vzťahuje na spoločnosti, ktoré sú daňovými rezidentmi v Belgicku, ako aj na belgické pobočky spoločností, ktoré nie sú daňovými rezidentmi v Belgicku. Spoločnosti, ktoré sú daňovými rezidentmi v Belgicku (67), sú povinné platiť daň z príjmov právnických osôb zo zisku, ktorý dosiahli na celom svete (68), s výnimkou situácie, keď sa vykonáva zmluva o zamedzení dvojitého zdanenia. Spoločnosti, ktoré nie sú daňovými rezidentmi v Belgicka, podliehajú dani z príjmov právnických osôb len pri určitom type osobitných príjmov z belgických zdrojov (69). V obidvoch prípadoch je belgická daň z príjmov právnických osôb splatná z celkového zisku bez ohľadu na to, či bol dosiahnutý celosvetovo alebo v Belgicku. Z toho vyplýva, že všetky podniky, ktoré dosahujú príjmy v Belgicku, sa z hľadiska zdaňovania podnikov spravidla považujú za podniky v podobnej právnej a skutkovej situácii. |
| --- | --- |

(121)

Komisia sa v tejto súvislosti domnieva, že referenčným systémom je systém spoločných pravidiel zdaňovania zisku právnických osôb stanovený režimom dane z príjmov právnických osôb v Belgicku (66), ktorého cieľom je zdaniť zisk všetkých právnických osôb podliehajúcich dani v Belgicku. Systém dane z príjmov právnických osôb v Belgicku sa vzťahuje na spoločnosti, ktoré sú daňovými rezidentmi v Belgicku, ako aj na belgické pobočky spoločností, ktoré nie sú daňovými rezidentmi v Belgicku. Spoločnosti, ktoré sú daňovými rezidentmi v Belgicku (67), sú povinné platiť daň z príjmov právnických osôb zo zisku, ktorý dosiahli na celom svete (68), s výnimkou situácie, keď sa vykonáva zmluva o zamedzení dvojitého zdanenia. Spoločnosti, ktoré nie sú daňovými rezidentmi v Belgicka, podliehajú dani z príjmov právnických osôb len pri určitom type osobitných príjmov z belgických zdrojov (69). V obidvoch prípadoch je belgická daň z príjmov právnických osôb splatná z celkového zisku bez ohľadu na to, či bol dosiahnutý celosvetovo alebo v Belgicku. Z toho vyplýva, že všetky podniky, ktoré dosahujú príjmy v Belgicku, sa z hľadiska zdaňovania podnikov spravidla považujú za podniky v podobnej právnej a skutkovej situácii.

66

67

68

69

| (122) | Celkový zisk sa stanovuje podľa pravidiel vzťahujúcich sa na zisk uvedený v ustanoveniach týkajúcich sa výpočtu zdaniteľného zisku samostatných podnikateľov v súlade s článkom 24 zákona CIR 92. Celkový zisk zodpovedá príjmom zníženým o odpočítateľné výdavky, ktoré sú vo všeobecnosti zaznamenané v účtovníctve, takže skutočne zaznamenaný zisk predstavuje základ na výpočet celkového zdaniteľného zisku v súlade so systémom zdanenia príjmov právnických osôb v Belgicku (70). |
| --- | --- |

(122)

Celkový zisk sa stanovuje podľa pravidiel vzťahujúcich sa na zisk uvedený v ustanoveniach týkajúcich sa výpočtu zdaniteľného zisku samostatných podnikateľov v súlade s článkom 24 zákona CIR 92. Celkový zisk zodpovedá príjmom zníženým o odpočítateľné výdavky, ktoré sú vo všeobecnosti zaznamenané v účtovníctve, takže skutočne zaznamenaný zisk predstavuje základ na výpočet celkového zdaniteľného zisku v súlade so systémom zdanenia príjmov právnických osôb v Belgicku (70).

70

6.3.1.2.   Oslobodenie nadmerného zisku od dane nie je neoddeliteľnou súčasťou referenčného systému

Oslobodenie nadmerného zisku od dane nie je neoddeliteľnou súčasťou referenčného systému

| (123) | V súlade so systémom dane z príjmov právnických osôb v Belgicku skutočne zaznamenaný zisk podlieha súboru úprav nahor a nadol, ktoré umožňuje belgické daňové právo na stanovenie celkového zdaniteľného zisku (71). Belgicko v tejto súvislosti zdôrazňuje, že všetky úpravy skutočne zaznamenaného zisku, ktoré sú uvedené v zákone CIR 92, vrátane oslobodenia nadmerného zisku od dane, sú neoddeliteľnou súčasťou referenčného systému. |
| --- | --- |

(123)

V súlade so systémom dane z príjmov právnických osôb v Belgicku skutočne zaznamenaný zisk podlieha súboru úprav nahor a nadol, ktoré umožňuje belgické daňové právo na stanovenie celkového zdaniteľného zisku (71). Belgicko v tejto súvislosti zdôrazňuje, že všetky úpravy skutočne zaznamenaného zisku, ktoré sú uvedené v zákone CIR 92, vrátane oslobodenia nadmerného zisku od dane, sú neoddeliteľnou súčasťou referenčného systému.

71

| (124) | Komisia nesúhlasí s názorom, podľa ktorého je oslobodenie nadmerného zisku od dane neoddeliteľnou súčasťou referenčného systému pre dôvody uvedené v odôvodneniach 125 až 128. |
| --- | --- |

(124)

Komisia nesúhlasí s názorom, podľa ktorého je oslobodenie nadmerného zisku od dane neoddeliteľnou súčasťou referenčného systému pre dôvody uvedené v odôvodneniach 125 až 128.

| (125) | Po prvé, oslobodenie nadmerného zisku od dane sa nepredpisuje v žiadnom ustanovení zákona CIR 92. Komisia poznamenáva, že článok 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, na základe ktorého sa oslobodenie nadmerného zisku od dane skutočne priznáva, sa totiž vzťahuje na transakcie alebo osobitné dohody medzi dvomi prepojenými subjektmi, ktoré sú súčasťou jednej skupiny. Podmienky stanovené pre tieto transakcie alebo dohody majú charakter nezávislého vzťahu, ktorý môže viesť k úprave transferových cien na základe tohto ustanovenia, nedovoľuje však ani nepredpisuje jednostranné abstraktné oslobodenie pevne stanovenej časti alebo pevne stanoveného percenta zo skutočne zaznamenaného zisku, ktorý dosiahol belgický subjekt patriaci do nadnárodnej skupiny. Týmto ustanovením sa skôr vyžaduje priradenie jednej transakcie alebo dohody (alebo súbor transakcií) ku konkrétnej závislej zahraničnej protistrane, ktorá je súčasťou skupiny. Na základe článku 185 ods. 2 písm. a), ktorý sa týka úprav transferových cien nahor, môže totiž belgická finančná správa pristúpiť k prvotnej jednostrannej úprave transferových cien len v prípade, že sa podmienky stanovené pre transakciu alebo dohodu vzďaľujú od cien, ktoré by sa dohodli za podmienok vyplývajúcich z nezávislého vzťahu. Naopak, dodatočnou podmienkou uplatňovania článku 185 ods. 2 písm. b), ktorý sa týka úprav transferových cien nadol, je, že zisk pochádzajúci z transakcie alebo dohody, ktorý má byť predmetom oslobodenia od dane, musí byť takisto zahrnutý do zisku zahraničnej protistrany tejto transakcie alebo dohody. |
| --- | --- |

(125)

Po prvé, oslobodenie nadmerného zisku od dane sa nepredpisuje v žiadnom ustanovení zákona CIR 92. Komisia poznamenáva, že článok 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, na základe ktorého sa oslobodenie nadmerného zisku od dane skutočne priznáva, sa totiž vzťahuje na transakcie alebo osobitné dohody medzi dvomi prepojenými subjektmi, ktoré sú súčasťou jednej skupiny. Podmienky stanovené pre tieto transakcie alebo dohody majú charakter nezávislého vzťahu, ktorý môže viesť k úprave transferových cien na základe tohto ustanovenia, nedovoľuje však ani nepredpisuje jednostranné abstraktné oslobodenie pevne stanovenej časti alebo pevne stanoveného percenta zo skutočne zaznamenaného zisku, ktorý dosiahol belgický subjekt patriaci do nadnárodnej skupiny. Týmto ustanovením sa skôr vyžaduje priradenie jednej transakcie alebo dohody (alebo súbor transakcií) ku konkrétnej závislej zahraničnej protistrane, ktorá je súčasťou skupiny. Na základe článku 185 ods. 2 písm. a), ktorý sa týka úprav transferových cien nahor, môže totiž belgická finančná správa pristúpiť k prvotnej jednostrannej úprave transferových cien len v prípade, že sa podmienky stanovené pre transakciu alebo dohodu vzďaľujú od cien, ktoré by sa dohodli za podmienok vyplývajúcich z nezávislého vzťahu. Naopak, dodatočnou podmienkou uplatňovania článku 185 ods. 2 písm. b), ktorý sa týka úprav transferových cien nadol, je, že zisk pochádzajúci z transakcie alebo dohody, ktorý má byť predmetom oslobodenia od dane, musí byť takisto zahrnutý do zisku zahraničnej protistrany tejto transakcie alebo dohody.

| (126) | Po druhé, systém dane z príjmov právnických osôb v Belgicku je zameraný na zdanenie všetkých podnikov, ktorých skutočný zisk podlieha dani, bez ohľadu na to, či ide o samostatné spoločnosti alebo spoločnosti patriace do skupiny, spoločnosti, ktoré sú členmi vnútroštátnej alebo nadnárodnej skupiny, spoločnosti patriace do veľkej alebo malej nadnárodnej skupiny a spoločnosti, ktoré sa v Belgicku usadili iba nedávno alebo tu podnikajú už mnoho rokov. Inými slovami: všetci títo daňovníci sú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii z hľadiska cieľa, ktorý sleduje systém dane z príjmov právnických osôb, t. j. zdaniť všetky spoločnosti, ktorých skutočné zisky podliehajú dani. V belgickom práve sa napokon určujú subjekty pôsobiace v Belgicku, ktoré podliehajú dani z príjmov právnických osôb, a patria sem všetky riadne založené spoločnosti, združenia, inštitúcie alebo akékoľvek orgány, ktoré majú právnu subjektivitu a vykonávajú činnosť na dosiahnutie zisku (72). Právna forma podniku ani jeho štruktúra (skupina spoločností alebo nie) nie sú rozhodujúcim kritériom, pokiaľ ide o platenie dane z príjmov právnických osôb v Belgicku. Z toho vyplýva, že aj keby úpravy skutočne zaznamenaného zisku, ktoré sú dostupné pre všetkých týchto daňovníkov, mali všeobecný charakter a v dôsledku toho by neboli selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ (73), oslobodením nadmerného zisku od dane dochádza k rozlišovaniu medzi týmito daňovníkmi, keďže len belgické subjekty, ktoré patria do nadnárodnej skupiny dostatočnej veľkosti a vykonávajú svoju činnosť v Belgicku len krátko, môžu byť príjemcami sporného režimu, ako sa vysvetľuje v oddiele 6.3.2. |
| --- | --- |

(126)

Po druhé, systém dane z príjmov právnických osôb v Belgicku je zameraný na zdanenie všetkých podnikov, ktorých skutočný zisk podlieha dani, bez ohľadu na to, či ide o samostatné spoločnosti alebo spoločnosti patriace do skupiny, spoločnosti, ktoré sú členmi vnútroštátnej alebo nadnárodnej skupiny, spoločnosti patriace do veľkej alebo malej nadnárodnej skupiny a spoločnosti, ktoré sa v Belgicku usadili iba nedávno alebo tu podnikajú už mnoho rokov. Inými slovami: všetci títo daňovníci sú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii z hľadiska cieľa, ktorý sleduje systém dane z príjmov právnických osôb, t. j. zdaniť všetky spoločnosti, ktorých skutočné zisky podliehajú dani. V belgickom práve sa napokon určujú subjekty pôsobiace v Belgicku, ktoré podliehajú dani z príjmov právnických osôb, a patria sem všetky riadne založené spoločnosti, združenia, inštitúcie alebo akékoľvek orgány, ktoré majú právnu subjektivitu a vykonávajú činnosť na dosiahnutie zisku (72). Právna forma podniku ani jeho štruktúra (skupina spoločností alebo nie) nie sú rozhodujúcim kritériom, pokiaľ ide o platenie dane z príjmov právnických osôb v Belgicku. Z toho vyplýva, že aj keby úpravy skutočne zaznamenaného zisku, ktoré sú dostupné pre všetkých týchto daňovníkov, mali všeobecný charakter a v dôsledku toho by neboli selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ (73), oslobodením nadmerného zisku od dane dochádza k rozlišovaniu medzi týmito daňovníkmi, keďže len belgické subjekty, ktoré patria do nadnárodnej skupiny dostatočnej veľkosti a vykonávajú svoju činnosť v Belgicku len krátko, môžu byť príjemcami sporného režimu, ako sa vysvetľuje v oddiele 6.3.2.

72

73

| (127) | Po tretie, rozdiel vo výpočte zdaniteľného zisku medzi samostatnými spoločnosťami a spoločnosťami tvoriacimi skupinu nemá nijaký vplyv na cieľ systému dane z príjmov právnických osôb v Belgicku, ktorým je zdaniť zisk všetkých spoločností, ktoré sú daňovými rezidentmi v Belgicku alebo vykonávajú činnosť prostredníctvom stálej prevádzkarne v Belgicku bez ohľadu na to, či sú samostatné alebo združené. Kým v prípade samostatných podnikov, ktoré nie sú združené/vnútroštátne a uskutočňujú transakcie na trhu, je výpočet zdaniteľného zisku pomerne jednoduchý, keďže sa opiera o rozdiel medzi príjmami a výdavkami, ktorých výšku stanovuje hospodárska súťaž na trhu, výpočet zdaniteľného zisku v prípade spoločností združených v nadnárodnej skupine si vyžaduje použitie nepriamych údajov. Spoločnosti združené v nadnárodnej skupine budú preto musieť na výpočet svojho zdaniteľného zisku stanoviť ceny, ktoré budú uplatňovať na tieto transakcie vnútri skupiny, namiesto toho, aby použili ceny diktované priamo na trhu. Hoci sa možno domnievať, že sa niektoré strategické rozhodnutia prijímajú v najlepšom záujme celej skupiny, daň z príjmov právnických osôb sa v Belgicku ukladá jednotlivým subjektom a nie skupinám. Sporný režim sa týka výlučne zdaniteľného príjmu belgických spoločností patriacich do skupiny, takže akékoľvek zníženie zdaniteľných príjmov sa zakladá individuálne na výsledkoch týchto spoločností. Je síce pravda, že v belgických právnych predpisoch v oblasti daní existujú konkrétne opatrenia vzťahujúce sa na skupiny, ktoré sa zameriavajú na vytvorenie rovnakých podmienok pre nezdružené spoločnosti a hospodárske subjekty so štruktúrou skupiny, ich cieľom však nie je priznať výhodnejšie zaobchádzanie týmto subjektom so štruktúrou skupiny. |
| --- | --- |

(127)

Po tretie, rozdiel vo výpočte zdaniteľného zisku medzi samostatnými spoločnosťami a spoločnosťami tvoriacimi skupinu nemá nijaký vplyv na cieľ systému dane z príjmov právnických osôb v Belgicku, ktorým je zdaniť zisk všetkých spoločností, ktoré sú daňovými rezidentmi v Belgicku alebo vykonávajú činnosť prostredníctvom stálej prevádzkarne v Belgicku bez ohľadu na to, či sú samostatné alebo združené. Kým v prípade samostatných podnikov, ktoré nie sú združené/vnútroštátne a uskutočňujú transakcie na trhu, je výpočet zdaniteľného zisku pomerne jednoduchý, keďže sa opiera o rozdiel medzi príjmami a výdavkami, ktorých výšku stanovuje hospodárska súťaž na trhu, výpočet zdaniteľného zisku v prípade spoločností združených v nadnárodnej skupine si vyžaduje použitie nepriamych údajov. Spoločnosti združené v nadnárodnej skupine budú preto musieť na výpočet svojho zdaniteľného zisku stanoviť ceny, ktoré budú uplatňovať na tieto transakcie vnútri skupiny, namiesto toho, aby použili ceny diktované priamo na trhu. Hoci sa možno domnievať, že sa niektoré strategické rozhodnutia prijímajú v najlepšom záujme celej skupiny, daň z príjmov právnických osôb sa v Belgicku ukladá jednotlivým subjektom a nie skupinám. Sporný režim sa týka výlučne zdaniteľného príjmu belgických spoločností patriacich do skupiny, takže akékoľvek zníženie zdaniteľných príjmov sa zakladá individuálne na výsledkoch týchto spoločností. Je síce pravda, že v belgických právnych predpisoch v oblasti daní existujú konkrétne opatrenia vzťahujúce sa na skupiny, ktoré sa zameriavajú na vytvorenie rovnakých podmienok pre nezdružené spoločnosti a hospodárske subjekty so štruktúrou skupiny, ich cieľom však nie je priznať výhodnejšie zaobchádzanie týmto subjektom so štruktúrou skupiny.

| (128) | Ak by mala Komisia prijať argument Belgicka k tejto otázke, znamenalo by to, že členský štát by sa mohol ušetriť od uplatňovania pravidiel Únie v oblasti štátnej pomoci jednoducho tým, že zavedie vo svojom daňovom zákonníku oslobodenie od dane. |
| --- | --- |

(128)

Ak by mala Komisia prijať argument Belgicka k tejto otázke, znamenalo by to, že členský štát by sa mohol ušetriť od uplatňovania pravidiel Únie v oblasti štátnej pomoci jednoducho tým, že zavedie vo svojom daňovom zákonníku oslobodenie od dane.

6.3.1.3.   Záver o referenčnom systéme

Záver o referenčnom systéme

| (129) | Referenčný systém, ktorý treba zohľadniť s cieľom stanoviť, či má alebo nemá oslobodenie nadmerného zisku od dane selektívny charakter, je systém dane z príjmov právnických osôb v Belgicku, ktorého cieľom je rovnakým spôsobom zdaniť zisk všetkých spoločností, ktoré sú daňovými rezidentmi v Belgicku alebo tu vykonávajú činnosť prostredníctvom stálej prevádzkarne. Cieľom sporného režimu je totiž upraviť zdaniteľný zisk spoločnosti na účely výberu dane z príjmov právnických osôb v Belgicku v súlade so systémom dane z príjmov právnických osôb v Belgicku, a preto tento systém predstavuje referenčný systém, vzhľadom na ktorý treba režim preskúmať s cieľom stanoviť, či bola jeho príjemcom udelená selektívna výhoda. |
| --- | --- |

(129)

Referenčný systém, ktorý treba zohľadniť s cieľom stanoviť, či má alebo nemá oslobodenie nadmerného zisku od dane selektívny charakter, je systém dane z príjmov právnických osôb v Belgicku, ktorého cieľom je rovnakým spôsobom zdaniť zisk všetkých spoločností, ktoré sú daňovými rezidentmi v Belgicku alebo tu vykonávajú činnosť prostredníctvom stálej prevádzkarne. Cieľom sporného režimu je totiž upraviť zdaniteľný zisk spoločnosti na účely výberu dane z príjmov právnických osôb v Belgicku v súlade so systémom dane z príjmov právnických osôb v Belgicku, a preto tento systém predstavuje referenčný systém, vzhľadom na ktorý treba režim preskúmať s cieľom stanoviť, či bola jeho príjemcom udelená selektívna výhoda.

6.3.2.   Oslobodenie nadmerného zisku od dane predstavuje výnimku z referenčného systému

Oslobodenie nadmerného zisku od dane predstavuje výnimku z referenčného systému

| (130) | Keďže sa už stanovilo, že spoločný systém dane z príjmov právnických osôb v Belgicku je referenčným systémom, vzhľadom na ktorý treba sporný režim posudzovať, je vhodné určiť, či je oslobodenie nadmerného zisku od dane výnimkou z tohto referenčného systému, v dôsledku ktorej dochádza k nerovnakému zaobchádzaniu medzi spoločnosťami, ktoré sú v podobnej právnej a faktickej situácii, pokiaľ ide o cieľ, ktorý sa týmto systémom sleduje. |
| --- | --- |

(130)

Keďže sa už stanovilo, že spoločný systém dane z príjmov právnických osôb v Belgicku je referenčným systémom, vzhľadom na ktorý treba sporný režim posudzovať, je vhodné určiť, či je oslobodenie nadmerného zisku od dane výnimkou z tohto referenčného systému, v dôsledku ktorej dochádza k nerovnakému zaobchádzaniu medzi spoločnosťami, ktoré sú v podobnej právnej a faktickej situácii, pokiaľ ide o cieľ, ktorý sa týmto systémom sleduje.

| (131) | Pokiaľ ide o túto druhú etapu analýzy selektívnosti, stanovenie toho, či daňové opatrenie je alebo nie je výnimkou z referenčného systému, sa bude všeobecne riešiť spoločne s vymedzením výhody poskytnutej jej príjemcom na základe tohto opatrenia. Keď je totiž dôsledkom daňového opatrenia neodôvodnené zníženie dane, ktorú majú zaplatiť príjemcovia, ktorí by pri neexistencii tohto opatrenia museli v súlade s referenčným systémom zaplatiť vyššiu daň, toto zníženie predstavuje výnimku z referenčného systému a zároveň je výhodou poskytnutou na základe tohto opatrenia. |
| --- | --- |

(131)

Pokiaľ ide o túto druhú etapu analýzy selektívnosti, stanovenie toho, či daňové opatrenie je alebo nie je výnimkou z referenčného systému, sa bude všeobecne riešiť spoločne s vymedzením výhody poskytnutej jej príjemcom na základe tohto opatrenia. Keď je totiž dôsledkom daňového opatrenia neodôvodnené zníženie dane, ktorú majú zaplatiť príjemcovia, ktorí by pri neexistencii tohto opatrenia museli v súlade s referenčným systémom zaplatiť vyššiu daň, toto zníženie predstavuje výnimku z referenčného systému a zároveň je výhodou poskytnutou na základe tohto opatrenia.

| (132) | Komisia sa domnieva, že oslobodenie nadmerného zisku od dane priznané na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 predstavuje výnimku zo systému dane z príjmov právnických osôb v Belgicku a nie je len uplatnením tohto systému. Komisia sa domnieva, že touto výnimkou sa poskytuje selektívna výhoda príjemcom sporného režimu, čo preukáže v dvoch nasledujúcich pododdieloch. |
| --- | --- |

(132)

Komisia sa domnieva, že oslobodenie nadmerného zisku od dane priznané na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 predstavuje výnimku zo systému dane z príjmov právnických osôb v Belgicku a nie je len uplatnením tohto systému. Komisia sa domnieva, že touto výnimkou sa poskytuje selektívna výhoda príjemcom sporného režimu, čo preukáže v dvoch nasledujúcich pododdieloch.

| (133) | V prvom rade sa oslobodenie nadmerného zisku od dane odchyľuje od spoločného systému zdanenia zisku právnických osôb na základe systému dane z príjmov právnických osôb v Belgicku, v súlade s ktorým sa subjekty spoločností, ktoré sú daňovými rezidentmi v Belgicku alebo vykonávajú svoju činnosť prostredníctvom stálej prevádzkarne v Belgicku, zdaňujú na základe ich celkového zisku, t. j. ich skutočne zaznamenaného zisku, a nie na základe hypotetickej výšky zisku predmetného subjektu získanej odhadom „upraveného zisku dosiahnutého v súlade s princípom nezávislého vzťahu“. Oslobodením nadmerného zisku od dane sa na účely článku 107 ods. 1 ZFEÚ poskytuje belgickým subjektom skupiny, ktorá využíva sporný režim, selektívna výhoda tým, že sa časť ich skutočne zaznamenaného zisku oslobodzuje od dane z príjmov právnických osôb v Belgicku (74). |
| --- | --- |

(133)

V prvom rade sa oslobodenie nadmerného zisku od dane odchyľuje od spoločného systému zdanenia zisku právnických osôb na základe systému dane z príjmov právnických osôb v Belgicku, v súlade s ktorým sa subjekty spoločností, ktoré sú daňovými rezidentmi v Belgicku alebo vykonávajú svoju činnosť prostredníctvom stálej prevádzkarne v Belgicku, zdaňujú na základe ich celkového zisku, t. j. ich skutočne zaznamenaného zisku, a nie na základe hypotetickej výšky zisku predmetného subjektu získanej odhadom „upraveného zisku dosiahnutého v súlade s princípom nezávislého vzťahu“. Oslobodením nadmerného zisku od dane sa na účely článku 107 ods. 1 ZFEÚ poskytuje belgickým subjektom skupiny, ktorá využíva sporný režim, selektívna výhoda tým, že sa časť ich skutočne zaznamenaného zisku oslobodzuje od dane z príjmov právnických osôb v Belgicku (74).

74

| (134) | Bez toho, aby bolo dotknuté predchádzajúce odôvodnenie, a bez ohľadu na to, že je možné domnievať sa, že v referenčnom systéme existuje všeobecné pravidlo, podľa ktorého by sa spoločnosti patriace do nadnárodnej skupiny, ktoré sú daňovými rezidentmi v Belgicku alebo tam vykonávajú svoju činnosť prostredníctvom stálej prevádzkarne, nemali zdaňovať na základe skutočne zaznamenaného zisku, ktorý prevyšuje zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu, ktoré však neexistuje (75), sa Komisia domnieva, že oslobodenie nadmerného zisku od dane je zlým uplatňovaním princípu nezávislého vzťahu, ktoré je súčasťou tohto systému, a teda ide o odchýlenie sa od referenčného systému (76). |
| --- | --- |

(134)

Bez toho, aby bolo dotknuté predchádzajúce odôvodnenie, a bez ohľadu na to, že je možné domnievať sa, že v referenčnom systéme existuje všeobecné pravidlo, podľa ktorého by sa spoločnosti patriace do nadnárodnej skupiny, ktoré sú daňovými rezidentmi v Belgicku alebo tam vykonávajú svoju činnosť prostredníctvom stálej prevádzkarne, nemali zdaňovať na základe skutočne zaznamenaného zisku, ktorý prevyšuje zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu, ktoré však neexistuje (75), sa Komisia domnieva, že oslobodenie nadmerného zisku od dane je zlým uplatňovaním princípu nezávislého vzťahu, ktoré je súčasťou tohto systému, a teda ide o odchýlenie sa od referenčného systému (76).

75

76

6.3.2.1.   Sporný režim poskytuje selektívnu výhodu jeho príjemcom tým, že porušuje spoločný systém dane z príjmov právnických osôb v Belgicku

Sporný režim poskytuje selektívnu výhodu jeho príjemcom tým, že porušuje spoločný systém dane z príjmov právnických osôb v Belgicku

| (135) | Hospodársku výhodu možno poskytnúť znížením daňového zaťaženia podnikov rôznymi spôsobmi a najmä znížením základu dane alebo sumy splatnej dane (77). Ako sa uvádza v oddiele 2.1, režim zdaňovania nadmerného zisku umožňuje subjektom, ktoré sú daňovými rezidentmi v Belgicku alebo vykonávajú svoju činnosť prostredníctvom stálej prevádzkarne v Belgicku, ktoré patria do nadnárodnej skupiny, znížiť si daň splatnú v Belgicku odpočítaním tzv. nadmerného zisku od skutočne zaznamenaného zisku. Tento nadmerný zisk sa vypočíta odhadom hypotetického priemerného zisku, ktorý by samostatný podnik vykonávajúci porovnateľné činnosti mohol dosiahnuť za porovnateľných podmienok. Rozdiel medzi týmto skutočne zaznamenaným ziskom subjektu a hypotetickým priemerným ziskom sa následne premieta do percentuálnej hodnoty oslobodenia zisku pred zdanením s cieľom získať percentuálnu hodnotu priemerného nadmerného zisku za stanovené obdobie. Táto percentuálna hodnota predstavuje pevný základ dane príjemcu sporného režimu na päť rokov, počas ktorých je belgická finančná správa viazaná záväzným stanoviskom. |
| --- | --- |

(135)

Hospodársku výhodu možno poskytnúť znížením daňového zaťaženia podnikov rôznymi spôsobmi a najmä znížením základu dane alebo sumy splatnej dane (77). Ako sa uvádza v oddiele 2.1, režim zdaňovania nadmerného zisku umožňuje subjektom, ktoré sú daňovými rezidentmi v Belgicku alebo vykonávajú svoju činnosť prostredníctvom stálej prevádzkarne v Belgicku, ktoré patria do nadnárodnej skupiny, znížiť si daň splatnú v Belgicku odpočítaním tzv. nadmerného zisku od skutočne zaznamenaného zisku. Tento nadmerný zisk sa vypočíta odhadom hypotetického priemerného zisku, ktorý by samostatný podnik vykonávajúci porovnateľné činnosti mohol dosiahnuť za porovnateľných podmienok. Rozdiel medzi týmto skutočne zaznamenaným ziskom subjektu a hypotetickým priemerným ziskom sa následne premieta do percentuálnej hodnoty oslobodenia zisku pred zdanením s cieľom získať percentuálnu hodnotu priemerného nadmerného zisku za stanovené obdobie. Táto percentuálna hodnota predstavuje pevný základ dane príjemcu sporného režimu na päť rokov, počas ktorých je belgická finančná správa viazaná záväzným stanoviskom.

77

| (136) | Oslobodenie nadmerného zisku od dane však nie je dostupné pre všetky subjekty spoločností, ktoré sú v podobnej právnej a skutkovej situácii, čo z hľadiska cieľa systému dane z príjmov právnických osôb v Belgicku, ktorým je zdaniť zisk právnických osôb, zodpovedá všetkým spoločnostiam, ktoré podliehajú dani z príjmov právnických osôb v Belgicku. V systéme dane z príjmov právnických osôb v Belgicku totiž neexistuje nijaká zásada ani pravidlo, ktoré by umožňovali daňovo oslobodiť skutočne zaznamenaný zisk, ktorý prevyšuje hypotetickú výšku zisku dosiahnutého v súlade s princípom nezávislého vzťahu (78). Článok 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, na ktorý sa Belgicko odvoláva na účely priznania oslobodenia nadmerného zisku od dane na základe sporného režimu, nemá tento význam ani účinok. Sporný režim je skôr výnimkou zo všeobecného pravidla, ktorú stanovuje belgické daňové právo, na základe ktorej je predmetom zdanenia skutočne zaznamenaný zisk. |
| --- | --- |

(136)

Oslobodenie nadmerného zisku od dane však nie je dostupné pre všetky subjekty spoločností, ktoré sú v podobnej právnej a skutkovej situácii, čo z hľadiska cieľa systému dane z príjmov právnických osôb v Belgicku, ktorým je zdaniť zisk právnických osôb, zodpovedá všetkým spoločnostiam, ktoré podliehajú dani z príjmov právnických osôb v Belgicku. V systéme dane z príjmov právnických osôb v Belgicku totiž neexistuje nijaká zásada ani pravidlo, ktoré by umožňovali daňovo oslobodiť skutočne zaznamenaný zisk, ktorý prevyšuje hypotetickú výšku zisku dosiahnutého v súlade s princípom nezávislého vzťahu (78). Článok 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, na ktorý sa Belgicko odvoláva na účely priznania oslobodenia nadmerného zisku od dane na základe sporného režimu, nemá tento význam ani účinok. Sporný režim je skôr výnimkou zo všeobecného pravidla, ktorú stanovuje belgické daňové právo, na základe ktorej je predmetom zdanenia skutočne zaznamenaný zisk.

78

| (137) | Komisia preto trvá na svojom názore, ktorý vyjadrila v odôvodnení 89 rozhodnutia o začatí konania, a to že sporný režim je z viacerých hľadísk a dôvodov selektívny. |
| --- | --- |

(137)

Komisia preto trvá na svojom názore, ktorý vyjadrila v odôvodnení 89 rozhodnutia o začatí konania, a to že sporný režim je z viacerých hľadísk a dôvodov selektívny.

| (138) | Po prvé, oslobodenie nadmerného zisku od dane je dostupné len pre subjekty, ktoré sú súčasťou nadnárodnej skupiny, a nie pre sa samostatné subjekty alebo subjekty, ktoré patria do vnútroštátnej skupiny spoločností. Keďže sporný režim sa zakladá na článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, ktorým sa obmedzuje uplatňovanie oslobodenia od dane, ako aj udeľovanie záväzného stanoviska nevyhnutného na získanie oslobodenia od dane subjektom zapojeným do cezhraničných transakcií, toto oslobodenie nadmerného zisku od dane môžu využívať len belgické subjekty, ktoré sú súčasťou nadnárodnej skupiny. Inými slovami, hospodárska výhoda, ktorá sa poskytuje príjemcom na základe sporného režimu, je de jure selektívna, lebo je dostupná len pre subjekty patriace do nadnárodnej skupiny a nie pre samostatné subjekty alebo subjekty, ktoré patria do vnútroštátnej skupiny spoločností. Najmä subjekty, ktoré sú členmi vnútroštátnej skupiny spoločností, by takisto mohli v dôsledku vnútroštátnej reorganizácie pôsobiť ako hlavný podnikateľ a následne tvrdiť, že ich skutočne zaznamenaný zisk po reorganizácii prevyšuje priemerný hypotetický zisk, ktorý by samostatná spoločnosť vykonávajúca porovnateľné činnosti mohla očakávať na základe (údajnej) tvorby synergií alebo úspor z rozsahu na vnútroštátnej úrovni. Na rozdiel však od ich medzinárodných konkurentov, ktorých hlavní podnikatelia sídlia v Belgicku a ktorí obchodujú so zahraničnými prepojenými podnikmi skupiny, tieto subjekty nemôžu v prípade nadmerného zisku využívať zníženie základu dane na základe sporného režimu, lebo sa na tieto subjekty nevzťahuje článok 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92. |
| --- | --- |

(138)

Po prvé, oslobodenie nadmerného zisku od dane je dostupné len pre subjekty, ktoré sú súčasťou nadnárodnej skupiny, a nie pre sa samostatné subjekty alebo subjekty, ktoré patria do vnútroštátnej skupiny spoločností. Keďže sporný režim sa zakladá na článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, ktorým sa obmedzuje uplatňovanie oslobodenia od dane, ako aj udeľovanie záväzného stanoviska nevyhnutného na získanie oslobodenia od dane subjektom zapojeným do cezhraničných transakcií, toto oslobodenie nadmerného zisku od dane môžu využívať len belgické subjekty, ktoré sú súčasťou nadnárodnej skupiny. Inými slovami, hospodárska výhoda, ktorá sa poskytuje príjemcom na základe sporného režimu, je de jure selektívna, lebo je dostupná len pre subjekty patriace do nadnárodnej skupiny a nie pre samostatné subjekty alebo subjekty, ktoré patria do vnútroštátnej skupiny spoločností. Najmä subjekty, ktoré sú členmi vnútroštátnej skupiny spoločností, by takisto mohli v dôsledku vnútroštátnej reorganizácie pôsobiť ako hlavný podnikateľ a následne tvrdiť, že ich skutočne zaznamenaný zisk po reorganizácii prevyšuje priemerný hypotetický zisk, ktorý by samostatná spoločnosť vykonávajúca porovnateľné činnosti mohla očakávať na základe (údajnej) tvorby synergií alebo úspor z rozsahu na vnútroštátnej úrovni. Na rozdiel však od ich medzinárodných konkurentov, ktorých hlavní podnikatelia sídlia v Belgicku a ktorí obchodujú so zahraničnými prepojenými podnikmi skupiny, tieto subjekty nemôžu v prípade nadmerného zisku využívať zníženie základu dane na základe sporného režimu, lebo sa na tieto subjekty nevzťahuje článok 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92.

de jure

| (139) | Po druhé, belgický daňový orgán Service des Décisions Anticipées musí na účely oslobodenia nadmerného zisku od dane na základe sporného režimu vystaviť predbežné povolenie formou záväzného stanoviska, pričom ide o povolenie, ktoré možno získať len v súvislosti s budúcimi situáciami alebo operáciami, ktoré ešte nemali daňové účinky, a nie na existujúce situácie. V systéme záväzných stanovísk v oblasti daní, ktorý sa do belgického daňového zákonníka zaviedol zákonom z 24. decembra 2002, sa totiž stanovuje, že záväzné stanovisko sa môže vzťahovať iba „na konkrétnu situáciu alebo operáciu, ktorá ešte nemala daňové účinky“ na predmetného daňovníka (79). Konkrétne daňovník nie je oprávnený žiadať o záväzné stanovisko k daňovým dôsledkom jeho súčasnej situácie, ale iba k daňovým dôsledkom „novej situácie“, na ktorú sa môže vzťahovať záväzné daňové stanovisko. Tieto podmienky sa vzťahujú aj na záväzné daňové stanoviská, ktorými sa priznáva oslobodenie nadmerného zisku od dane na základe sporného režimu. V každom záväznom stanovisku zo súboru Komisiou analyzovaných záväzných stanovísk, na základe ktorých sa priznalo oslobodenie nadmerného zisku od dane, sa totiž uvádzajú významné investície a/alebo tvorba pracovných miest v Belgicku a/alebo relokalizácia činností do Belgicka (80). Tieto skutočnosti sa však výslovne neuvádzajú ako podmienky poskytnutia oslobodenia nadmerného zisku od dane na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, sú však zásadné z hľadiska možnosti získať záväzné stanovisko, ktoré je na uplatnenie oslobodenia nadmerného zisku od dane povinné. Povinnosť vzniku „novej situácie“, ktorá vyplýva z povinnosti požiadať o záväzné stanovisko ešte pred využitím oslobodenia nadmerného zisku od dane (81), je teda oprávnene príčinou selektívnosti medzi nadnárodnými skupinami, ktoré menia svoj podnikový model tým, že začínajú vykonávať nové činnosti v Belgicku, a všetkými ostatnými hospodárskymi subjektmi (vrátane nadnárodných skupín), ktoré pokračujú vo svojich súčasných podnikových modeloch v Belgicku. |
| --- | --- |

(139)

Po druhé, belgický daňový orgán Service des Décisions Anticipées musí na účely oslobodenia nadmerného zisku od dane na základe sporného režimu vystaviť predbežné povolenie formou záväzného stanoviska, pričom ide o povolenie, ktoré možno získať len v súvislosti s budúcimi situáciami alebo operáciami, ktoré ešte nemali daňové účinky, a nie na existujúce situácie. V systéme záväzných stanovísk v oblasti daní, ktorý sa do belgického daňového zákonníka zaviedol zákonom z 24. decembra 2002, sa totiž stanovuje, že záväzné stanovisko sa môže vzťahovať iba „na konkrétnu situáciu alebo operáciu, ktorá ešte nemala daňové účinky“ na predmetného daňovníka (79). Konkrétne daňovník nie je oprávnený žiadať o záväzné stanovisko k daňovým dôsledkom jeho súčasnej situácie, ale iba k daňovým dôsledkom „novej situácie“, na ktorú sa môže vzťahovať záväzné daňové stanovisko. Tieto podmienky sa vzťahujú aj na záväzné daňové stanoviská, ktorými sa priznáva oslobodenie nadmerného zisku od dane na základe sporného režimu. V každom záväznom stanovisku zo súboru Komisiou analyzovaných záväzných stanovísk, na základe ktorých sa priznalo oslobodenie nadmerného zisku od dane, sa totiž uvádzajú významné investície a/alebo tvorba pracovných miest v Belgicku a/alebo relokalizácia činností do Belgicka (80). Tieto skutočnosti sa však výslovne neuvádzajú ako podmienky poskytnutia oslobodenia nadmerného zisku od dane na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, sú však zásadné z hľadiska možnosti získať záväzné stanovisko, ktoré je na uplatnenie oslobodenia nadmerného zisku od dane povinné. Povinnosť vzniku „novej situácie“, ktorá vyplýva z povinnosti požiadať o záväzné stanovisko ešte pred využitím oslobodenia nadmerného zisku od dane (81), je teda oprávnene príčinou selektívnosti medzi nadnárodnými skupinami, ktoré menia svoj podnikový model tým, že začínajú vykonávať nové činnosti v Belgicku, a všetkými ostatnými hospodárskymi subjektmi (vrátane nadnárodných skupín), ktoré pokračujú vo svojich súčasných podnikových modeloch v Belgicku.

na konkrétnu situáciu alebo operáciu, ktorá ešte nemala daňové účinky

79

80

81

| (140) | Po tretie, na základe režimu zdaňovania nadmerného zisku je predmetom oslobodenia od dane zisk, ktorý – údajne – pochádza zo synergií, úspor z rozsahu alebo iných výhod vyplývajúcich z členstva v nadnárodnej skupine. Hoci majú všetky skupiny spoločností nárok na tieto výhody, iba subjekty patriace do nadnárodnej skupiny, ktorá je dostatočne veľká na to, aby dosiahla veľký zisk zo synergií, úspor z rozsahu a iných vnútroskupinových výhod, sú motivované na získanie záväzného stanoviska na základe sporného režimu. Dôvodom je skutočnosť, že postup získania záväzného stanoviska si vyžaduje podrobnú žiadosť, ktorej súčasťou je predstavenie novej situácie, ktorou sa odôvodňuje oslobodenie od dane, podrobný opis pôsobenia subjektu, pokiaľ ide o pracovné miesta, a predloženie komplexnej štúdie nadmerného zisku, čo jednoznačne obmedzuje viac malé skupiny spoločností ako veľké. Synergie a úspory nákladov uvedené v žiadostiach o záväzné stanoviská si naozaj vyžadujú, aby boli dosah a objem činností dostatočne významné na to, aby bola žiadosť o záväzné stanovisko odôvodnená. Belgicko totiž nebolo schopné v odpovedi na žiadosť Komisie predložiť jediný príklad oslobodenia nadmerného zisku od dane, o ktoré požiadal a ktoré získal belgický subjekt patriaci do nadnárodnej skupiny malého rozsahu. Inými slovami, sporný režim je aj de facto selektívny, keďže len belgické subjekty patriace do nadnárodnej skupiny veľkého rozsahu, alebo aspoň stredného rozsahu, môžu v skutočnosti využívať oslobodenie nadmerného zisku od dane, čo však neplatí pre subjekty patriace do nadnárodnej skupiny neveľkého rozsahu. |
| --- | --- |

(140)

Po tretie, na základe režimu zdaňovania nadmerného zisku je predmetom oslobodenia od dane zisk, ktorý – údajne – pochádza zo synergií, úspor z rozsahu alebo iných výhod vyplývajúcich z členstva v nadnárodnej skupine. Hoci majú všetky skupiny spoločností nárok na tieto výhody, iba subjekty patriace do nadnárodnej skupiny, ktorá je dostatočne veľká na to, aby dosiahla veľký zisk zo synergií, úspor z rozsahu a iných vnútroskupinových výhod, sú motivované na získanie záväzného stanoviska na základe sporného režimu. Dôvodom je skutočnosť, že postup získania záväzného stanoviska si vyžaduje podrobnú žiadosť, ktorej súčasťou je predstavenie novej situácie, ktorou sa odôvodňuje oslobodenie od dane, podrobný opis pôsobenia subjektu, pokiaľ ide o pracovné miesta, a predloženie komplexnej štúdie nadmerného zisku, čo jednoznačne obmedzuje viac malé skupiny spoločností ako veľké. Synergie a úspory nákladov uvedené v žiadostiach o záväzné stanoviská si naozaj vyžadujú, aby boli dosah a objem činností dostatočne významné na to, aby bola žiadosť o záväzné stanovisko odôvodnená. Belgicko totiž nebolo schopné v odpovedi na žiadosť Komisie predložiť jediný príklad oslobodenia nadmerného zisku od dane, o ktoré požiadal a ktoré získal belgický subjekt patriaci do nadnárodnej skupiny malého rozsahu. Inými slovami, sporný režim je aj de facto selektívny, keďže len belgické subjekty patriace do nadnárodnej skupiny veľkého rozsahu, alebo aspoň stredného rozsahu, môžu v skutočnosti využívať oslobodenie nadmerného zisku od dane, čo však neplatí pre subjekty patriace do nadnárodnej skupiny neveľkého rozsahu.

de facto

| (141) | Keďže sporný režim umožňuje znížiť základ dane odpočítaním tzv. nadmerného zisku od skutočne zaznamenaného zisku iba belgickým subjektom patriacim do nadnárodnej skupiny dostatočne veľkého rozsahu, ktorá začína v Belgicku vykonávať nové činnosti, tento režim je vhodné posudzovať ako režim poskytujúci uvedeným subjektom selektívnu výhodu na účely článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Oslobodením nadmerného zisku od dane sa totiž znižuje obvyklá výška dane splatná v súlade so spoločným systémom zdaňovania zisku právnických osôb a odľahčuje sa rozpočet týchto belgických subjektov o náklad, ktorý by mali za normálnych podmienok znášať, a tým sa im priznáva selektívna výhoda. |
| --- | --- |

(141)

Keďže sporný režim umožňuje znížiť základ dane odpočítaním tzv. nadmerného zisku od skutočne zaznamenaného zisku iba belgickým subjektom patriacim do nadnárodnej skupiny dostatočne veľkého rozsahu, ktorá začína v Belgicku vykonávať nové činnosti, tento režim je vhodné posudzovať ako režim poskytujúci uvedeným subjektom selektívnu výhodu na účely článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Oslobodením nadmerného zisku od dane sa totiž znižuje obvyklá výška dane splatná v súlade so spoločným systémom zdaňovania zisku právnických osôb a odľahčuje sa rozpočet týchto belgických subjektov o náklad, ktorý by mali za normálnych podmienok znášať, a tým sa im priznáva selektívna výhoda.

| (142) | Belgicko sa vo svojom vysvetlení rozdielneho zaobchádzania na základe sporného režimu odvoláva na rozsudok Všeobecného súdu zo 7. novembra 2014 vo veci T-399/11 a poukazuje na skutočnosť, že o selektívnosti daňového opatrenia nemožno rozhodnúť na základe jeho obmedzenia na nadnárodné spoločnosti, keďže táto skupina spoločností, na rozdiel od spoločností so sídlom v daňových rajoch, nemá spoločné charakteristiky, pokiaľ ide o odvetvie hospodárstva, predmet podnikania, hospodársky výsledok, počet zamestnancov a krajinu sídla (82). Rozsudok, na ktorý sa Belgicko odvoláva, nielenže je napadnutý (83), ale nie je ani uplatniteľný na sporný režim, keďže sa týka otázky selektívnosti daňovej výhody súvisiacej s konkrétnymi finančnými transakciami a sporný režim sa týka výhod priznaných osobitným kategóriám podnikov. Všeobecný súd v rozsudku, na ktorý sa Belgicko odvoláva, totiž konštatoval, že na základe daňového opatrenia, ktorým sa podporuje nadobúdanie zahraničných pobočiek v porovnaní s nadobúdaním vnútroštátnych pobočiek, nevzniká selektívna výhoda na účely článku 107 ods. 1 ZFEÚ, keďže a priori nebráni žiadnej kategórii podnikov, aby ho využívala. Oproti tomu režim zdaňovania nadmerného zisku môžu využívať len určité kategórie podnikov, a to subjekty patriace do dostatočne veľkej nadnárodnej skupiny, ktorá začína vykonávať nové činnosti v Belgicku. |
| --- | --- |

(142)

Belgicko sa vo svojom vysvetlení rozdielneho zaobchádzania na základe sporného režimu odvoláva na rozsudok Všeobecného súdu zo 7. novembra 2014 vo veci T-399/11 a poukazuje na skutočnosť, že o selektívnosti daňového opatrenia nemožno rozhodnúť na základe jeho obmedzenia na nadnárodné spoločnosti, keďže táto skupina spoločností, na rozdiel od spoločností so sídlom v daňových rajoch, nemá spoločné charakteristiky, pokiaľ ide o odvetvie hospodárstva, predmet podnikania, hospodársky výsledok, počet zamestnancov a krajinu sídla (82). Rozsudok, na ktorý sa Belgicko odvoláva, nielenže je napadnutý (83), ale nie je ani uplatniteľný na sporný režim, keďže sa týka otázky selektívnosti daňovej výhody súvisiacej s konkrétnymi finančnými transakciami a sporný režim sa týka výhod priznaných osobitným kategóriám podnikov. Všeobecný súd v rozsudku, na ktorý sa Belgicko odvoláva, totiž konštatoval, že na základe daňového opatrenia, ktorým sa podporuje nadobúdanie zahraničných pobočiek v porovnaní s nadobúdaním vnútroštátnych pobočiek, nevzniká selektívna výhoda na účely článku 107 ods. 1 ZFEÚ, keďže a priori nebráni žiadnej kategórii podnikov, aby ho využívala. Oproti tomu režim zdaňovania nadmerného zisku môžu využívať len určité kategórie podnikov, a to subjekty patriace do dostatočne veľkej nadnárodnej skupiny, ktorá začína vykonávať nové činnosti v Belgicku.

82

83

priori

| (143) | Komisia takisto nesúhlasí s tvrdením Belgicka, že selektívna výhoda súvisí s neexistenciou zahraničného zdanenia zisku oslobodeného od dane v Belgicku, keďže práve Belgicko jednostranne znižuje základ dane subjektu, ktorý je členom belgickej skupiny využívajúcej sporný režim, a to bez ohľadu na skutočné alebo údajné zdanenie toho istého zisku iným členským štátom. V každom prípade sa v článku 107 ods. 1 ZFEÚ zakazuje členským štátom poskytovať štátnu pomoc. Z toho vyplýva, že otázku toho, či sa príjemcom určitého režimu udeľuje na základe neho výhoda, treba posudzovať vzhľadom na konanie predmetného členského štátu, teda Belgicka. Pri tomto posúdení netreba zohľadniť možný nijaký alebo negatívny vplyv režimu na ostatné spoločnosti patriace do skupiny v dôsledku zaobchádzania s nimi inými členskými štátmi. |
| --- | --- |

(143)

Komisia takisto nesúhlasí s tvrdením Belgicka, že selektívna výhoda súvisí s neexistenciou zahraničného zdanenia zisku oslobodeného od dane v Belgicku, keďže práve Belgicko jednostranne znižuje základ dane subjektu, ktorý je členom belgickej skupiny využívajúcej sporný režim, a to bez ohľadu na skutočné alebo údajné zdanenie toho istého zisku iným členským štátom. V každom prípade sa v článku 107 ods. 1 ZFEÚ zakazuje členským štátom poskytovať štátnu pomoc. Z toho vyplýva, že otázku toho, či sa príjemcom určitého režimu udeľuje na základe neho výhoda, treba posudzovať vzhľadom na konanie predmetného členského štátu, teda Belgicka. Pri tomto posúdení netreba zohľadniť možný nijaký alebo negatívny vplyv režimu na ostatné spoločnosti patriace do skupiny v dôsledku zaobchádzania s nimi inými členskými štátmi.

6.3.2.2.   Sporný režim poskytuje selektívnu výhodu tým, že sa odchyľuje od princípu nezávislého vzťahu

Sporný režim poskytuje selektívnu výhodu tým, že sa odchyľuje od princípu nezávislého vzťahu

| (144) | Komisia spochybňuje, že by bolo možné považovať systém dane z príjmov právnických osôb v Belgicku za systém, ktorého súčasťou je alebo nie je všeobecné pravidlo, ktorým sa zakazuje zdaniť zisk, ktorý skutočne zaznamenali subjekty patriace do nadnárodnej skupiny a ktorý prevyšuje zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu (84), no oslobodenie nadmerného zisku od dane predstavuje výnimku z referenčného systému, keďže dôvodmi, ktorými možno vysvetliť oslobodenie od dane a zároveň aj metódu použitú na stanovenie nadmerného zisku na účely uplatnenia sporného režimu, sa porušuje princíp nezávislého vzťahu, a je súčasťou tohto systému. |
| --- | --- |

(144)

Komisia spochybňuje, že by bolo možné považovať systém dane z príjmov právnických osôb v Belgicku za systém, ktorého súčasťou je alebo nie je všeobecné pravidlo, ktorým sa zakazuje zdaniť zisk, ktorý skutočne zaznamenali subjekty patriace do nadnárodnej skupiny a ktorý prevyšuje zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu (84), no oslobodenie nadmerného zisku od dane predstavuje výnimku z referenčného systému, keďže dôvodmi, ktorými možno vysvetliť oslobodenie od dane a zároveň aj metódu použitú na stanovenie nadmerného zisku na účely uplatnenia sporného režimu, sa porušuje princíp nezávislého vzťahu, a je súčasťou tohto systému.

84

a)   Princíp nezávislého vzťahu podľa článku 107 ods. 1 zmluvy

| (145) | Súdny dvor už rozhodol, že znížením základu dane, ktoré vyplýva z daňového opatrenia, ktoré umožňuje daňovníkovi uplatňovať v rámci vnútroskupinových transakcií transferové ceny, ktoré sa vzďaľujú od cien uplatňovaných medzi nezávislými podnikmi, ktoré obchodujú za porovnateľných podmienok v súlade s princípom nezávislého vzťahu v podmienkach voľnej hospodárskej súťaže, sa tomuto daňovníkovi poskytuje selektívna výhoda, a to tým, že daň, ktorú je na základe všeobecného daňového systému povinný zaplatiť, je nižšia ako daň, ktorú musia zaplatiť samostatné spoločnosti, ktoré vypočítavajú svoj základ dane na základe svojho skutočne zaznamenaného zisku (85). |
| --- | --- |

(145)

Súdny dvor už rozhodol, že znížením základu dane, ktoré vyplýva z daňového opatrenia, ktoré umožňuje daňovníkovi uplatňovať v rámci vnútroskupinových transakcií transferové ceny, ktoré sa vzďaľujú od cien uplatňovaných medzi nezávislými podnikmi, ktoré obchodujú za porovnateľných podmienok v súlade s princípom nezávislého vzťahu v podmienkach voľnej hospodárskej súťaže, sa tomuto daňovníkovi poskytuje selektívna výhoda, a to tým, že daň, ktorú je na základe všeobecného daňového systému povinný zaplatiť, je nižšia ako daň, ktorú musia zaplatiť samostatné spoločnosti, ktoré vypočítavajú svoj základ dane na základe svojho skutočne zaznamenaného zisku (85).

85

| (146) | Súdny dvor vo svojom rozsudku o režime zdanenia koordinačných centier v Belgicku (86) preskúmal opravný prostriedok podaný proti rozhodnutiu, v ktorom Komisia dospela najmä k záveru, že spôsobom, akým sa na základe tohto režimu stanovovala výška zdaniteľného príjmu, sa poskytovala týmto centrám selektívna výhoda (87). Zdaniteľný zisk sa v rámci tohto režimu stanovil v paušálnej výške zodpovedajúcej percentuálnej sadzbe z celkovej výšky prevádzkových výdavkov a nákladov, z ktorých sa vylúčili náklady na zamestnancov a finančné náklady. Podľa Súdneho dvora: „na preskúmanie otázky, či určenie zdaniteľných príjmov, ako je stanovené v režime koordinačných centier, poskytuje týmto centrám výhodu, je potrebné porovnať tento režim so všeobecným daňovým režimom založeným na rozdiele medzi príjmami a nákladmi podniku prevádzkujúceho svoju činnosť v podmienkach voľnej hospodárskej súťaže.“ Súdny dvor ďalej dospel k záveru, že „vyňatie [nákladov na zamestnancov a finančných nákladov] z výdavkov slúžiacich na určenie zdaniteľných príjmov týchto centier neumožňuje dospieť k prevodným cenám blízkym cenám používaným v podmienkach voľnej hospodárskej súťaže,“ čím sa podľa Súdneho dvora „[poskytuje] ekonomická výhoda týmto centrám“ (88). |
| --- | --- |

(146)

Súdny dvor vo svojom rozsudku o režime zdanenia koordinačných centier v Belgicku (86) preskúmal opravný prostriedok podaný proti rozhodnutiu, v ktorom Komisia dospela najmä k záveru, že spôsobom, akým sa na základe tohto režimu stanovovala výška zdaniteľného príjmu, sa poskytovala týmto centrám selektívna výhoda (87). Zdaniteľný zisk sa v rámci tohto režimu stanovil v paušálnej výške zodpovedajúcej percentuálnej sadzbe z celkovej výšky prevádzkových výdavkov a nákladov, z ktorých sa vylúčili náklady na zamestnancov a finančné náklady. Podľa Súdneho dvora: „na preskúmanie otázky, či určenie zdaniteľných príjmov, ako je stanovené v režime koordinačných centier, poskytuje týmto centrám výhodu, je potrebné porovnať tento režim so všeobecným daňovým režimom založeným na rozdiele medzi príjmami a nákladmi podniku prevádzkujúceho svoju činnosť v podmienkach voľnej hospodárskej súťaže.“ Súdny dvor ďalej dospel k záveru, že „vyňatie [nákladov na zamestnancov a finančných nákladov] z výdavkov slúžiacich na určenie zdaniteľných príjmov týchto centier neumožňuje dospieť k prevodným cenám blízkym cenám používaným v podmienkach voľnej hospodárskej súťaže,“ čím sa podľa Súdneho dvora „[poskytuje] ekonomická výhoda týmto centrám“ (88).

86

87

na preskúmanie otázky, či určenie zdaniteľných príjmov, ako je stanovené v režime koordinačných centier, poskytuje týmto centrám výhodu, je potrebné porovnať tento režim so všeobecným daňovým režimom založeným na rozdiele medzi príjmami a nákladmi podniku prevádzkujúceho svoju činnosť v podmienkach voľnej hospodárskej súťaže.

vyňatie [nákladov na zamestnancov a finančných nákladov] z výdavkov slúžiacich na určenie zdaniteľných príjmov týchto centier neumožňuje dospieť k prevodným cenám blízkym cenám používaným v podmienkach voľnej hospodárskej súťaže

[poskytuje] ekonomická výhoda týmto centrám

88

| (147) | Súdny dvor následne pripustil, že daňové opatrenie, ktoré vedie spoločnosť patriacu do skupiny, aby účtovala transferové ceny, ktoré sa nezhodujú s cenami, ktoré by sa účtovali v podmienkach voľnej hospodárskej súťaže, t. j. s cenami, ktoré by boli predmetom rokovania nezávislých podnikov v porovnateľných podmienkach v súlade s princípom nezávislého vzťahu, poskytuje tejto spoločnosti selektívnu výhodu tým, že v jeho dôsledku dochádza k zníženiu základu dane spoločnosti, a teda aj dane, ktorú možno vyžadovať pri uplatnení spoločného systému dane z príjmov právnických osôb. Princíp, podľa ktorého by sa malo za transakcie medzi spoločnosťami patriacimi do tej istej skupiny platiť takisto ako za transakcie uzavreté medzi nezávislými spoločnosťami, ktoré dohodujú ceny za porovnateľných okolností v podmienkach vyplývajúcich z nezávislého vzťahu, sa všeobecne nazýva princíp nezávislého vzťahu. |
| --- | --- |

(147)

Súdny dvor následne pripustil, že daňové opatrenie, ktoré vedie spoločnosť patriacu do skupiny, aby účtovala transferové ceny, ktoré sa nezhodujú s cenami, ktoré by sa účtovali v podmienkach voľnej hospodárskej súťaže, t. j. s cenami, ktoré by boli predmetom rokovania nezávislých podnikov v porovnateľných podmienkach v súlade s princípom nezávislého vzťahu, poskytuje tejto spoločnosti selektívnu výhodu tým, že v jeho dôsledku dochádza k zníženiu základu dane spoločnosti, a teda aj dane, ktorú možno vyžadovať pri uplatnení spoločného systému dane z príjmov právnických osôb. Princíp, podľa ktorého by sa malo za transakcie medzi spoločnosťami patriacimi do tej istej skupiny platiť takisto ako za transakcie uzavreté medzi nezávislými spoločnosťami, ktoré dohodujú ceny za porovnateľných okolností v podmienkach vyplývajúcich z nezávislého vzťahu, sa všeobecne nazýva princíp nezávislého vzťahu.

| (148) | Cieľom princípu nezávislého vzťahu je zaručiť, že sa transakcie uskutočňované medzi spoločnosťami patriacimi do rovnakej skupiny posudzujú na daňové účely s ohľadom na výšku zisku, ktorý by sa dosiahol, ak by tie isté transakcie uzavreli samostatné spoločnosti. Ak by k takémuto posúdeniu nedošlo, spoločnosti patriace do skupiny by vzhľadom na nezávislé spoločnosti získali výhodnejšie podmienky v rámci spoločného systému dane z príjmov právnických osôb, pokiaľ ide o výpočet ich zdaniteľného zisku, čo by spôsobilo nerovnaké zaobchádzanie vzhľadom na cieľ tohto systému, ktorým je zdaniť zisk všetkých spoločností, na ktoré sa vzťahuje jeho daňová právomoc. |
| --- | --- |

(148)

Cieľom princípu nezávislého vzťahu je zaručiť, že sa transakcie uskutočňované medzi spoločnosťami patriacimi do rovnakej skupiny posudzujú na daňové účely s ohľadom na výšku zisku, ktorý by sa dosiahol, ak by tie isté transakcie uzavreli samostatné spoločnosti. Ak by k takémuto posúdeniu nedošlo, spoločnosti patriace do skupiny by vzhľadom na nezávislé spoločnosti získali výhodnejšie podmienky v rámci spoločného systému dane z príjmov právnických osôb, pokiaľ ide o výpočet ich zdaniteľného zisku, čo by spôsobilo nerovnaké zaobchádzanie vzhľadom na cieľ tohto systému, ktorým je zdaniť zisk všetkých spoločností, na ktoré sa vzťahuje jeho daňová právomoc.

| (149) | Na posúdenie, či Belgicko sporným režimom poskytlo selektívnu výhodu, musí Komisia overiť, či sa metóda, ktorú Belgicko použilo na určenie upraveného zisku dosiahnutého v súlade s princípom nezávislého vzťahu v druhej fáze režimu, odchyľuje od metódy, ktorá vedie k spoľahlivému priblíženiu k výsledku, ktorý sa zakladá na trhu, a tým aj k princípu nezávislého vzťahu. V prípade, že sa použitím tejto metódy znižuje daň, ktorú má zaplatiť belgický subjekt v súlade so spoločným systémom dane z príjmov právnických osôb v Belgicku v porovnaní s podnikmi, ktoré sú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii, tento režim sa bude na účely článku 107 ods. 1 ZFEÚ považovať za režim, ktorým sa poskytuje selektívna výhoda. |
| --- | --- |

(149)

Na posúdenie, či Belgicko sporným režimom poskytlo selektívnu výhodu, musí Komisia overiť, či sa metóda, ktorú Belgicko použilo na určenie upraveného zisku dosiahnutého v súlade s princípom nezávislého vzťahu v druhej fáze režimu, odchyľuje od metódy, ktorá vedie k spoľahlivému priblíženiu k výsledku, ktorý sa zakladá na trhu, a tým aj k princípu nezávislého vzťahu. V prípade, že sa použitím tejto metódy znižuje daň, ktorú má zaplatiť belgický subjekt v súlade so spoločným systémom dane z príjmov právnických osôb v Belgicku v porovnaní s podnikmi, ktoré sú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii, tento režim sa bude na účely článku 107 ods. 1 ZFEÚ považovať za režim, ktorým sa poskytuje selektívna výhoda.

| (150) | Princíp nezávislého vzťahu preto musí byť neoddeliteľnou súčasťou posúdenia súladu daňových opatrení priznaných spoločnostiam tvoriacim skupinu s článkom 107 ods. 1 ZFEÚ zo strany Komisie, a to bez ohľadu na otázku, či členský štát zaradil tento princíp do svojho vnútroštátneho právneho poriadku a v akej forme. Používa sa na stanovenie, či bol zdaniteľný zisk spoločnosti patriacej do skupiny na účely výpočtu dane z príjmov právnických osôb vypočítaný uplatnením metódy, ktorá sa približuje podmienkam na trhu, takže táto spoločnosť nezískava pri uplatňovaní spoločného systému dane z príjmov právnických osôb podmienky, ktoré sú výhodnejšie ako podmienky vyhradené pre samostatné spoločnosti, ktorých zdaniteľný zisk určuje trh. S cieľom predísť prípadným nejasnostiam princíp nezávislého vzťahu, ktorý uplatňuje Komisia na posudzovanie štátnych pomocí, nie je princíp, ktorý sa uvádza v článku 9 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní a smernici OECD o transferovom oceňovaní, ktoré sú nezáväznými nástrojmi, ale všeobecný princíp rovnakého zaobchádzania v oblasti zdanenia, ktorý patrí do pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ktorým sú členské štáty viazané a ktorý sa vzťahuje na vnútroštátne daňové pravidlá (89). |
| --- | --- |

(150)

Princíp nezávislého vzťahu preto musí byť neoddeliteľnou súčasťou posúdenia súladu daňových opatrení priznaných spoločnostiam tvoriacim skupinu s článkom 107 ods. 1 ZFEÚ zo strany Komisie, a to bez ohľadu na otázku, či členský štát zaradil tento princíp do svojho vnútroštátneho právneho poriadku a v akej forme. Používa sa na stanovenie, či bol zdaniteľný zisk spoločnosti patriacej do skupiny na účely výpočtu dane z príjmov právnických osôb vypočítaný uplatnením metódy, ktorá sa približuje podmienkam na trhu, takže táto spoločnosť nezískava pri uplatňovaní spoločného systému dane z príjmov právnických osôb podmienky, ktoré sú výhodnejšie ako podmienky vyhradené pre samostatné spoločnosti, ktorých zdaniteľný zisk určuje trh. S cieľom predísť prípadným nejasnostiam princíp nezávislého vzťahu, ktorý uplatňuje Komisia na posudzovanie štátnych pomocí, nie je princíp, ktorý sa uvádza v článku 9 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní a smernici OECD o transferovom oceňovaní, ktoré sú nezáväznými nástrojmi, ale všeobecný princíp rovnakého zaobchádzania v oblasti zdanenia, ktorý patrí do pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ktorým sú členské štáty viazané a ktorý sa vzťahuje na vnútroštátne daňové pravidlá (89).

89

| (151) | Komisia sa v tejto súvislosti domnieva, že metóda stanovenia „upraveného zisku dosiahnutého v súlade s princípom nezávislého vzťahu“ v druhej fáze sporného režimu, ako sa opisuje v odôvodnení 15, sa odchyľuje od princípu nezávislého vzťahu, čoho dôsledkom je poskytnutie selektívnej výhody subjektom využívajúcim tento režim. Podľa opisu sporného režimu, ktorý poskytli belgické orgány, a so zreteľom na informácie uvedené v súbore samostatných záväzných stanovísk, ktoré preskúmala Komisia (90), belgické subjekty skupiny, ktoré sú príjemcami oslobodenia ich nadmerného zisku od dane, sa považujú za subjekty, ktoré vykonávajú riadiace a najzložitejšie funkcie v rámci ich nadnárodnej skupiny (bez ohľadu na to, či ide o všetky úlohy alebo o úlohy, ktoré súvisia iba s jednou podnikateľskou činnosťou alebo s jedným geografickým územím). Ako sa uvádza v nasledujúcej časti, Komisia sa vzhľadom na uvedené domnieva, že celkový reziduálny zisk pochádzajúci z vnútroskupinových transakcií uzavretých medzi týmito subjektmi a ich pridruženými spoločnosťami v rámci skupiny by mal byť pripísaný belgickým subjektom skupiny na základe ich zisku, ktorý dosiahli v súlade s princípom nezávislého vzťahu (v rámci prvej fázy). Uplatňovanie princípu nezávislého vzťahu neponecháva priestor v posúdení transferových cien na všeobecné uznanie a započítanie nezávislé od zisku pochádzajúceho zo synergií a úspor z rozsahu (v rámci druhej fázy). |
| --- | --- |

(151)

Komisia sa v tejto súvislosti domnieva, že metóda stanovenia „upraveného zisku dosiahnutého v súlade s princípom nezávislého vzťahu“ v druhej fáze sporného režimu, ako sa opisuje v odôvodnení 15, sa odchyľuje od princípu nezávislého vzťahu, čoho dôsledkom je poskytnutie selektívnej výhody subjektom využívajúcim tento režim. Podľa opisu sporného režimu, ktorý poskytli belgické orgány, a so zreteľom na informácie uvedené v súbore samostatných záväzných stanovísk, ktoré preskúmala Komisia (90), belgické subjekty skupiny, ktoré sú príjemcami oslobodenia ich nadmerného zisku od dane, sa považujú za subjekty, ktoré vykonávajú riadiace a najzložitejšie funkcie v rámci ich nadnárodnej skupiny (bez ohľadu na to, či ide o všetky úlohy alebo o úlohy, ktoré súvisia iba s jednou podnikateľskou činnosťou alebo s jedným geografickým územím). Ako sa uvádza v nasledujúcej časti, Komisia sa vzhľadom na uvedené domnieva, že celkový reziduálny zisk pochádzajúci z vnútroskupinových transakcií uzavretých medzi týmito subjektmi a ich pridruženými spoločnosťami v rámci skupiny by mal byť pripísaný belgickým subjektom skupiny na základe ich zisku, ktorý dosiahli v súlade s princípom nezávislého vzťahu (v rámci prvej fázy). Uplatňovanie princípu nezávislého vzťahu neponecháva priestor v posúdení transferových cien na všeobecné uznanie a započítanie nezávislé od zisku pochádzajúceho zo synergií a úspor z rozsahu (v rámci druhej fázy).

90

b)   Reziduálny zisk je zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu belgickým subjektom skupiny, ktorý koná ako „hlavný podnikateľ“

| (152) | Belgické orgány sa pri opise sporného režimu opierajú o názor, že belgické subjekty skupiny konajú ako „hlavní podnikatelia“ (91). Hlavná zodpovednosť týkajúca sa stratégie a taktiky v rozhodovacom procese a najzložitejších úloh skupiny – bez ohľadu na to, či ide o všetky úlohy alebo o úlohy, ktoré súvisia iba s jednou podnikateľskou činnosťou alebo s jedným geografickým územím – sa podľa nich konsoliduje v týchto belgických subjektoch skupiny. Pridružené subjekty skupiny, ktoré obchodujú s týmito belgickými subjektmi skupiny, by preto mali byť subdodávateľmi alebo zhotoviteľmi, poskytovateľmi výskumných služieb, distribútormi s obmedzenými funkciami a rizikami alebo obstarávateľmi/zástupcami (92) alebo inými subjektmi s obmedzenou zodpovednosťou, ktoré vykonávajú „automatické“ funkcie. |
| --- | --- |

(152)

Belgické orgány sa pri opise sporného režimu opierajú o názor, že belgické subjekty skupiny konajú ako „hlavní podnikatelia“ (91). Hlavná zodpovednosť týkajúca sa stratégie a taktiky v rozhodovacom procese a najzložitejších úloh skupiny – bez ohľadu na to, či ide o všetky úlohy alebo o úlohy, ktoré súvisia iba s jednou podnikateľskou činnosťou alebo s jedným geografickým územím – sa podľa nich konsoliduje v týchto belgických subjektoch skupiny. Pridružené subjekty skupiny, ktoré obchodujú s týmito belgickými subjektmi skupiny, by preto mali byť subdodávateľmi alebo zhotoviteľmi, poskytovateľmi výskumných služieb, distribútormi s obmedzenými funkciami a rizikami alebo obstarávateľmi/zástupcami (92) alebo inými subjektmi s obmedzenou zodpovednosťou, ktoré vykonávajú „automatické“ funkcie.

hlavní podnikatelia

91

92

| (153) | Ako sa uvádza v odôvodnení 15, oslobodenie nadmerného zisku od dane sa udeľuje na základe dvojfázového prístupu. V rámci prvej fázy tohto prístupu belgický subjekt skupiny uskutoční odhad svojho zisku, ktorý dosiahne v súlade s princípom nezávislého vzťahu, lebo ide o reziduálny zisk, pričom použije jednostrannú metódu stanovenia transferových cien, akou je metóda čistého obchodného rozpätia, ktorá sa v praxi uplatňuje najčastejšie (93). Táto metóda sa niekedy považuje za vhodnú metódu výpočtu transferových cien s cieľom stanoviť ceny a podmienky kontrolovanej transakcie medzi subjektmi, ktoré vykonávajú zložité úlohy, a subjektmi, ktoré vykonávajú menej zložité úlohy. Strana, ktorá sa testuje uplatnením metódy čistého obchodného rozpätia, je spravidla tou stranou transakcie, pri ktorej možno túto metódu uplatniť najspoľahlivejšie a pre ktorú možno nájsť najspoľahlivejšie porovnateľné strany, a teda najčastejšie pôjde o stranu s najmenej zložitou funkčnou analýzou (94). Pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia sa čistý zisk testovanej strany skúma vzhľadom na vhodný základ, akým sú náklady, predaj alebo aktíva (95). Reziduálny zisk (prípadne reziduálna strata) pochádzajúci zo súboru kontrolovaných transakcií pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia pripadne naopak na netestovanú stranu, t. j. vo všeobecnosti ide o subjekt s najzložitejším profilom. |
| --- | --- |

(153)

Ako sa uvádza v odôvodnení 15, oslobodenie nadmerného zisku od dane sa udeľuje na základe dvojfázového prístupu. V rámci prvej fázy tohto prístupu belgický subjekt skupiny uskutoční odhad svojho zisku, ktorý dosiahne v súlade s princípom nezávislého vzťahu, lebo ide o reziduálny zisk, pričom použije jednostrannú metódu stanovenia transferových cien, akou je metóda čistého obchodného rozpätia, ktorá sa v praxi uplatňuje najčastejšie (93). Táto metóda sa niekedy považuje za vhodnú metódu výpočtu transferových cien s cieľom stanoviť ceny a podmienky kontrolovanej transakcie medzi subjektmi, ktoré vykonávajú zložité úlohy, a subjektmi, ktoré vykonávajú menej zložité úlohy. Strana, ktorá sa testuje uplatnením metódy čistého obchodného rozpätia, je spravidla tou stranou transakcie, pri ktorej možno túto metódu uplatniť najspoľahlivejšie a pre ktorú možno nájsť najspoľahlivejšie porovnateľné strany, a teda najčastejšie pôjde o stranu s najmenej zložitou funkčnou analýzou (94). Pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia sa čistý zisk testovanej strany skúma vzhľadom na vhodný základ, akým sú náklady, predaj alebo aktíva (95). Reziduálny zisk (prípadne reziduálna strata) pochádzajúci zo súboru kontrolovaných transakcií pri uplatnení metódy čistého obchodného rozpätia pripadne naopak na netestovanú stranu, t. j. vo všeobecnosti ide o subjekt s najzložitejším profilom.

93

94

95

| (154) | Bez ohľadu na príležitosť uplatniť jednostrannú metódu tvorby transferových cien na stanovenie zisku, ktorý v súlade s princípom nezávislého vzťahu dosiahol belgický subjekt skupiny v prvej fáze v každom konkrétnom prípade, v ktorom bolo udelené záväzné stanovisko na základe sporného režimu (96), sa Komisia domnieva, že belgický subjekt skupiny, ktorý je ako hlavný podnikateľ zodpovedný za prijímanie strategických a taktických rozhodnutí v rámci skupiny a ktorý riadi a vykonáva najzložitejšie úlohy v nadnárodnej skupine, by mal ako náhradu získať zvýšenie očakávaného výnosu, aby sa zaručil výsledok zodpovedajúci situácii na trhu (97). Jeho protistrany združené v skupine, ktoré sú vystavené malému riziku, by naopak dostali iba obmedzenú odmenu výmenou za ochranu pred podnikateľskými rizikami a súvisiacimi stratami (98). Inými slovami, po stanovení transferových cien počas prvej fázy bude belgickému subjektu skupiny, ktorý je „hlavným podnikateľom“, pripísaný reziduálny zisk pochádzajúci z vnútroskupinových transakcií. Tento reziduálny zisk je preto z hľadiska systému dane z príjmov právnických osôb v Belgicku rovnocenný so ziskom dosiahnutým belgickým subjektom skupiny v súlade s princípom nezávislého vzťahu a v prípade oslobodenia nadmerného zisku od dane je takisto rovnocenný s jeho skutočne zaznamenaným ziskom. |
| --- | --- |

(154)

Bez ohľadu na príležitosť uplatniť jednostrannú metódu tvorby transferových cien na stanovenie zisku, ktorý v súlade s princípom nezávislého vzťahu dosiahol belgický subjekt skupiny v prvej fáze v každom konkrétnom prípade, v ktorom bolo udelené záväzné stanovisko na základe sporného režimu (96), sa Komisia domnieva, že belgický subjekt skupiny, ktorý je ako hlavný podnikateľ zodpovedný za prijímanie strategických a taktických rozhodnutí v rámci skupiny a ktorý riadi a vykonáva najzložitejšie úlohy v nadnárodnej skupine, by mal ako náhradu získať zvýšenie očakávaného výnosu, aby sa zaručil výsledok zodpovedajúci situácii na trhu (97). Jeho protistrany združené v skupine, ktoré sú vystavené malému riziku, by naopak dostali iba obmedzenú odmenu výmenou za ochranu pred podnikateľskými rizikami a súvisiacimi stratami (98). Inými slovami, po stanovení transferových cien počas prvej fázy bude belgickému subjektu skupiny, ktorý je „hlavným podnikateľom“, pripísaný reziduálny zisk pochádzajúci z vnútroskupinových transakcií. Tento reziduálny zisk je preto z hľadiska systému dane z príjmov právnických osôb v Belgicku rovnocenný so ziskom dosiahnutým belgickým subjektom skupiny v súlade s princípom nezávislého vzťahu a v prípade oslobodenia nadmerného zisku od dane je takisto rovnocenný s jeho skutočne zaznamenaným ziskom.

96

97

98

| (155) | V druhej fáze postupu opísaného v odôvodnení 15 vypracuje belgický subjekt skupiny odhad zisku, ktorý by porovnateľná nezávislá spoločnosť dosiahla za porovnateľných okolností, a uplatnením metódy čistého obchodného rozpätia získa „upravený zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu“, pričom v tomto prípade je belgický subjekt skupiny testovanou stranou. Rozdiel v zisku dosiahnutom v prvej a druhej fáze (reziduálny zisk mínus „upravený zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu“ vypočítaný v druhej fáze) predstavuje sumu „nadmerného zisku“, ktorý je oslobodený od dane v súlade so sporným režimom (99). Podľa Belgicka možno druhú fázu postupu odôvodniť tým, že belgické subjekty nadnárodnej skupiny by mali podliehať len dani z „upraveného zisku dosiahnutého v súlade s princípom nezávislého vzťahu“, a preto možno skutočne zaznamenaný zisk, ktorý prevyšuje tento upravený zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu, nebrať na daňové účely do úvahy, lebo predstavuje „nadmerný zisk“. |
| --- | --- |

(155)

V druhej fáze postupu opísaného v odôvodnení 15 vypracuje belgický subjekt skupiny odhad zisku, ktorý by porovnateľná nezávislá spoločnosť dosiahla za porovnateľných okolností, a uplatnením metódy čistého obchodného rozpätia získa „upravený zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu“, pričom v tomto prípade je belgický subjekt skupiny testovanou stranou. Rozdiel v zisku dosiahnutom v prvej a druhej fáze (reziduálny zisk mínus „upravený zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu“ vypočítaný v druhej fáze) predstavuje sumu „nadmerného zisku“, ktorý je oslobodený od dane v súlade so sporným režimom (99). Podľa Belgicka možno druhú fázu postupu odôvodniť tým, že belgické subjekty nadnárodnej skupiny by mali podliehať len dani z „upraveného zisku dosiahnutého v súlade s princípom nezávislého vzťahu“, a preto možno skutočne zaznamenaný zisk, ktorý prevyšuje tento upravený zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu, nebrať na daňové účely do úvahy, lebo predstavuje „nadmerný zisk“.

99

| (156) | Komisia sa domnieva, že druhá fáza nie je v súlade s princípom nezávislého vzťahu. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 154, reziduálny zisk pochádzajúci z vnútroskupinových transakcií by sa mal spravidla celý považovať za zisk dosiahnutý hlavným podnikateľom v súlade s princípom nezávislého vzťahu, vzhľadom na podnikateľské riziká a s nimi súvisiace náklady, ktoré znáša tento podnikateľ (napríklad prípadné náklady na riadenie alebo zníženie rizika alebo náklady na poistnú udalosť) ako hlavný podnikateľ v štruktúre skupiny. Časť zisku, o ktorej sa Belgicko domnieva, že je „nadmerná“, je v skutočnosti len zložkou reziduálneho zisku, ktorý je pripísateľný belgickému subjektu skupiny ako hlavnému podnikateľovi v rámci jeho nadnárodnej skupiny. Nezohľadnenie akéhokoľvek zisku tohto typu v základe dane hlavného podnikateľa preto predstavuje neodôvodnenú výnimku z trhového mechanizmu, čo je v rozpore s princípom nezávislého vzťahu a je príčinou poskytnutia selektívnej výhody subjektom, ktoré sú príjemcami sporného režimu, lebo vedie k zníženiu ich základu dane v súlade so systémom dane z príjmov právnických osôb v Belgicku. |
| --- | --- |

(156)

Komisia sa domnieva, že druhá fáza nie je v súlade s princípom nezávislého vzťahu. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 154, reziduálny zisk pochádzajúci z vnútroskupinových transakcií by sa mal spravidla celý považovať za zisk dosiahnutý hlavným podnikateľom v súlade s princípom nezávislého vzťahu, vzhľadom na podnikateľské riziká a s nimi súvisiace náklady, ktoré znáša tento podnikateľ (napríklad prípadné náklady na riadenie alebo zníženie rizika alebo náklady na poistnú udalosť) ako hlavný podnikateľ v štruktúre skupiny. Časť zisku, o ktorej sa Belgicko domnieva, že je „nadmerná“, je v skutočnosti len zložkou reziduálneho zisku, ktorý je pripísateľný belgickému subjektu skupiny ako hlavnému podnikateľovi v rámci jeho nadnárodnej skupiny. Nezohľadnenie akéhokoľvek zisku tohto typu v základe dane hlavného podnikateľa preto predstavuje neodôvodnenú výnimku z trhového mechanizmu, čo je v rozpore s princípom nezávislého vzťahu a je príčinou poskytnutia selektívnej výhody subjektom, ktoré sú príjemcami sporného režimu, lebo vedie k zníženiu ich základu dane v súlade so systémom dane z príjmov právnických osôb v Belgicku.

| (157) | Belgicko tvrdí, že belgické subjekty skupiny zaznamenávajú časť reziduálneho zisku nie z dôvodu ich vlastných úloh, rizík a aktív, ale preto, že patria do nadnárodnej skupiny. Belgicko kvalifikuje túto časť zisku ako zisk zo synergií alebo úspor z rozsahu a tvrdí, že by nemal byť pripísaný belgickému hlavnému podnikateľovi na základe princípu nezávislého vzťahu. Komisia s týmto odôvodnením nesúhlasí. |
| --- | --- |

(157)

Belgicko tvrdí, že belgické subjekty skupiny zaznamenávajú časť reziduálneho zisku nie z dôvodu ich vlastných úloh, rizík a aktív, ale preto, že patria do nadnárodnej skupiny. Belgicko kvalifikuje túto časť zisku ako zisk zo synergií alebo úspor z rozsahu a tvrdí, že by nemal byť pripísaný belgickému hlavnému podnikateľovi na základe princípu nezávislého vzťahu. Komisia s týmto odôvodnením nesúhlasí.

| (158) | Po prvé, princíp nezávislého vzťahu nepodporuje všeobecnú negatívnu úpravu zisku zo synergií alebo úspor z rozsahu. Podľa neho sa naopak vyžaduje, aby bol celý reziduálny zisk z transakcií medzi podnikmi združenými v skupine pripísaný podniku patriacemu do skupiny, ktorý vzhľadom na svoj jedinečný príspevok do tejto skupiny plní funkciu hlavného podnikateľa, o čom svedčia úlohy, ktoré vykonáva, riziká, ktoré na seba preberá, a aktíva, ktoré využíva (100). Práve na základe rozdelenia funkcií, rizík a aktív medzi strany zapojené do kontrolovaných transakcií sa určuje, ktorému subjektu sa pridelí reziduálny zisk a v akom rozsahu, a to v súlade s princípom nezávislého vzťahu vrátane prípadného zisku zo synergií alebo úspor z rozsahu. |
| --- | --- |

(158)

Po prvé, princíp nezávislého vzťahu nepodporuje všeobecnú negatívnu úpravu zisku zo synergií alebo úspor z rozsahu. Podľa neho sa naopak vyžaduje, aby bol celý reziduálny zisk z transakcií medzi podnikmi združenými v skupine pripísaný podniku patriacemu do skupiny, ktorý vzhľadom na svoj jedinečný príspevok do tejto skupiny plní funkciu hlavného podnikateľa, o čom svedčia úlohy, ktoré vykonáva, riziká, ktoré na seba preberá, a aktíva, ktoré využíva (100). Práve na základe rozdelenia funkcií, rizík a aktív medzi strany zapojené do kontrolovaných transakcií sa určuje, ktorému subjektu sa pridelí reziduálny zisk a v akom rozsahu, a to v súlade s princípom nezávislého vzťahu vrátane prípadného zisku zo synergií alebo úspor z rozsahu.

100

| (159) | Komisia sa v tejto súvislosti domnieva, že zisk, ktorý Belgicko kvalifikuje ako nadmerný, by aj napriek tomu, že (čiastočne) pochádza zo synergií a z úspor z rozsahu, nemal byť presunutý, ale mal by sa zdaniť tam, kde vznikol (101). Zisk zo synergií a úspor z rozsahu sa neurčuje, nevypláca ani sa neprideľuje samostatne v súlade s princípom nezávislého vzťahu. Jeho pridelenie automaticky vyplýva z transferových cien a podmienok, ktoré si združené podniky dohodli pre všetky transakcie a všetky medzipodnikové dohody. Ak sú tieto podmienky a ceny v súlade s princípom nezávislého vzťahu, zisk pochádzajúci zo synergií a úspor z rozsahu a spôsob, akým sa rozdeľuje medzi subjekty skupiny, bude automaticky vyplývať z týchto podmienok a cien. Musí preto podliehať zdaneniu tam, kde vznikol. |
| --- | --- |

(159)

Komisia sa v tejto súvislosti domnieva, že zisk, ktorý Belgicko kvalifikuje ako nadmerný, by aj napriek tomu, že (čiastočne) pochádza zo synergií a z úspor z rozsahu, nemal byť presunutý, ale mal by sa zdaniť tam, kde vznikol (101). Zisk zo synergií a úspor z rozsahu sa neurčuje, nevypláca ani sa neprideľuje samostatne v súlade s princípom nezávislého vzťahu. Jeho pridelenie automaticky vyplýva z transferových cien a podmienok, ktoré si združené podniky dohodli pre všetky transakcie a všetky medzipodnikové dohody. Ak sú tieto podmienky a ceny v súlade s princípom nezávislého vzťahu, zisk pochádzajúci zo synergií a úspor z rozsahu a spôsob, akým sa rozdeľuje medzi subjekty skupiny, bude automaticky vyplývať z týchto podmienok a cien. Musí preto podliehať zdaneniu tam, kde vznikol.

101

| (160) | Teda aj v prípade, že výhodu plynúcu zo synergií a úspor z rozsahu v skupinách možno pokladať za opodstatnenú, nesmie sa nahrádzať samostatne ani sa nesmie prenášať na konkrétnych členov nadnárodnej skupiny. Automaticky sa delí medzi prepojené strany v dôsledku uplatňovania princípu nezávislého vzťahu na transferové ceny stanovené pre medzipodnikové transakcie a služby (102). |
| --- | --- |

(160)

Teda aj v prípade, že výhodu plynúcu zo synergií a úspor z rozsahu v skupinách možno pokladať za opodstatnenú, nesmie sa nahrádzať samostatne ani sa nesmie prenášať na konkrétnych členov nadnárodnej skupiny. Automaticky sa delí medzi prepojené strany v dôsledku uplatňovania princípu nezávislého vzťahu na transferové ceny stanovené pre medzipodnikové transakcie a služby (102).

102

| (161) | Po druhé, spôsob, akým sa určuje upravený zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu v druhej fáze procesu opísaného v odôvodnení 15, je v zásade v rozpore s akoukoľvek možnou metódou stanovenia transferových cien, ktorá sa používa na zistenie počiatočného zisku dosiahnutého v súlade s princípom nezávislého vzťahu v prvej fáze tohto procesu. Keďže iba subjekty, ktoré konajú ako hlavný podnikateľ, môžu byť príjemcami oslobodenia nadmerného zisku od dane, každá metóda stanovenia transferových cien, ktorá sa uplatňuje v prvej fáze, musí totiž považovať tieto subjekty za najzložitejšie strany, ktoré sú najviac vystavené riziku pri sérii kontrolovaných transakcií. V druhej fáze sa však rovnaké subjekty považujú za testované a menej zložité strany transakcie na účely uplatnenia metódy čistého obchodného rozpätia. |
| --- | --- |

(161)

Po druhé, spôsob, akým sa určuje upravený zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu v druhej fáze procesu opísaného v odôvodnení 15, je v zásade v rozpore s akoukoľvek možnou metódou stanovenia transferových cien, ktorá sa používa na zistenie počiatočného zisku dosiahnutého v súlade s princípom nezávislého vzťahu v prvej fáze tohto procesu. Keďže iba subjekty, ktoré konajú ako hlavný podnikateľ, môžu byť príjemcami oslobodenia nadmerného zisku od dane, každá metóda stanovenia transferových cien, ktorá sa uplatňuje v prvej fáze, musí totiž považovať tieto subjekty za najzložitejšie strany, ktoré sú najviac vystavené riziku pri sérii kontrolovaných transakcií. V druhej fáze sa však rovnaké subjekty považujú za testované a menej zložité strany transakcie na účely uplatnenia metódy čistého obchodného rozpätia.

| (162) | Metóda čistého obchodného rozpätia sa však považuje za spoľahlivú len na stanovenie aproximácie s nezávislou trhovou odmenou pre stranu, ktorá vykonáva jednoduché a menej zložité úlohy a znáša málo rizík pri určitej transakcii alebo skupine transakcií so združeným subjektom, ktorý vykonáva zložité úlohy a znáša podnikateľské riziká (103). Ak je belgický subjekt skupiny hlavným podnikateľom, menej zložité strany v rámci nadnárodnej skupiny sú zahraničné subjekty pridružené k tomuto belgickému subjektu skupiny. Keďže by mali tieto združené subjekty prijímať náhradu formou obvyklého výnosu za obvyklé úlohy, ktoré vykonávajú, belgickému subjektu skupiny by mal byť v súlade s trhovými podmienkami pripísaný reziduálny a nie obvyklý zisk za zložité úlohy, ktoré vykonáva v rámci skupiny. Na základe testovania obdivoch strán kontrolovaných transakcií uplatnením jednostrannej metódy stanovenia transferových cien, akou je metóda čistého obchodného rozpätia, v rôznych fázach hodnotenia transferovej ceny takisto ako v spornom režime možno konštatovať, že kombinovaný operatívny zisk z prepojených transakcií medzi združenými stranami nepredstavuje rovnakú sumu ako zisk vypočítaný uplatnením metódy čistého obchodného rozpätia na obidve strany, v dôsledku čoho vzniká nezdanená časť príjmov bez ohľadu na princíp nezávislého vzťahu. |
| --- | --- |

(162)

Metóda čistého obchodného rozpätia sa však považuje za spoľahlivú len na stanovenie aproximácie s nezávislou trhovou odmenou pre stranu, ktorá vykonáva jednoduché a menej zložité úlohy a znáša málo rizík pri určitej transakcii alebo skupine transakcií so združeným subjektom, ktorý vykonáva zložité úlohy a znáša podnikateľské riziká (103). Ak je belgický subjekt skupiny hlavným podnikateľom, menej zložité strany v rámci nadnárodnej skupiny sú zahraničné subjekty pridružené k tomuto belgickému subjektu skupiny. Keďže by mali tieto združené subjekty prijímať náhradu formou obvyklého výnosu za obvyklé úlohy, ktoré vykonávajú, belgickému subjektu skupiny by mal byť v súlade s trhovými podmienkami pripísaný reziduálny a nie obvyklý zisk za zložité úlohy, ktoré vykonáva v rámci skupiny. Na základe testovania obdivoch strán kontrolovaných transakcií uplatnením jednostrannej metódy stanovenia transferových cien, akou je metóda čistého obchodného rozpätia, v rôznych fázach hodnotenia transferovej ceny takisto ako v spornom režime možno konštatovať, že kombinovaný operatívny zisk z prepojených transakcií medzi združenými stranami nepredstavuje rovnakú sumu ako zisk vypočítaný uplatnením metódy čistého obchodného rozpätia na obidve strany, v dôsledku čoho vzniká nezdanená časť príjmov bez ohľadu na princíp nezávislého vzťahu.

103

| (163) | Inými slovami: za predpokladu, že sa princíp nezávislého vzťahu správne uplatnil po prvej fáze, podmienky a ceny, ktorými sa riadi transakcia medzi belgickými subjektmi skupiny a pridruženými subjektmi skupiny, by sa mali premietnuť do skutočne zaznamenaného zisku. V dôsledku správneho uplatnenia tohto princípu sa obvyklý zisk pripíše zahraničným pridruženým subjektom, ktoré ho skutočne zaznamenajú, a reziduálny zisk sa pripíše hlavnému podnikateľovi a skutočne ho zaznamenajú belgické subjekty skupiny. |
| --- | --- |

(163)

Inými slovami: za predpokladu, že sa princíp nezávislého vzťahu správne uplatnil po prvej fáze, podmienky a ceny, ktorými sa riadi transakcia medzi belgickými subjektmi skupiny a pridruženými subjektmi skupiny, by sa mali premietnuť do skutočne zaznamenaného zisku. V dôsledku správneho uplatnenia tohto princípu sa obvyklý zisk pripíše zahraničným pridruženým subjektom, ktoré ho skutočne zaznamenajú, a reziduálny zisk sa pripíše hlavnému podnikateľovi a skutočne ho zaznamenajú belgické subjekty skupiny.

| (164) | Bod 1.10 smernice OECD (104), o ktorú sa opiera Belgicko v odôvodnení oslobodenia nadmerného zisku od dane, neumožňuje prehliadať ani oslobodiť od dane zisk zo synergií alebo z úspor z rozsahu bez toho, aby sa nepresunul na jedného alebo viacerých členov skupiny (105). Hoci sa v tomto bode uvádza zložité rozdeľovanie zisku zo synergií alebo z úspor z rozsahu a nedostatok zhody pri jeho prideľovaní nezávislým subjektom nadnárodnej skupiny, nijakým spôsobom sa v ňom neodporúča vôbec neprideliť ani nezdaniť tento zisk, a to vo výnimočnom prípade, keď možno stanoviť synergie. |
| --- | --- |

(164)

Bod 1.10 smernice OECD (104), o ktorú sa opiera Belgicko v odôvodnení oslobodenia nadmerného zisku od dane, neumožňuje prehliadať ani oslobodiť od dane zisk zo synergií alebo z úspor z rozsahu bez toho, aby sa nepresunul na jedného alebo viacerých členov skupiny (105). Hoci sa v tomto bode uvádza zložité rozdeľovanie zisku zo synergií alebo z úspor z rozsahu a nedostatok zhody pri jeho prideľovaní nezávislým subjektom nadnárodnej skupiny, nijakým spôsobom sa v ňom neodporúča vôbec neprideliť ani nezdaniť tento zisk, a to vo výnimočnom prípade, keď možno stanoviť synergie.

104

105

| (165) | Platí to aj pre jednostrannú a abstraktnú daňovú úpravu, ktorá je súčasťou sporného režimu a ktorá sa opiera o Modelovú zmluvu OECD o zdaňovaní, ktorá je základnom mnohých zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia medzi členmi a nečlenmi OECD. Jednostranná úprava zisku skutočne zaznamenaného subjektom skupiny, ktorú uskutočňuje Belgicko, nevyhnutne znamená, že nadmerný zisk oslobodený na základe tohto režimu nemôže byť zdanený, a ani nebude, inou daňovou jurisdikciou z dôvodu, že tieto iné štáty neuznávajú právo zdaniť zisk pochádzajúci konkrétne zo synergií alebo z úspor z rozsahu, keďže sa týka len Belgicka – štátu, v ktorom je skutočne zaznamenaný. |
| --- | --- |

(165)

Platí to aj pre jednostrannú a abstraktnú daňovú úpravu, ktorá je súčasťou sporného režimu a ktorá sa opiera o Modelovú zmluvu OECD o zdaňovaní, ktorá je základnom mnohých zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia medzi členmi a nečlenmi OECD. Jednostranná úprava zisku skutočne zaznamenaného subjektom skupiny, ktorú uskutočňuje Belgicko, nevyhnutne znamená, že nadmerný zisk oslobodený na základe tohto režimu nemôže byť zdanený, a ani nebude, inou daňovou jurisdikciou z dôvodu, že tieto iné štáty neuznávajú právo zdaniť zisk pochádzajúci konkrétne zo synergií alebo z úspor z rozsahu, keďže sa týka len Belgicka – štátu, v ktorom je skutočne zaznamenaný.

| (166) | Po tretie, na získanie oslobodenia nadmerného zisku od dane na základe sporného režimu nie je potrebné dokázať existenciu synergií či úspor z rozsahu ani ich v druhej fáze kvantifikovať. Existencia synergií alebo úspor z rozsahu sa namiesto toho abstraktne predpokladá a meria podľa rozdielu medzi ziskom dosiahnutým belgickým subjektom v súlade s princípom nezávislého vzťahu po skončení prvej fázy procesu opísaného v odôvodnení 15 (čo sa premieta do jeho skutočne zaznamenaného zisku) a upraveným ziskom dosiahnutým v súlade s princípom nezávislého vzťahu, ktorý sa vypočíta na konci druhej fázy. |
| --- | --- |

(166)

Po tretie, na získanie oslobodenia nadmerného zisku od dane na základe sporného režimu nie je potrebné dokázať existenciu synergií či úspor z rozsahu ani ich v druhej fáze kvantifikovať. Existencia synergií alebo úspor z rozsahu sa namiesto toho abstraktne predpokladá a meria podľa rozdielu medzi ziskom dosiahnutým belgickým subjektom v súlade s princípom nezávislého vzťahu po skončení prvej fázy procesu opísaného v odôvodnení 15 (čo sa premieta do jeho skutočne zaznamenaného zisku) a upraveným ziskom dosiahnutým v súlade s princípom nezávislého vzťahu, ktorý sa vypočíta na konci druhej fázy.

| (167) | Belgicko od belgických subjektov skupiny nevyžaduje, aby na priznanie sporného režimu vysvetlili existenciu a/alebo pôvod zisku pochádzajúceho zo synergií alebo z úspor z rozsahu. Je však možné, že synergie vyplývajúce z reorganizácie podniku, od ktorej sa očakáva zvýšenie zisku nadnárodnej spoločnosti, sa neuskutočnia. Môže sa stať, že zavedením globálneho modelu prevádzky, ktorý bol navrhnutý na zväčšenie synergií skupiny, dôjde v skutočnosti k vzniku dodatočných nákladov a zníženiu efektívnosti (106). V takom prípade by malo uplatnenie sporného režimu za následok odpočítanie „nadmerného zisku“ od zisku skutočne zaznamenaného belgickým subjektom skupiny. |
| --- | --- |

(167)

Belgicko od belgických subjektov skupiny nevyžaduje, aby na priznanie sporného režimu vysvetlili existenciu a/alebo pôvod zisku pochádzajúceho zo synergií alebo z úspor z rozsahu. Je však možné, že synergie vyplývajúce z reorganizácie podniku, od ktorej sa očakáva zvýšenie zisku nadnárodnej spoločnosti, sa neuskutočnia. Môže sa stať, že zavedením globálneho modelu prevádzky, ktorý bol navrhnutý na zväčšenie synergií skupiny, dôjde v skutočnosti k vzniku dodatočných nákladov a zníženiu efektívnosti (106). V takom prípade by malo uplatnenie sporného režimu za následok odpočítanie „nadmerného zisku“ od zisku skutočne zaznamenaného belgickým subjektom skupiny.

106

| (168) | Okrem toho na rozdiel od odporúčaní OECD (107) belgické orgány automaticky súhlasia s tým, aby nadmerný zisk, ktorý predstavuje časť celkového reziduálneho zisku z kombinovaných transakcií, pochádzal zo synergií, z úspor z rozsahu alebo neurčitých prvkov/faktorov súvisiacich so skupinou. Tento nadmerný zisk sa preto úplne odlišuje od analýzy úloh, rizík a aktív strán kontrolovaných transakcií, ktorá je základom každého stanovovania transferových cien. Bol preto vyňatý z výkonu delenia zisku, čo je základ princípu nezávislého vzťahu. |
| --- | --- |

(168)

Okrem toho na rozdiel od odporúčaní OECD (107) belgické orgány automaticky súhlasia s tým, aby nadmerný zisk, ktorý predstavuje časť celkového reziduálneho zisku z kombinovaných transakcií, pochádzal zo synergií, z úspor z rozsahu alebo neurčitých prvkov/faktorov súvisiacich so skupinou. Tento nadmerný zisk sa preto úplne odlišuje od analýzy úloh, rizík a aktív strán kontrolovaných transakcií, ktorá je základom každého stanovovania transferových cien. Bol preto vyňatý z výkonu delenia zisku, čo je základ princípu nezávislého vzťahu.

107

c)   Záver o existencii selektívnej výhody

| (169) | Vzhľadom na všetky uvedené skutočnosti Komisia konštatuje, že metóda na určenie zdaniteľného zisku belgických subjektov skupiny v súlade s týmto režimom sa odchyľuje od metódy vedúcej k spoľahlivému odhadu výsledku, ktorý sa zakladá na trhu, teda od princípu nezávislého vzťahu. Keďže následkom uplatnenia tejto metódy je zníženie zisku, ktorý tieto subjekty skutočne zaznamenali a ktorý by mal predstavovať východisko na výpočet ich celkového zdaniteľného zisku podľa systému dane z príjmov právnických osôb v Belgicku (108), tento režim treba posudzovať ako režim, ktorým sa poskytuje selektívna výhoda týmto subjektom na účely uplatnenia článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(169)

Vzhľadom na všetky uvedené skutočnosti Komisia konštatuje, že metóda na určenie zdaniteľného zisku belgických subjektov skupiny v súlade s týmto režimom sa odchyľuje od metódy vedúcej k spoľahlivému odhadu výsledku, ktorý sa zakladá na trhu, teda od princípu nezávislého vzťahu. Keďže následkom uplatnenia tejto metódy je zníženie zisku, ktorý tieto subjekty skutočne zaznamenali a ktorý by mal predstavovať východisko na výpočet ich celkového zdaniteľného zisku podľa systému dane z príjmov právnických osôb v Belgicku (108), tento režim treba posudzovať ako režim, ktorým sa poskytuje selektívna výhoda týmto subjektom na účely uplatnenia článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

108

| (170) | Sporný režim sa odchyľuje od princípu nezávislého vzťahu a znižuje daň, ktorú majú zaplatiť jeho príjemcovia podľa systému dane z príjmov právnických osôb v Belgicku, v porovnaní s nezávislými spoločnosťami, ktorých zdaniteľný zisk určuje trh. Na základe uvedenej výnimky z princípu nezávislého vzťahu sa týmto príjemcom poskytuje selektívna výhoda aj vo vzťahu k subjektom, ktoré sú členmi domácej skupiny podnikov, a subjektom, ktoré sú členmi nadnárodnej skupiny, ktorá pokračuje v existujúcich podnikových modeloch v Belgicku (109), pričom ani jeden z nich nemôže požiadať o záväzné stanovisko, ktoré je potrebné na získanie možnosti využívať tento režim, keďže všetky tieto subjekty podliehajú zdaneniu na základe ich skutočne zaznamenaného zisku. Touto výnimkou sa napokon príjemcom priznáva selektívna výhoda vo vzťahu k subjektom, ktoré sú členmi malej nadnárodnej skupiny, keďže tieto subjekty budú takisto podliehať zdaneniu na základe ich skutočne zaznamenaného zisku (110). |
| --- | --- |

(170)

Sporný režim sa odchyľuje od princípu nezávislého vzťahu a znižuje daň, ktorú majú zaplatiť jeho príjemcovia podľa systému dane z príjmov právnických osôb v Belgicku, v porovnaní s nezávislými spoločnosťami, ktorých zdaniteľný zisk určuje trh. Na základe uvedenej výnimky z princípu nezávislého vzťahu sa týmto príjemcom poskytuje selektívna výhoda aj vo vzťahu k subjektom, ktoré sú členmi domácej skupiny podnikov, a subjektom, ktoré sú členmi nadnárodnej skupiny, ktorá pokračuje v existujúcich podnikových modeloch v Belgicku (109), pričom ani jeden z nich nemôže požiadať o záväzné stanovisko, ktoré je potrebné na získanie možnosti využívať tento režim, keďže všetky tieto subjekty podliehajú zdaneniu na základe ich skutočne zaznamenaného zisku. Touto výnimkou sa napokon príjemcom priznáva selektívna výhoda vo vzťahu k subjektom, ktoré sú členmi malej nadnárodnej skupiny, keďže tieto subjekty budú takisto podliehať zdaneniu na základe ich skutočne zaznamenaného zisku (110).

109

110

6.3.3.   Neexistencia odôvodnenia na základe povahy a všeobecnej štruktúry daňového systému

Neexistencia odôvodnenia na základe povahy a všeobecnej štruktúry daňového systému

| (171) | Opatrenie, ktoré sa odchyľuje od referenčného systému, však možno považovať za neselektívne, ak je odôvodnené povahou alebo všeobecnou štruktúrou tohto systému. Je to tak v prípade, ak opatrenie vyplýva priamo z vlastných základných alebo určujúcich zásad referenčného systému alebo keď je výsledkom mechanizmov spojených s fungovaním a účinnosťou tohto systému (111). |
| --- | --- |

(171)

Opatrenie, ktoré sa odchyľuje od referenčného systému, však možno považovať za neselektívne, ak je odôvodnené povahou alebo všeobecnou štruktúrou tohto systému. Je to tak v prípade, ak opatrenie vyplýva priamo z vlastných základných alebo určujúcich zásad referenčného systému alebo keď je výsledkom mechanizmov spojených s fungovaním a účinnosťou tohto systému (111).

111

| (172) | Belgicko sa domnieva, že sporný režim je odôvodnený vyhnutím sa možnému dvojitému zdaneniu. Dvojité zdanenie označuje situácie, keď sa ten istý zisk zdaní dvakrát u toho istého daňovníka (právne dvojité zdanenie) alebo u dvoch rôznych daňovníkov (ekonomické dvojité zdanenie). Kým na odôvodnenie prípadnej výnimky zo spoločného systému zdaňovania príjmov právnických osôb sa možno odvolať na nevyhnutnosť vyhnúť sa dvojitému zdaneniu (112), Belgicko nepreukázalo, že sporný režim skutočne sledoval tento cieľ. Belgicko dokonca uznalo, že režim nebol určený na obmedzenie alebo odstránenie skutočného dvojitého zdanenia, ale iba možného dvojitého zdanenia (113). Preto nie je možné tvrdiť, že uvedené oslobodenie nadmerného zisku od dane vyplýva priamo z vlastných základných alebo určujúcich zásad referenčného systému alebo je výsledkom mechanizmov spojených s fungovaním a účinnosťou tohto systému. |
| --- | --- |

(172)

Belgicko sa domnieva, že sporný režim je odôvodnený vyhnutím sa možnému dvojitému zdaneniu. Dvojité zdanenie označuje situácie, keď sa ten istý zisk zdaní dvakrát u toho istého daňovníka (právne dvojité zdanenie) alebo u dvoch rôznych daňovníkov (ekonomické dvojité zdanenie). Kým na odôvodnenie prípadnej výnimky zo spoločného systému zdaňovania príjmov právnických osôb sa možno odvolať na nevyhnutnosť vyhnúť sa dvojitému zdaneniu (112), Belgicko nepreukázalo, že sporný režim skutočne sledoval tento cieľ. Belgicko dokonca uznalo, že režim nebol určený na obmedzenie alebo odstránenie skutočného dvojitého zdanenia, ale iba možného dvojitého zdanenia (113). Preto nie je možné tvrdiť, že uvedené oslobodenie nadmerného zisku od dane vyplýva priamo z vlastných základných alebo určujúcich zásad referenčného systému alebo je výsledkom mechanizmov spojených s fungovaním a účinnosťou tohto systému.

112

113

| (173) | Kým podľa článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 sa toto ustanovenie vzťahuje na situácie zahŕňajúce dve spoločnosti (identifikované alebo identifikovateľné) a finančná správa môže na zdaniteľný zisk belgického podniku použiť negatívnu úpravu (korešpondujúcu), ak je ten istý zisk zároveň súčasťou zdaniteľného zisku zahraničného združeného podniku, z odpovedí ministra financií na parlamentné otázky týkajúce sa uplatňovania tohto ustanovenia jasne vyplýva rozšírenie uplatňovania oslobodenia nadmerného zisku od dane na zisky, ktoré neboli zaznamenané ani zahrnuté do základu dane zahraničného združeného subjektu skupiny na inom daňovom území, nad rámec tohto ustanovenia. Kým obmedzenie negatívnej korešpondujúcej úpravy na spoločnosti patriace do nadnárodnej skupiny v súlade s článkom 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 môže byť odôvodnené povahou alebo všeobecnou štruktúrou vnútroštátneho daňového systému, nie je to tak v prípade oslobodenia nadmerného zisku od dane. |
| --- | --- |

(173)

Kým podľa článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 sa toto ustanovenie vzťahuje na situácie zahŕňajúce dve spoločnosti (identifikované alebo identifikovateľné) a finančná správa môže na zdaniteľný zisk belgického podniku použiť negatívnu úpravu (korešpondujúcu), ak je ten istý zisk zároveň súčasťou zdaniteľného zisku zahraničného združeného podniku, z odpovedí ministra financií na parlamentné otázky týkajúce sa uplatňovania tohto ustanovenia jasne vyplýva rozšírenie uplatňovania oslobodenia nadmerného zisku od dane na zisky, ktoré neboli zaznamenané ani zahrnuté do základu dane zahraničného združeného subjektu skupiny na inom daňovom území, nad rámec tohto ustanovenia. Kým obmedzenie negatívnej korešpondujúcej úpravy na spoločnosti patriace do nadnárodnej skupiny v súlade s článkom 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 môže byť odôvodnené povahou alebo všeobecnou štruktúrou vnútroštátneho daňového systému, nie je to tak v prípade oslobodenia nadmerného zisku od dane.

| (174) | Neexistencia povinnosti preukázať, že rovnaký zisk je zahrnutý do základu dane obidvoch združených podnikov (zahraničného a belgického) je takisto dôležitou skutočnosťou, ktorou sa odlišujú záväzné stanoviská, ktorými sa poskytuje oslobodenie nadmerného zisku od dane, od ostatných záväzných stanovísk, ktorými sa umožňuje negatívne upraviť transferové ceny v súlade s článkom 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92. Pri druhom type záväzných stanovísk negatívna úprava zodpovedá situácii, keď bol zisk zaznamenaný v Belgicku a oslobodený od dane súčasne priznaný ako zisk zdaniteľný združeným subjektom skupiny v rámci inej daňovej jurisdikcie alebo keď zahraničná finančná správa upravila zdaniteľný zisk tohto zahraničného združeného subjektu pozitívne. (114) Naopak, oslobodenie nadmerného zisku od dane poskytuje vopred jednostranné oslobodenie, pri ktorom sa nevyžaduje zahrnutie oslobodeného zisku do základu dane združeného subjektu zahraničnej skupiny na inom daňovom území, ani účinné zdanenie uvedeného zisku na tomto území. |
| --- | --- |

(174)

Neexistencia povinnosti preukázať, že rovnaký zisk je zahrnutý do základu dane obidvoch združených podnikov (zahraničného a belgického) je takisto dôležitou skutočnosťou, ktorou sa odlišujú záväzné stanoviská, ktorými sa poskytuje oslobodenie nadmerného zisku od dane, od ostatných záväzných stanovísk, ktorými sa umožňuje negatívne upraviť transferové ceny v súlade s článkom 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92. Pri druhom type záväzných stanovísk negatívna úprava zodpovedá situácii, keď bol zisk zaznamenaný v Belgicku a oslobodený od dane súčasne priznaný ako zisk zdaniteľný združeným subjektom skupiny v rámci inej daňovej jurisdikcie alebo keď zahraničná finančná správa upravila zdaniteľný zisk tohto zahraničného združeného subjektu pozitívne. (114) Naopak, oslobodenie nadmerného zisku od dane poskytuje vopred jednostranné oslobodenie, pri ktorom sa nevyžaduje zahrnutie oslobodeného zisku do základu dane združeného subjektu zahraničnej skupiny na inom daňovom území, ani účinné zdanenie uvedeného zisku na tomto území.

114

| (175) | Nemožno sa preto ani domnievať, že oslobodenie nadmerného zisku od dane je potrebnou a primeranou reakciou na situácie dvojitého zdanenia (115). Sporný režim ide teda zjavne nad rámec toho, čo je potrebné a primerané na dosiahnutie cieľa zamedzenia dvojitému zdaneniu, a preto ho nemožno odôvodniť povahou alebo všeobecnou štruktúrou tohto systému. |
| --- | --- |

(175)

Nemožno sa preto ani domnievať, že oslobodenie nadmerného zisku od dane je potrebnou a primeranou reakciou na situácie dvojitého zdanenia (115). Sporný režim ide teda zjavne nad rámec toho, čo je potrebné a primerané na dosiahnutie cieľa zamedzenia dvojitému zdaneniu, a preto ho nemožno odôvodniť povahou alebo všeobecnou štruktúrou tohto systému.

115

| (176) | Komisia sa navyše nedomnieva, že princíp nezávislého vzťahu a osobitne článok 9 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní, v ktorom sa odráža tento princíp, pokiaľ ide o dvojité zdanenie, odôvodňuje jednostrannú negatívnu úpravu základu dane daňovníka umožnenú v rámci režimu oslobodenia nadmerného zisku od dane. |
| --- | --- |

(176)

Komisia sa navyše nedomnieva, že princíp nezávislého vzťahu a osobitne článok 9 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní, v ktorom sa odráža tento princíp, pokiaľ ide o dvojité zdanenie, odôvodňuje jednostrannú negatívnu úpravu základu dane daňovníka umožnenú v rámci režimu oslobodenia nadmerného zisku od dane.

| (177) | Komisia pripomína, že primárnym cieľom uplatňovania princípu nezávislého vzťahu finančnými správami je zabrániť podnikom, ktoré sú súčasťou medzinárodnej skupiny, aby mohli ovplyvňovať transferové ceny, a tým aj rozdelenie ziskov medzi sebou, čo je možnosť, ktorou nezávislé spoločnosti nedisponujú. Štandardné uplatnenie princípu nezávislého vzťahu umožňuje finančným správam zvýšiť základ dane podnikov, ktoré vykonávajú transakcie v rámci skupiny, s cieľom zabezpečiť, aby sa s daňovníkmi, ktorí vykonávajú transakcie výhradne za trhových podmienok, zaobchádzalo rovnakým spôsobom. |
| --- | --- |

(177)

Komisia pripomína, že primárnym cieľom uplatňovania princípu nezávislého vzťahu finančnými správami je zabrániť podnikom, ktoré sú súčasťou medzinárodnej skupiny, aby mohli ovplyvňovať transferové ceny, a tým aj rozdelenie ziskov medzi sebou, čo je možnosť, ktorou nezávislé spoločnosti nedisponujú. Štandardné uplatnenie princípu nezávislého vzťahu umožňuje finančným správam zvýšiť základ dane podnikov, ktoré vykonávajú transakcie v rámci skupiny, s cieľom zabezpečiť, aby sa s daňovníkmi, ktorí vykonávajú transakcie výhradne za trhových podmienok, zaobchádzalo rovnakým spôsobom.

| (178) | Kým princíp nezávislého vzťahu umožňuje finančným správam vykonať jednostranné pozitívne úpravy základu dane v prípade podnikov skupiny, ktoré nerešpektujú túto zásadu pri stanovení transferových cien, negatívna úprava transferových cien vedúca k zníženiu dane sa podľa princípu nezávislého vzťahu očakáva (nie povinne) iba vo výnimočnej situácii, keď ide o korešpondujúcu úpravu po prvej úprave vykonanej inou daňovou jurisdikciou, t. j. na symetrickom základe. Ako je vysvetlené v oddiele 6.3.2.2, jednostranná negatívna úprava skutočne zaznamenaného zisku vykonaná preventívne nie je výsledkom správneho uplatnenia princípu nezávislého vzťahu vo všeobecnom zmysle a ani v osobitnom prípade oslobodenia nadmerného zisku od dane. |
| --- | --- |

(178)

Kým princíp nezávislého vzťahu umožňuje finančným správam vykonať jednostranné pozitívne úpravy základu dane v prípade podnikov skupiny, ktoré nerešpektujú túto zásadu pri stanovení transferových cien, negatívna úprava transferových cien vedúca k zníženiu dane sa podľa princípu nezávislého vzťahu očakáva (nie povinne) iba vo výnimočnej situácii, keď ide o korešpondujúcu úpravu po prvej úprave vykonanej inou daňovou jurisdikciou, t. j. na symetrickom základe. Ako je vysvetlené v oddiele 6.3.2.2, jednostranná negatívna úprava skutočne zaznamenaného zisku vykonaná preventívne nie je výsledkom správneho uplatnenia princípu nezávislého vzťahu vo všeobecnom zmysle a ani v osobitnom prípade oslobodenia nadmerného zisku od dane.

| (179) | Článok 9 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní sa v skutočnosti uplatňuje len vtedy, ak sa preukáže, že tie isté zisky sú zahrnuté do základu dane dvoch samostatných podnikov so sídlom na rôznych daňových územiach a boli zdanené alebo hrozí, že budú zdanené na obidvoch územiach. |
| --- | --- |

(179)

Článok 9 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní sa v skutočnosti uplatňuje len vtedy, ak sa preukáže, že tie isté zisky sú zahrnuté do základu dane dvoch samostatných podnikov so sídlom na rôznych daňových územiach a boli zdanené alebo hrozí, že budú zdanené na obidvoch územiach.

| (180) | Napokon, aj na Spoločnom fóre EÚ pre transferové oceňovanie (116), ktoré prijalo v roku 2014 správu na riešenie praktických problémov spojených s neskoršou úpravou transferových cien stanovených v čase transakcie, nazývanou „kompenzačná úprava“ (117), boli vyjadrené obavy z dvojitého nezdanenia v súvislosti s úpravami transferových cien. V správe sa poukazuje na dôležitosť symetrického počítania zisku prepojených podnikov so zreteľom na obchodné alebo finančné vzťahy medzi nimi. Podniky zapojené do transakcie by mali použiť rovnakú cenu pre každú transakciu. Členské štáty boli preto vyzvané, aby kompenzačné úpravy akceptovali iba vtedy, ak bola úprava vykonaná symetricky v účtovníctve obidvoch podnikov zapojených do transakcie a súčasne bola vykonaná pred podaním daňového priznania, aby sa zabránilo dvojitému zdaneniu. |
| --- | --- |

(180)

Napokon, aj na Spoločnom fóre EÚ pre transferové oceňovanie (116), ktoré prijalo v roku 2014 správu na riešenie praktických problémov spojených s neskoršou úpravou transferových cien stanovených v čase transakcie, nazývanou „kompenzačná úprava“ (117), boli vyjadrené obavy z dvojitého nezdanenia v súvislosti s úpravami transferových cien. V správe sa poukazuje na dôležitosť symetrického počítania zisku prepojených podnikov so zreteľom na obchodné alebo finančné vzťahy medzi nimi. Podniky zapojené do transakcie by mali použiť rovnakú cenu pre každú transakciu. Členské štáty boli preto vyzvané, aby kompenzačné úpravy akceptovali iba vtedy, ak bola úprava vykonaná symetricky v účtovníctve obidvoch podnikov zapojených do transakcie a súčasne bola vykonaná pred podaním daňového priznania, aby sa zabránilo dvojitému zdaneniu.

116

117

| (181) | Komisia teda zastáva názor, že oslobodenie nadmerného zisku od dane nemožno považovať za priamo vyplývajúce z vlastných základných alebo určujúcich zásad referenčného systému alebo za výsledok mechanizmov spojených s fungovaním a účinnosťou tohto systému. Komisia takisto konštatuje, že sporný režim ide zjavne nad rámec toho, čo je potrebné a primerané na dosiahnutie cieľa zamedzenia dvojitému zdaneniu, a preto ho nemožno odôvodniť povahou alebo všeobecnou štruktúrou tohto systému. |
| --- | --- |

(181)

Komisia teda zastáva názor, že oslobodenie nadmerného zisku od dane nemožno považovať za priamo vyplývajúce z vlastných základných alebo určujúcich zásad referenčného systému alebo za výsledok mechanizmov spojených s fungovaním a účinnosťou tohto systému. Komisia takisto konštatuje, že sporný režim ide zjavne nad rámec toho, čo je potrebné a primerané na dosiahnutie cieľa zamedzenia dvojitému zdaneniu, a preto ho nemožno odôvodniť povahou alebo všeobecnou štruktúrou tohto systému.

6.3.4.   Závery o existencii selektívnej výhody

Závery o existencii selektívnej výhody

| (182) | Z uvedených dôvodov Komisia dospela k záveru, že sporný režim poskytuje selektívnu výhodu belgickým subjektom patriacim do nadnárodnej skupiny tým, že uplatňuje jednostrannú negatívnu úpravu ich základu dane, keďže táto úprava viedla k zníženiu dane v Belgicku v porovnaní s daňami, ktoré tieto podniky mali odviesť na základe spoločného právneho systému zdaňovania príjmov právnických osôb pri uplatnení režimu zdaňovania príjmov právnických osôb v Belgicku. |
| --- | --- |

(182)

Z uvedených dôvodov Komisia dospela k záveru, že sporný režim poskytuje selektívnu výhodu belgickým subjektom patriacim do nadnárodnej skupiny tým, že uplatňuje jednostrannú negatívnu úpravu ich základu dane, keďže táto úprava viedla k zníženiu dane v Belgicku v porovnaní s daňami, ktoré tieto podniky mali odviesť na základe spoločného právneho systému zdaňovania príjmov právnických osôb pri uplatnení režimu zdaňovania príjmov právnických osôb v Belgicku.

6.3.5.   Príjemcovia pomoci v spornom režime

Príjemcovia pomoci v spornom režime

| (183) | Príjemcami pomoci v spornom režime sú belgické subjekty patriace do nadnárodnej skupiny, ktoré žiadali a získali záväzné stanovisko na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 a v prípade ktorých sa účinne uplatnila jednostranná negatívna úprava pri ziskoch skutočne zaznamenaných v ich účtoch s cieľom určiť ich zdaniteľný zisk v rámci všeobecného systému dane z príjmov právnických osôb v Belgicku. Komisia konštatuje, že tieto subjekty sú súčasťou nadnárodnej skupiny a že oslobodenie nadmerného zisku vzniknutého na základe príslušnosti k nadnárodnej skupine od dane je deklarovaným cieľom sporného režimu. |
| --- | --- |

(183)

Príjemcami pomoci v spornom režime sú belgické subjekty patriace do nadnárodnej skupiny, ktoré žiadali a získali záväzné stanovisko na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 a v prípade ktorých sa účinne uplatnila jednostranná negatívna úprava pri ziskoch skutočne zaznamenaných v ich účtoch s cieľom určiť ich zdaniteľný zisk v rámci všeobecného systému dane z príjmov právnických osôb v Belgicku. Komisia konštatuje, že tieto subjekty sú súčasťou nadnárodnej skupiny a že oslobodenie nadmerného zisku vzniknutého na základe príslušnosti k nadnárodnej skupine od dane je deklarovaným cieľom sporného režimu.

| (184) | Na účely uplatnenia pravidiel štátnej pomoci sa samostatné právne subjekty môžu pokladať za jednu hospodársku jednotku. Táto hospodárska jednotka sa potom pokladá za dotknutú spoločnosť, ktorá je príjemcom opatrenia pomoci. Podľa predchádzajúceho tvrdenia Súdneho dvora, „pod pojmom podnik sa musí rozumieť hospodárska jednotka [...], aj keď z právneho hľadiska je táto hospodárska jednotka zložená z viacerých fyzických alebo právnických osôb“ (118). S cieľom určiť, či niekoľko subjektov tvorí hospodársku jednotku, Súdny dvor skúma, či existuje kontrolný podiel alebo funkčné, hospodárske alebo organizačné prepojenia (119). V tomto prípade sa belgické subjekty využívajúce sporný režim považujú za hlavných podnikateľov, ktorí riadia a kontrolujú skupinu podnikov (alebo odlišnú podnikateľskú činnosť v rámci skupiny podnikov). Tieto subjekty teda často kontrolujú združené subjekty skupiny a sú zároveň kontrolované subjektom, ktorý riadi skupinu podnikov ako celok. Nadnárodná skupina ako celok by sa preto mala považovať za podnik využívajúci pomoc. |
| --- | --- |

(184)

Na účely uplatnenia pravidiel štátnej pomoci sa samostatné právne subjekty môžu pokladať za jednu hospodársku jednotku. Táto hospodárska jednotka sa potom pokladá za dotknutú spoločnosť, ktorá je príjemcom opatrenia pomoci. Podľa predchádzajúceho tvrdenia Súdneho dvora, „pod pojmom podnik sa musí rozumieť hospodárska jednotka [...], aj keď z právneho hľadiska je táto hospodárska jednotka zložená z viacerých fyzických alebo právnických osôb“ (118). S cieľom určiť, či niekoľko subjektov tvorí hospodársku jednotku, Súdny dvor skúma, či existuje kontrolný podiel alebo funkčné, hospodárske alebo organizačné prepojenia (119). V tomto prípade sa belgické subjekty využívajúce sporný režim považujú za hlavných podnikateľov, ktorí riadia a kontrolujú skupinu podnikov (alebo odlišnú podnikateľskú činnosť v rámci skupiny podnikov). Tieto subjekty teda často kontrolujú združené subjekty skupiny a sú zároveň kontrolované subjektom, ktorý riadi skupinu podnikov ako celok. Nadnárodná skupina ako celok by sa preto mala považovať za podnik využívajúci pomoc.

pod pojmom podnik sa musí rozumieť hospodárska jednotka [...], aj keď z právneho hľadiska je táto hospodárska jednotka zložená z viacerých fyzických alebo právnických osôb

118

119

| (185) | Okrem toho, práve nadnárodná skupina ako celok rozhoduje o premiestnení časti svojej činnosti do Belgicka alebo o významných investíciách v Belgicku, čo je požiadavka na využívanie sporného režimu. Inými slovami, ak je pri stanovení cien tovarov a služieb medzi rôznymi právnickými subjektmi tej istej skupiny potrebné transferové oceňovanie, toto oceňovanie svojou povahou ovplyvňuje viac ako jeden podnik zo skupiny (zvýšenie cien v jednom podniku ovplyvní zisk v inom podniku). |
| --- | --- |

(185)

Okrem toho, práve nadnárodná skupina ako celok rozhoduje o premiestnení časti svojej činnosti do Belgicka alebo o významných investíciách v Belgicku, čo je požiadavka na využívanie sporného režimu. Inými slovami, ak je pri stanovení cien tovarov a služieb medzi rôznymi právnickými subjektmi tej istej skupiny potrebné transferové oceňovanie, toto oceňovanie svojou povahou ovplyvňuje viac ako jeden podnik zo skupiny (zvýšenie cien v jednom podniku ovplyvní zisk v inom podniku).

| (186) | Znamená to, nezávisle od skutočnosti, či skupiny podnikov sú alebo nie sú organizované v rôznych právnických subjektoch, že podniky, ktoré sú súčasťou takejto skupiny, musia byť považované za jednu skupinu využívajúcu predmetnú schému pomoci (120). Komisia sa preto domnieva, že štátnu pomoc v rámci sporného režimu v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ využívajú, okrem belgických subjektov, ktoré sa zúčastňujú sporného režimu, aj nadnárodné skupiny, do ktorých patria tieto subjekty. |
| --- | --- |

(186)

Znamená to, nezávisle od skutočnosti, či skupiny podnikov sú alebo nie sú organizované v rôznych právnických subjektoch, že podniky, ktoré sú súčasťou takejto skupiny, musia byť považované za jednu skupinu využívajúcu predmetnú schému pomoci (120). Komisia sa preto domnieva, že štátnu pomoc v rámci sporného režimu v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ využívajú, okrem belgických subjektov, ktoré sa zúčastňujú sporného režimu, aj nadnárodné skupiny, do ktorých patria tieto subjekty.

120

6.4.   Záver o existencii pomoci

Záver o existencii pomoci

| (187) | Komisia v tejto súvislosti dospela k záveru, že režim zdaňovania nadmerného zisku na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, zavedený zákonom z 21. júna 2004, poskytuje selektívnu výhodu jeho príjemcom, ako aj nadnárodným skupinám, do ktorých patria, je pripísateľný Belgicku a financovaný zo štátnych prostriedkov, narúša alebo môže narúšať hospodársku súťaž a môže ovplyvniť obchod v rámci Únie. Sporný režim preto predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(187)

Komisia v tejto súvislosti dospela k záveru, že režim zdaňovania nadmerného zisku na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, zavedený zákonom z 21. júna 2004, poskytuje selektívnu výhodu jeho príjemcom, ako aj nadnárodným skupinám, do ktorých patria, je pripísateľný Belgicku a financovaný zo štátnych prostriedkov, narúša alebo môže narúšať hospodársku súťaž a môže ovplyvniť obchod v rámci Únie. Sporný režim preto predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (188) | Keďže výsledkom sporného režimu je zníženie nákladov, ktoré by príjemcovia za bežných okolností mali znášať v rámci svojej ročnej činnosti, je potrebné považovať ho za režim poskytujúci prevádzkovú pomoc príjemcom a nadnárodným skupinám, do ktorých títo príjemcovia patria. |
| --- | --- |

(188)

Keďže výsledkom sporného režimu je zníženie nákladov, ktoré by príjemcovia za bežných okolností mali znášať v rámci svojej ročnej činnosti, je potrebné považovať ho za režim poskytujúci prevádzkovú pomoc príjemcom a nadnárodným skupinám, do ktorých títo príjemcovia patria.

6.5.   Zlučiteľnosť pomoci

Zlučiteľnosť pomoci

| (189) | Štátna pomoc je považovaná za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak patrí do jednej z kategórií uvedených v článku 107 ods. 2 ZFEÚ (121). Môže byť považovaná za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak Komisia skonštatuje, že patrí do jednej z kategórií uvedených v článku 107 ods. 3 ZFEÚ. Je však povinnosťou členského štátu, ktorý poskytuje pomoc, aby preukázal, že je zlučiteľná s vnútorným trhom v súlade s článkom 107 ods. 2 alebo 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(189)

Štátna pomoc je považovaná za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak patrí do jednej z kategórií uvedených v článku 107 ods. 2 ZFEÚ (121). Môže byť považovaná za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak Komisia skonštatuje, že patrí do jednej z kategórií uvedených v článku 107 ods. 3 ZFEÚ. Je však povinnosťou členského štátu, ktorý poskytuje pomoc, aby preukázal, že je zlučiteľná s vnútorným trhom v súlade s článkom 107 ods. 2 alebo 3 ZFEÚ.

121

| (190) | Belgické orgány neuviedli dodržanie žiadnej z podmienok umožňujúcich stanoviť zlučiteľnosť schémy pomoci s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(190)

Belgické orgány neuviedli dodržanie žiadnej z podmienok umožňujúcich stanoviť zlučiteľnosť schémy pomoci s vnútorným trhom.

| (191) | Okrem toho, ako je vysvetlené v odôvodnení 188, sporný režim je potrebné považovať za režim poskytujúci prevádzkovú pomoc. Vo všeobecnosti nemožno takúto pomoc považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ, keďže neuľahčuje rozvoj žiadnych činností ani hospodárskych oblastí a daňové stimuly nie sú časovo obmedzené, degresívne alebo úmerné tomu, čo je nutné na nápravu konkrétneho hospodárskeho znevýhodnenia príslušných oblastí. |
| --- | --- |

(191)

Okrem toho, ako je vysvetlené v odôvodnení 188, sporný režim je potrebné považovať za režim poskytujúci prevádzkovú pomoc. Vo všeobecnosti nemožno takúto pomoc považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ, keďže neuľahčuje rozvoj žiadnych činností ani hospodárskych oblastí a daňové stimuly nie sú časovo obmedzené, degresívne alebo úmerné tomu, čo je nutné na nápravu konkrétneho hospodárskeho znevýhodnenia príslušných oblastí.

| (192) | Režim zdaňovania nadmerného zisku preto nie je zlučiteľný s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(192)

Režim zdaňovania nadmerného zisku preto nie je zlučiteľný s vnútorným trhom.

6.6.   Protiprávnosť pomoci

Protiprávnosť pomoci

| (193) | Podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ sú členské štáty povinné informovať Komisiu o všetkých zámeroch poskytnúť pomoc (notifikačná povinnosť) a nesmú vykonať žiadne plánované opatrenie pomoci pred prijatím konečného rozhodnutia Komisie (povinnosť zachovať existujúci stav). |
| --- | --- |

(193)

Podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ sú členské štáty povinné informovať Komisiu o všetkých zámeroch poskytnúť pomoc (notifikačná povinnosť) a nesmú vykonať žiadne plánované opatrenie pomoci pred prijatím konečného rozhodnutia Komisie (povinnosť zachovať existujúci stav).

| (194) | Komisia konštatuje, že Belgicko jej neoznámilo svoj zámer poskytnúť pomoc v rámci sporného režimu ani nedodržalo povinnosť zachovať existujúci stav uloženú článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Režim zdaňovania nadmerného zisku preto v súlade s článkom 1 písm. f) nariadenia (EÚ) 2015/1589 predstavuje protiprávnu schému pomoci vykonanú v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(194)

Komisia konštatuje, že Belgicko jej neoznámilo svoj zámer poskytnúť pomoc v rámci sporného režimu ani nedodržalo povinnosť zachovať existujúci stav uloženú článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Režim zdaňovania nadmerného zisku preto v súlade s článkom 1 písm. f) nariadenia (EÚ) 2015/1589 predstavuje protiprávnu schému pomoci vykonanú v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ.

7.   VYMÁHANIE

VYMÁHANIE

| (195) | Podľa článku 16 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2015/1589 musí Komisia vyžadovať vymáhanie neoprávnenej a nezlučiteľnej pomoci a dotknutý členský štát prijme všetky potrebné opatrenia, aby vymohol neoprávnenú pomoc, ktorá je vyhlásená za nezlučiteľnú s vnútorným trhom. V článku 16 ods. 2 toho istého nariadenia sa stanovuje, že pomoc sa má vymáhať spolu s úrokmi od dátumu, keď neoprávnená pomoc bola k dispozícii príjemcovi, do dátumu jej vymoženia. V nariadení Komisie (ES) č. 794/2004 (122) sú podrobne stanovené postupy, ktoré treba dodržať pri výpočte úroku vzťahujúceho sa na vymáhanie. Napokon, v článku 16 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa stanovuje, že „vymáhanie sa uskutoční bez meškania a v súlade s postupmi podľa vnútroštátneho práva dotknutého členského štátu za predpokladu, že umožnia okamžité a účinné vykonanie rozhodnutia Komisie“. |
| --- | --- |

(195)

Podľa článku 16 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2015/1589 musí Komisia vyžadovať vymáhanie neoprávnenej a nezlučiteľnej pomoci a dotknutý členský štát prijme všetky potrebné opatrenia, aby vymohol neoprávnenú pomoc, ktorá je vyhlásená za nezlučiteľnú s vnútorným trhom. V článku 16 ods. 2 toho istého nariadenia sa stanovuje, že pomoc sa má vymáhať spolu s úrokmi od dátumu, keď neoprávnená pomoc bola k dispozícii príjemcovi, do dátumu jej vymoženia. V nariadení Komisie (ES) č. 794/2004 (122) sú podrobne stanovené postupy, ktoré treba dodržať pri výpočte úroku vzťahujúceho sa na vymáhanie. Napokon, v článku 16 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa stanovuje, že „vymáhanie sa uskutoční bez meškania a v súlade s postupmi podľa vnútroštátneho práva dotknutého členského štátu za predpokladu, že umožnia okamžité a účinné vykonanie rozhodnutia Komisie“.

122

vymáhanie sa uskutoční bez meškania a v súlade s postupmi podľa vnútroštátneho práva dotknutého členského štátu za predpokladu, že umožnia okamžité a účinné vykonanie rozhodnutia Komisie

7.1.   Oprávnené očakávania a právna istota

Oprávnené očakávania a právna istota

| (196) | V článku 16 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa takisto stanovuje, že Komisia nebude vyžadovať vymáhanie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva. |
| --- | --- |

(196)

V článku 16 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa takisto stanovuje, že Komisia nebude vyžadovať vymáhanie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva.

| (197) | Belgicko v prvom rade tvrdí, že zásady oprávneného očakávania a právnej istoty by mali brániť vráteniu pomoci. Na základe predchádzajúcich rozhodnutí Komisie v oblasti transferového oceňovania a štátnej pomoci totiž dospelo k záveru, že konkrétne daňové opatrenie nemôže viesť k štátnej pomoci, ak členský štát dodržiava princíp nezávislého vzťahu. Belgicko takisto uvádza, že skutočnosť, že výška pomoci je ťažko vyčísliteľná a že vrátenie pomoci môže mať za následok vznik dvojitého zdanenia, by mala brániť takémuto vráteniu. |
| --- | --- |

(197)

Belgicko v prvom rade tvrdí, že zásady oprávneného očakávania a právnej istoty by mali brániť vráteniu pomoci. Na základe predchádzajúcich rozhodnutí Komisie v oblasti transferového oceňovania a štátnej pomoci totiž dospelo k záveru, že konkrétne daňové opatrenie nemôže viesť k štátnej pomoci, ak členský štát dodržiava princíp nezávislého vzťahu. Belgicko takisto uvádza, že skutočnosť, že výška pomoci je ťažko vyčísliteľná a že vrátenie pomoci môže mať za následok vznik dvojitého zdanenia, by mala brániť takémuto vráteniu.

| (198) | Pokiaľ ide o zásadu ochrany oprávneného očakávania spomenutú belgickými orgánmi, Komisia pripomína, že podľa judikatúry Únie (123) sa členský štát, ktorého orgány poskytli pomoc v rozpore s procesnými pravidlami uvedenými v článku 108 ods. 3 ZFEÚ, nemôže odvolávať na ochranu oprávneného očakávania pre príjemcov pomoci, aby odôvodnil nesplnenie povinností prijať kroky potrebné na vykonanie rozhodnutia Komisie, v ktorom sa nariaďuje vrátenie poskytnutej pomoci. Pripustenie tejto možnosti by totiž zbavovalo články 107 a 108 ZFEÚ ich potrebného účinku, keďže vnútroštátne orgány by sa mohli odvolávať na svoje vlastné protiprávne konanie na to, aby spôsobili, že rozhodnutia prijaté Komisiou na základe týchto ustanovení ZFEÚ budú neúčinné. Preto nie dotknutému členskému štátu, ale prijímajúcemu podniku príjemcu prináleží uviesť existenciu výnimočných okolností, ktoré mohli byť základom jeho oprávneného očakávania, aby sa mohol brániť proti vráteniu neoprávnenej pomoci (124). Keďže ani jeden z príjemcov pomoci v rámci sporného režimu neuviedol nijaké oprávnené očakávanie v súvislosti so zákonnosťou tohto režimu, Komisia považuje uvedenie tejto zásady Belgickom za irelevantné na účely vymáhania na základe tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(198)

Pokiaľ ide o zásadu ochrany oprávneného očakávania spomenutú belgickými orgánmi, Komisia pripomína, že podľa judikatúry Únie (123) sa členský štát, ktorého orgány poskytli pomoc v rozpore s procesnými pravidlami uvedenými v článku 108 ods. 3 ZFEÚ, nemôže odvolávať na ochranu oprávneného očakávania pre príjemcov pomoci, aby odôvodnil nesplnenie povinností prijať kroky potrebné na vykonanie rozhodnutia Komisie, v ktorom sa nariaďuje vrátenie poskytnutej pomoci. Pripustenie tejto možnosti by totiž zbavovalo články 107 a 108 ZFEÚ ich potrebného účinku, keďže vnútroštátne orgány by sa mohli odvolávať na svoje vlastné protiprávne konanie na to, aby spôsobili, že rozhodnutia prijaté Komisiou na základe týchto ustanovení ZFEÚ budú neúčinné. Preto nie dotknutému členskému štátu, ale prijímajúcemu podniku príjemcu prináleží uviesť existenciu výnimočných okolností, ktoré mohli byť základom jeho oprávneného očakávania, aby sa mohol brániť proti vráteniu neoprávnenej pomoci (124). Keďže ani jeden z príjemcov pomoci v rámci sporného režimu neuviedol nijaké oprávnené očakávanie v súvislosti so zákonnosťou tohto režimu, Komisia považuje uvedenie tejto zásady Belgickom za irelevantné na účely vymáhania na základe tohto rozhodnutia.

123

124

| (199) | V každom prípade, aby bolo možné odvolávať sa na zásadu ochrany oprávneného očakávania, musí vychádzať z nejakého aktu Komisie, ktorý vyvolal dôvodné očakávania (125). Belgické orgány sa v súvislosti s režimom zdaňovania nadmerného zisku nemôžu odvolávať na nijaké konkrétne očakávanie. Konkrétne, okrem skutočnosti, že správa skupiny pre kódex správania, o ktorú sa predsedníctvo opieralo pri svojich záveroch z 19. marca 2003, nebola uverejnená, Súdny dvor potvrdil, že závery Rady Európskej únie schvaľujúce dohodu uzavretú členskými štátmi v súvislosti s preskúmaním vnútroštátnych daňových opatrení skupinou pre kódex správania, nepredstavovali konkrétne záruky (126). Súdny dvor najmä potvrdil, „že závery Rady vyjadrujú politickú vôľu a nemali by z dôvodu ich obsahu spôsobovať právne účinky, ktorých by sa dotknuté osoby mohli domáhať pred Súdnym dvorom. Navyše tieto závery nemôžu v žiadnom prípade zaväzovať Komisiu pri výkone jej vlastných právomocí, ktoré jej boli zmluvou udelené v oblasti štátnej pomoci.“ |
| --- | --- |

(199)

V každom prípade, aby bolo možné odvolávať sa na zásadu ochrany oprávneného očakávania, musí vychádzať z nejakého aktu Komisie, ktorý vyvolal dôvodné očakávania (125). Belgické orgány sa v súvislosti s režimom zdaňovania nadmerného zisku nemôžu odvolávať na nijaké konkrétne očakávanie. Konkrétne, okrem skutočnosti, že správa skupiny pre kódex správania, o ktorú sa predsedníctvo opieralo pri svojich záveroch z 19. marca 2003, nebola uverejnená, Súdny dvor potvrdil, že závery Rady Európskej únie schvaľujúce dohodu uzavretú členskými štátmi v súvislosti s preskúmaním vnútroštátnych daňových opatrení skupinou pre kódex správania, nepredstavovali konkrétne záruky (126). Súdny dvor najmä potvrdil, „že závery Rady vyjadrujú politickú vôľu a nemali by z dôvodu ich obsahu spôsobovať právne účinky, ktorých by sa dotknuté osoby mohli domáhať pred Súdnym dvorom. Navyše tieto závery nemôžu v žiadnom prípade zaväzovať Komisiu pri výkone jej vlastných právomocí, ktoré jej boli zmluvou udelené v oblasti štátnej pomoci.“

125

126

že závery Rady vyjadrujú politickú vôľu a nemali by z dôvodu ich obsahu spôsobovať právne účinky, ktorých by sa dotknuté osoby mohli domáhať pred Súdnym dvorom. Navyše tieto závery nemôžu v žiadnom prípade zaväzovať Komisiu pri výkone jej vlastných právomocí, ktoré jej boli zmluvou udelené v oblasti štátnej pomoci.

| (200) | Pokiaľ ide o zásadu právnej istoty spomenutú Belgickom a osobitne o predchádzajúcu rozhodovaciu prax Komisie schvaľujúcu princíp nezávislého vzťahu, Komisia na úvod pripomína, že nie je viazaná touto rozhodovacou praxou. Každé potenciálne opatrenie pomoci sa musí posudzovať na základe vlastných charakteristík s ohľadom na objektívne kritériá článku 107 ods. 1 ZFEÚ, takže ak by mala byť potvrdená protichodná rozhodovacia prax, nemalo by to mať vplyv na platnosť záverov stanovených v tomto rozhodnutí (127). |
| --- | --- |

(200)

Pokiaľ ide o zásadu právnej istoty spomenutú Belgickom a osobitne o predchádzajúcu rozhodovaciu prax Komisie schvaľujúcu princíp nezávislého vzťahu, Komisia na úvod pripomína, že nie je viazaná touto rozhodovacou praxou. Každé potenciálne opatrenie pomoci sa musí posudzovať na základe vlastných charakteristík s ohľadom na objektívne kritériá článku 107 ods. 1 ZFEÚ, takže ak by mala byť potvrdená protichodná rozhodovacia prax, nemalo by to mať vplyv na platnosť záverov stanovených v tomto rozhodnutí (127).

127

| (201) | Komisia ďalej konštatuje, že podľa rozhodnutí uvedených belgickými orgánmi v minulosti dospela k záveru, že výnimka z princípu nezávislého vzťahu na účely určenia zdaniteľného zisku skupiny predstavuje štátnu pomoc, lebo vedie k zníženiu dane, ktorú má tento subjekt zaplatiť podľa spoločného právneho systému zdaňovania firemných ziskov (128). Komisia ďalej pripomína, že pri svojom skúmaní režimu v prospech nových koordinačných centier navrhovaného Belgickom jednoznačne dospela k záveru, že zisky vznikajúce belgickému subjektu a prekračujúce zisk stanovený podľa tzv. metódy zvýšených nákladov (metóda „cost plus“) majú byť zdanené v Belgicku, aj keď táto metóda viedla k zisku, ktorý možno považovať za zisk, ktorý je v súlade s princípom nezávislého vzťahu. (129). Súdny dvor uvedený záver potvrdil (130). Keďže režim zdaňovania nadmerného zisku predstavuje odchýlku od princípu nezávislého vzťahu, ako bolo preukázané v oddiele 6.3.2.2, Belgicko sa nemôže opierať o tieto rozhodnutia a tvrdiť, že vymáhanie je v rozpore so všeobecnou zásadou právnej istoty. Naopak, Belgicko si malo byť vedomé skutočnosti, že daňový režim, ktorý vedie k priaznivejšiemu zaobchádzaniu s jeho príjemcami tým, že umelo znižuje ich základ dane, mohol viesť k porušeniu pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci. V prípade pochybností preto malo informovať Komisiu o spornom režime ešte predtým, ako nadobudol účinnosť. |
| --- | --- |

(201)

Komisia ďalej konštatuje, že podľa rozhodnutí uvedených belgickými orgánmi v minulosti dospela k záveru, že výnimka z princípu nezávislého vzťahu na účely určenia zdaniteľného zisku skupiny predstavuje štátnu pomoc, lebo vedie k zníženiu dane, ktorú má tento subjekt zaplatiť podľa spoločného právneho systému zdaňovania firemných ziskov (128). Komisia ďalej pripomína, že pri svojom skúmaní režimu v prospech nových koordinačných centier navrhovaného Belgickom jednoznačne dospela k záveru, že zisky vznikajúce belgickému subjektu a prekračujúce zisk stanovený podľa tzv. metódy zvýšených nákladov (metóda „cost plus“) majú byť zdanené v Belgicku, aj keď táto metóda viedla k zisku, ktorý možno považovať za zisk, ktorý je v súlade s princípom nezávislého vzťahu. (129). Súdny dvor uvedený záver potvrdil (130). Keďže režim zdaňovania nadmerného zisku predstavuje odchýlku od princípu nezávislého vzťahu, ako bolo preukázané v oddiele 6.3.2.2, Belgicko sa nemôže opierať o tieto rozhodnutia a tvrdiť, že vymáhanie je v rozpore so všeobecnou zásadou právnej istoty. Naopak, Belgicko si malo byť vedomé skutočnosti, že daňový režim, ktorý vedie k priaznivejšiemu zaobchádzaniu s jeho príjemcami tým, že umelo znižuje ich základ dane, mohol viesť k porušeniu pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci. V prípade pochybností preto malo informovať Komisiu o spornom režime ešte predtým, ako nadobudol účinnosť.

128

cost plus

129

130

| (202) | Pokiaľ ide o údajné ťažkosti pri vyčíslení výšky pomoci v rámci tohto režimu, Komisia nevidí, prečo by malo byť ťažké vyčísliť túto výšku. Keďže oslobodenie nadmerného zisku od dane zodpovedá percentu zisku pred zdanením, ktoré sa uplatní na skutočne zaznamenaný zisk belgického subjektu skupiny, na odstránenie selektívnej výhody vyplývajúcej z opatrenia stačí vyrovnať rozdiel medzi daňou splatnou na základe skutočne zaznamenaného zisku a daňou skutočne zaplatenou na základe sporného režimu, plus úrok z tejto sumy naakumulovaný odo dňa poskytnutia pomoci. |
| --- | --- |

(202)

Pokiaľ ide o údajné ťažkosti pri vyčíslení výšky pomoci v rámci tohto režimu, Komisia nevidí, prečo by malo byť ťažké vyčísliť túto výšku. Keďže oslobodenie nadmerného zisku od dane zodpovedá percentu zisku pred zdanením, ktoré sa uplatní na skutočne zaznamenaný zisk belgického subjektu skupiny, na odstránenie selektívnej výhody vyplývajúcej z opatrenia stačí vyrovnať rozdiel medzi daňou splatnou na základe skutočne zaznamenaného zisku a daňou skutočne zaplatenou na základe sporného režimu, plus úrok z tejto sumy naakumulovaný odo dňa poskytnutia pomoci.

| (203) | Napokon, pokiaľ ide o tvrdenie Belgicka, podľa ktorého vrátenie pomoci môže viesť k dvojitému zdaneniu, Komisia odkazuje na oddiel 6.3.3 a pripomína, že dvojité zdanenie môže nastať iba vtedy, ak sa ten istý zisk zahrnie do základu dane belgického subjektu patriaceho do skupiny a súčasne do základu dane združeného zahraničného subjektu. Oslobodenie nadmerného zisku od dane sa však týka jednostrannej úpravy, ktorá nebola uskutočnená z dôvodu predchádzajúceho zdanenia toho istého zisku iným daňovým územím. V každom prípade, aj keď riziko dvojitého zdanenia vyvolávalo oprávnené obavy, toto riziko mohlo byť odstránené bežnými mechanizmami zavedenými v súlade s bilaterálnymi zmluvami o zamedzení dvojitého zdanenia, s arbitrážnym dohovorom EÚ alebo so správnym uplatnením článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92. V skutočnosti, ako je vysvetlené v odôvodnení 173, negatívne úpravy uskutočnené belgickou finančnou správou z dôvodu zdanenia toho istého zisku inou daňovou jurisdikciou (po jeho priznaní zdaniteľným subjektom alebo po prvotnej pozitívnej úprave uskutočnenej zahraničnou daňovou jurisdikciou) sú odôvodnené povahou a všeobecnou štruktúrou daňového systému a nepredstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(203)

Napokon, pokiaľ ide o tvrdenie Belgicka, podľa ktorého vrátenie pomoci môže viesť k dvojitému zdaneniu, Komisia odkazuje na oddiel 6.3.3 a pripomína, že dvojité zdanenie môže nastať iba vtedy, ak sa ten istý zisk zahrnie do základu dane belgického subjektu patriaceho do skupiny a súčasne do základu dane združeného zahraničného subjektu. Oslobodenie nadmerného zisku od dane sa však týka jednostrannej úpravy, ktorá nebola uskutočnená z dôvodu predchádzajúceho zdanenia toho istého zisku iným daňovým územím. V každom prípade, aj keď riziko dvojitého zdanenia vyvolávalo oprávnené obavy, toto riziko mohlo byť odstránené bežnými mechanizmami zavedenými v súlade s bilaterálnymi zmluvami o zamedzení dvojitého zdanenia, s arbitrážnym dohovorom EÚ alebo so správnym uplatnením článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92. V skutočnosti, ako je vysvetlené v odôvodnení 173, negatívne úpravy uskutočnené belgickou finančnou správou z dôvodu zdanenia toho istého zisku inou daňovou jurisdikciou (po jeho priznaní zdaniteľným subjektom alebo po prvotnej pozitívnej úprave uskutočnenej zahraničnou daňovou jurisdikciou) sú odôvodnené povahou a všeobecnou štruktúrou daňového systému a nepredstavujú štátnu pomoc.

| (204) | Na záver možno povedať, že nemožno prijať ani jedno z tvrdení, ktoré predložilo Belgicko s cieľom zamedziť vráteniu pomoci poskytnutej v rámci uplatnenia sporného režimu alebo ho obmedziť. |
| --- | --- |

(204)

Na záver možno povedať, že nemožno prijať ani jedno z tvrdení, ktoré predložilo Belgicko s cieľom zamedziť vráteniu pomoci poskytnutej v rámci uplatnenia sporného režimu alebo ho obmedziť.

7.2.   Spôsob vrátenia pomoci

Spôsob vrátenia pomoci

| (205) | Podľa ZFEÚ a ustálenej judikatúry Súdneho dvora je Komisia oprávnená rozhodnúť, že príslušný členský štát musí zrušiť alebo zmeniť pomoc, keď sa zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Súdny dvor takisto dôsledne trvá na tom, že povinnosť členského štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, je určená na obnovenie predtým existujúcej situácie. V tejto súvislosti Súdny dvor potvrdil, že cieľ je dosiahnutý vtedy, keď prijímateľ vráti sumy vyplatené v podobe neoprávnenej pomoci, a tým stratí výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a obnoví sa situácia spred vyplatenia pomoci. |
| --- | --- |

(205)

Podľa ZFEÚ a ustálenej judikatúry Súdneho dvora je Komisia oprávnená rozhodnúť, že príslušný členský štát musí zrušiť alebo zmeniť pomoc, keď sa zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Súdny dvor takisto dôsledne trvá na tom, že povinnosť členského štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, je určená na obnovenie predtým existujúcej situácie. V tejto súvislosti Súdny dvor potvrdil, že cieľ je dosiahnutý vtedy, keď prijímateľ vráti sumy vyplatené v podobe neoprávnenej pomoci, a tým stratí výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a obnoví sa situácia spred vyplatenia pomoci.

| (206) | V nijakom ustanovení práva Únie sa nepožaduje, aby Komisia vyčíslila presnú sumu pomoci, ktorá sa má vrátiť, keď nariadi vrátenie pomoci vyhlásenej za nezlučiteľnú s vnútorným trhom. Naopak stačí, ak rozhodnutie Komisie obsahuje údaje umožňujúce jeho adresátovi túto výšku určiť bez neprimeraných ťažkostí (131). |
| --- | --- |

(206)

V nijakom ustanovení práva Únie sa nepožaduje, aby Komisia vyčíslila presnú sumu pomoci, ktorá sa má vrátiť, keď nariadi vrátenie pomoci vyhlásenej za nezlučiteľnú s vnútorným trhom. Naopak stačí, ak rozhodnutie Komisie obsahuje údaje umožňujúce jeho adresátovi túto výšku určiť bez neprimeraných ťažkostí (131).

131

| (207) | Pokiaľ ide o neoprávnenú štátnu pomoc v podobe daňových opatrení, v bode 35 oznámenia o zdaňovaní podnikov sa uvádza, že suma, ktorá sa má vrátiť, sa vypočíta na základe porovnania rozdielu dane skutočne zaplatenej a sumy, ktorá by sa mala zaplatiť, ak by sa využilo všeobecne uplatniteľné pravidlo. Belgická finančná správa musí pri výpočte výšky dane, ktorá mala byť zaplatená, ak by boli dodržané všeobecne uplatniteľné pravidlá, t. j. ak by sa neudelilo oslobodenie nadmerného zisku od dane, znova posúdiť daň splatnú subjektmi využívajúcimi sporný režim za každé zdaňovacie obdobie, v ktorom sporný režim využili. Sumy pomoci, ktoré sa majú vymôcť od každého príjemcu (132), musia zohľadňovať:






  — | výšku dane ušetrenú na základe všetkých záväzných stanovísk prijatých v prospech príjemcu a |
| --- | --- | --- |

(207)

Pokiaľ ide o neoprávnenú štátnu pomoc v podobe daňových opatrení, v bode 35 oznámenia o zdaňovaní podnikov sa uvádza, že suma, ktorá sa má vrátiť, sa vypočíta na základe porovnania rozdielu dane skutočne zaplatenej a sumy, ktorá by sa mala zaplatiť, ak by sa využilo všeobecne uplatniteľné pravidlo. Belgická finančná správa musí pri výpočte výšky dane, ktorá mala byť zaplatená, ak by boli dodržané všeobecne uplatniteľné pravidlá, t. j. ak by sa neudelilo oslobodenie nadmerného zisku od dane, znova posúdiť daň splatnú subjektmi využívajúcimi sporný režim za každé zdaňovacie obdobie, v ktorom sporný režim využili. Sumy pomoci, ktoré sa majú vymôcť od každého príjemcu (132), musia zohľadňovať:

132

—

výšku dane ušetrenú na základe všetkých záväzných stanovísk prijatých v prospech príjemcu a

| — | kumulatívny úrok z tejto sumy počítaný odo dňa poskytnutia pomoci. |
| --- | --- |

—

kumulatívny úrok z tejto sumy počítaný odo dňa poskytnutia pomoci.

Pomoc sa považuje za poskytnutú dňom, keď ušetrená suma mala byť zaplatená za každé zdaňovacie obdobie pri neexistencii záväzného stanoviska.

| (208) | Výška dane ušetrená za konkrétne zdaňovacie obdobie na základe záväzného stanoviska sa rovná






  — | zisku skutočne odpočítaného od kladného základu dane |
| --- | --- | --- |

(208)

Výška dane ušetrená za konkrétne zdaňovacie obdobie na základe záväzného stanoviska sa rovná

—

zisku skutočne odpočítaného od kladného základu dane

| — | vynásobenému sadzbou dane z príjmov právnických osôb za dané zdaňovacie obdobie. |
| --- | --- |

—

vynásobenému sadzbou dane z príjmov právnických osôb za dané zdaňovacie obdobie.

| (209) | V zásade by sa na účely výpočtu ušetrenej výšky dane mal brať do úvahy odpočet nadmerného zisku priznaný zdaniteľným subjektom v ročnom daňovom priznaní po prípadnej korekcii zo strany belgickej finančnej správy v rámci daňovej kontroly. |
| --- | --- |

(209)

V zásade by sa na účely výpočtu ušetrenej výšky dane mal brať do úvahy odpočet nadmerného zisku priznaný zdaniteľným subjektom v ročnom daňovom priznaní po prípadnej korekcii zo strany belgickej finančnej správy v rámci daňovej kontroly.

| (210) | Ak odpočet, na ktorý má príjemca právo za konkrétne zdaňovacie obdobie, nie je možné (úplne) uskutočniť počas tohto zdaňovacieho obdobia pre nedostatočný kladný základ dane a ak sa suma, ktorá nie je skutočne odpočítaná, presunie na neskoršie zdaňovacie obdobie, pomoc sa považuje za poskytnutú počas neskoršieho zdaňovacieho obdobia alebo neskorších zdaňovacích období, ak sumy nadmerného zisku môžu byť skutočne odpočítané z kladného základu dane. |
| --- | --- |

(210)

Ak odpočet, na ktorý má príjemca právo za konkrétne zdaňovacie obdobie, nie je možné (úplne) uskutočniť počas tohto zdaňovacieho obdobia pre nedostatočný kladný základ dane a ak sa suma, ktorá nie je skutočne odpočítaná, presunie na neskoršie zdaňovacie obdobie, pomoc sa považuje za poskytnutú počas neskoršieho zdaňovacieho obdobia alebo neskorších zdaňovacích období, ak sumy nadmerného zisku môžu byť skutočne odpočítané z kladného základu dane.

| (211) | Keďže vymáhanie pomoci by malo zabezpečiť, že konečne splatná daň príjemcu využívajúceho režim sa bude rovnať dani, ktorú mal zaplatiť v prípade neexistencie režimu zdaňovania nadmerného zisku, metóda opísaná v odôvodneniach 207 až 210 ešte môže byť spresnená v spolupráci s belgickými orgánmi počas procesu vymáhania s cieľom určiť skutočnú výšku daňovej výhody poskytnutej príjemcom v závislosti od ich individuálnej situácie. Daň, ktorá mala byť zaplatená v prípade neexistencie režimu zdaňovania nadmerného zisku, sa musí vypočítať na základe všeobecného režimu platného v Belgicku v čase poskytnutia pomoci a s prihliadnutím na skutočnú faktickú a právnu situáciu príjemcu a nie na iné hypotetické situácie založené na rôznych prevádzkových a právnych okolnostiach, ktoré si príjemca mohol vybrať v prípade neexistencie predmetného režimu oslobodenia od dane. |
| --- | --- |

(211)

Keďže vymáhanie pomoci by malo zabezpečiť, že konečne splatná daň príjemcu využívajúceho režim sa bude rovnať dani, ktorú mal zaplatiť v prípade neexistencie režimu zdaňovania nadmerného zisku, metóda opísaná v odôvodneniach 207 až 210 ešte môže byť spresnená v spolupráci s belgickými orgánmi počas procesu vymáhania s cieľom určiť skutočnú výšku daňovej výhody poskytnutej príjemcom v závislosti od ich individuálnej situácie. Daň, ktorá mala byť zaplatená v prípade neexistencie režimu zdaňovania nadmerného zisku, sa musí vypočítať na základe všeobecného režimu platného v Belgicku v čase poskytnutia pomoci a s prihliadnutím na skutočnú faktickú a právnu situáciu príjemcu a nie na iné hypotetické situácie založené na rôznych prevádzkových a právnych okolnostiach, ktoré si príjemca mohol vybrať v prípade neexistencie predmetného režimu oslobodenia od dane.

8.   ZÁVER

ZÁVER

| (212) | Na záver sa Komisia domnieva, že Belgicko neoprávnene uplatňovalo režim zdaňovania nadmerného zisku v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Podľa článku 16 nariadenia (EÚ) 2015/1589 je Belgicko povinné vymôcť všetku pomoc poskytnutú príjemcom v rámci tohto režimu, |
| --- | --- |

(212)

Na záver sa Komisia domnieva, že Belgicko neoprávnene uplatňovalo režim zdaňovania nadmerného zisku v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Podľa článku 16 nariadenia (EÚ) 2015/1589 je Belgicko povinné vymôcť všetku pomoc poskytnutú príjemcom v rámci tohto režimu,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Režim zdaňovania nadmerného zisku na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona o dani z príjmu z roku 1992, podľa ktorého Belgicko vydalo záväzné stanoviská v prospech belgických subjektov z nadnárodných skupín podnikov, prostredníctvom ktorých poskytlo uvedeným subjektom výhodu oslobodenia od dane z príjmov právnických osôb pre časť zisku, ktorý dosiahli, predstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom a bola poskytnutá Belgickom neoprávnene v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ.

Článok 2

1.   Belgicko je povinné vymôcť od príjemcov neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc uvedenú v článku 1.

2.   Každá suma, ktorá ešte nebola vymožená od príjemcov po vymáhaní, ktoré je opísané v odseku 1, sa vymôže od skupiny podnikov, do ktorej patrí príjemca.

3.   Zo súm, ktoré sa majú vrátiť, plynú úroky odo dňa, keď boli poskytnuté príjemcom, až do ich skutočného vrátenia.

4.   Úroky z vymáhaných súm sa vypočítajú na zostavenom základe v súlade s kapitolou V nariadenia (ES) č. 794/2004.

5.   Belgicko ukončí pomoc uvedenú v článku 1 a zruší všetky platby, ktoré sa ešte neuskutočnili v rámci tejto pomoci od dátumu prijatia tohto rozhodnutia.

6.   Belgicko odmietne každú žiadosť o záväzné stanovisko predloženú orgánu Service des Décisions Anticipées v rámci pomoci uvedenej v článku 1 alebo nevybavenú ku dňu prijatia tohto rozhodnutia.

Článok 3

1.   Vrátenie poskytnutej pomoci uvedenej v článku 1 sa musí uskutočniť bezodkladne a účinne.

2.   Belgicko zabezpečí vykonanie tohto rozhodnutia v celom rozsahu do štyroch mesiacov odo dňa jeho oznámenia.

Článok 4

1.   Do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia Belgicko predloží Komisii tieto informácie:

| a) | zoznam príjemcov pomoci uvedenej v článku 1 a celkovú sumu, ktorú prijali v rámci tejto pomoci; |
| --- | --- |

a)

zoznam príjemcov pomoci uvedenej v článku 1 a celkovú sumu, ktorú prijali v rámci tejto pomoci;

| b) | celkovú sumu (istinu a úroky), ktorú má každý príjemca vrátiť; |
| --- | --- |

b)

celkovú sumu (istinu a úroky), ktorú má každý príjemca vrátiť;

| c) | podrobný opis už prijatých a plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím; |
| --- | --- |

c)

podrobný opis už prijatých a plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;

| d) | dokumenty preukazujúce, že sa príjemcom nariadilo vrátenie pomoci. |
| --- | --- |

d)

dokumenty preukazujúce, že sa príjemcom nariadilo vrátenie pomoci.

2.   Belgicko bude Komisii podávať priebežne správy o svojich opatreniach na vykonanie tohto rozhodnutia až do úplného vrátenia pomoci poskytnutej v rámci schémy uvedenej v článku 1. Na žiadosť Komisie bezodkladne poskytne všetky informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Takisto poskytne podrobné informácie o sumách pomoci a úrokov, ktoré príjemcovia už vrátili.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Belgickému kráľovstvu.

V Bruseli 11. januára 2016

Za Komisiu

Margrethe VESTAGER

členka Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 188, 5.6.2015, s. 24.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

2

(3)  Pozri bod 30 pripomienok Belgicka z 29. mája 2015, pokiaľ ide o rozhodnutie o začatí konania, v súlade s ktorým sa pojem „samostatný“ vzťahuje na takú spoločnosť, ktorá nie je členom nadnárodnej skupiny prepojených podnikov.

3

(4)  Pozri najmä pripomienky Belgicka z 29. mája 2015 týkajúce sa rozhodnutia o začatí konania, body 39 a 40.

4

(5)  Pozri pripomienky Belgicka z 29. mája 2015 týkajúce sa rozhodnutia o začatí konania, bod 30.

5

(6)  Pozri glosár v smernici OECD o transferovom oceňovaní: „
  Dva podniky sú nezávislé jeden vo vzťahu k druhému, ak nie sú združené.
  “

6

Dva podniky sú nezávislé jeden vo vzťahu k druhému, ak nie sú združené.

(7)  Komisia uviedla, že v niektorých prípadoch subjekty zvolené ako porovnateľné subjekty na účely porovnávacej štúdie nie sú samostatnými podnikmi a nepovažujú sa za podobné, ale sú to holdingové spoločnosti alebo materské spoločnosti považované za podobné, t. j. ide o konsolidovanú skupinu vybratú na základe konsolidovaných údajov.

7

(8)  Výnos z predaja je najbežnejšie používaným ukazovateľom úrovne zisku na určenie základu dane belgického subjektu skupiny.

8

(9)  Earnings Before Interest and taxes, t. j. zisk pred úrokmi a zdanením.

9

(10)  Profit before tax, t. j. zisk pred zdanením.

10

(11)  Zákon z 24. decembra 2002, ktorým sa mení režim spoločností v oblasti daní z príjmu a zavádza sa systém záväzných stanovísk v daňovej oblasti, Moniteur belge č. 410, druhé vydanie, z 31. decembra 2002, s. 58817.

11

(12)  Pozri odôvodnenia 44 a 45.

12

(13)  Zákon z 21. júna 2004, ktorým sa mení zákon o dani z príjmu z roku 1992 a zákon z 24. decembra 2002, ktorým sa mení režim spoločností v oblasti daní z príjmu a ktorým sa zavádza systém udeľovania záväzných stanovísk v oblasti daní, uverejnený v Moniteur belge z 9. júla 2004. http://www.ejustice.just.fgov.be/cgi/article_body.pl?language=fr&caller=summary&pub_date=04-07-09&numac=2004003278. Zákon nadobudol platnosť 19. júla 2004.

13

(14)  Pozri oddiel 2.3.2.

14

(15)  
  Ú. v. ES L 225, 20.8.1990, s. 10.

15

(16)  DOC 51, 1079/001; belgická Poslanecká snemovňa, 30. apríla 2004: http://www.lachambre.be/FLWB/pdf/51/1079/51K1079001.pdf.

16

(17)  Preskúmanie jednotlivých článkov, článok 2: „
  Pojem princípu nezávislého vzťahu sa zavádza do daňových právnych predpisov prostredníctvom doplnenia druhého odseku do článku 185 CIR 92. Zakladá sa na znení článku 9 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní príjmov a majetku.“

17

Pojem princípu nezávislého vzťahu sa zavádza do daňových právnych predpisov prostredníctvom doplnenia druhého odseku do článku 185 CIR 92. Zakladá sa na znení článku 9 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní príjmov a majetku

(18)  Tamže: „
  Navrhované ustanovenie umožňuje, aby sa belgické právne predpisy zosúladili s normou prijatou na medzinárodnej úrovni.“

18

Navrhované ustanovenie umožňuje, aby sa belgické právne predpisy zosúladili s normou prijatou na medzinárodnej úrovni

(19)  Obežník č. Ci.RH.421/569.019 (AOIF 25/2006) zo 4. júla 2007.

19

(20)  Pozri odôvodnenie 27.

20

(21)  V glosári smernice OECD o transferovom oceňovaní sa korešpondujúca úprava vymedzuje takto: „
  Úprava dane z príjmu združeného podniku so sídlom v inej krajine, ktorú uskutočnila finančná správa tejto krajiny, pričom zohľadnila primárnu úpravu uskutočnenú finančnou správou prvej krajiny, aby sa tak dosiahlo koherentné rozdelenie zisku medzi obidvomi krajinami.
  “

21

Úprava dane z príjmu združeného podniku so sídlom v inej krajine, ktorú uskutočnila finančná správa tejto krajiny, pričom zohľadnila primárnu úpravu uskutočnenú finančnou správou prvej krajiny, aby sa tak dosiahlo koherentné rozdelenie zisku medzi obidvomi krajinami.

(22)  Správa zo zasadnutia výboru pre financie a rozpočet z 13. apríla 2005, CRABV 51 COM 559 – 19.

22

(23)  Správa zo zasadnutia výboru pre financie a rozpočet z 11. apríla 2007, CRABV 51 COM 1271 – 06.

23

(24)  Správa zo zasadnutia výboru pre financie a rozpočet zo 6. januára 2015, CRABV 54 COM 043 – 02.

24

(25)  Pozri poznámku pod čiarou č. 11.

25

(26)  Pozri poznámku pod čiarou č. 13.

26

(27)  Smernica OECD o transferovom oceňovaní pre nadnárodné spoločnosti a správu daní, OECD, júl 2010. Smernica OECD o transferovom oceňovaní bola prijatá v jej pôvodnom znení 27. júna 1995 Výborom OECD pre daňové záležitosti. Smernica z roku 1995 bola podstatným spôsobom aktualizovaná v júli 2010. V tomto rozhodnutí sa akýkoľvek odkaz na smernicu OECD o transferovom oceňovaní vzťahuje na smernicu z roku 2010.

27

(28)  V Belgicku sa princíp nezávislého vzťahu uznal v rámci zákona o dani z príjmu právnických osôb zavedením článku 185 ods. 2 CIR 92.

28

(29)  Finančné správy členských krajín OECD sa vyzývajú, aby dodržiavali smernicu OECD. Vo všeobecnosti však smernica OECD o transferovom oceňovaní pôsobí ako referenčný bod a významne ovplyvňuje daňové praktiky členských krajín OECD (a dokonca aj nečlenských krajín).

29

(30)  Pozri bod 6 predslovu smernice OECD o transferovom oceňovaní.

30

(31)  Finančné správy a zákonodarcovia sú si vedomí tohto problému a daňové právne predpisy vo všeobecnosti umožňujú finančným správam opraviť daňové priznania združených podnikov, ktoré neuplatňujú transferové oceňovanie správnym spôsobom na účely zníženia zdaniteľného príjmu, a to prostredníctvom náhradných cien, ktoré na základe spoľahlivej aproximácie zodpovedajú cenám schváleným nezávislými podnikmi za porovnateľných obchodných podmienok vyplývajúcich z nezávislého vzťahu.

31

(32)  Pozri bod 1.15 smernice OECD o transferovom oceňovaní.

32

(33)  V článku 9 ods. 1 sa stanovuje: „
  Pokiaľ [...] sú obidva [združené] podniky vo svojich obchodných alebo finančných vzťahoch viazané dohodnutými alebo uloženými podmienkami, ktoré sa líšia od podmienok, ktoré boli dohodnuté medzi nezávislými podnikmi, možno zisky, ktoré by pri neexistencii týchto podmienok boli dosiahnuté jedným z týchto podnikov, avšak z dôvodu týchto podmienok ich nebolo možné dosiahnuť, zahrnúť do ziskov tohto podniku a následne zdaniť.
  “

33

Pokiaľ [...] sú obidva [združené] podniky vo svojich obchodných alebo finančných vzťahoch viazané dohodnutými alebo uloženými podmienkami, ktoré sa líšia od podmienok, ktoré boli dohodnuté medzi nezávislými podnikmi, možno zisky, ktoré by pri neexistencii týchto podmienok boli dosiahnuté jedným z týchto podnikov, avšak z dôvodu týchto podmienok ich nebolo možné dosiahnuť, zahrnúť do ziskov tohto podniku a následne zdaniť.

(34)  V článku 9 ods. 2 sa stanovuje: „
  Pokiaľ sú v zmluvnom štáte pripísané zisky podniku tohto štátu – a následne zdanené – zisky, ktoré boli zdanené podniku iného zmluvného štátu v tomto inom štáte, a ak v prípade takto pripísaných ziskov ide o také zisky, ktoré by podnik prvého štátu dosiahol, ak by sa podmienky, ktoré boli dohodnuté medzi obidvomi podnikmi zhodovali s podmienkami, ktoré by si dohodli nezávislé podniky, vykoná druhý štát zodpovedajúcu úpravu dane, ktorá v ňom bola vybratá z týchto ziskov. Na určenie tejto úpravy je potrebné zohľadniť ďalšie ustanovenia tejto zmluvy, a v prípade potreby sa budú konzultovať príslušné orgány zmluvných štátov.
  “

34

Pokiaľ sú v zmluvnom štáte pripísané zisky podniku tohto štátu – a následne zdanené – zisky, ktoré boli zdanené podniku iného zmluvného štátu v tomto inom štáte, a ak v prípade takto pripísaných ziskov ide o také zisky, ktoré by podnik prvého štátu dosiahol, ak by sa podmienky, ktoré boli dohodnuté medzi obidvomi podnikmi zhodovali s podmienkami, ktoré by si dohodli nezávislé podniky, vykoná druhý štát zodpovedajúcu úpravu dane, ktorá v ňom bola vybratá z týchto ziskov. Na určenie tejto úpravy je potrebné zohľadniť ďalšie ustanovenia tejto zmluvy, a v prípade potreby sa budú konzultovať príslušné orgány zmluvných štátov.

(35)  V prípade nezhody medzi príslušnými stranami v súvislosti s výškou a povahou primeranej úpravy je nutné vykonať zmierovacie konanie stanovené v článku 25 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní, a to aj vtedy, ak neexistuje také ustanovenie, akým je článok 9 ods. 2 Od príslušných zodpovedných orgánov sa výlučne požaduje, aby v rámci svojich právomocí vyvinuli maximálne úsilie bez dosiahnutia výsledku, aby sa tak problém dvojitého zdanenia nemohol vyriešiť, ak zmluvné štáty do zmluvy o zdanení nezahrnuli rozhodcovskú doložku.

35

(36)  V súlade s bodom 2.9 smernice OECD o transferovom oceňovaní:
  „Tieto metódy však nemôžu nahradiť tie metódy, ktoré OECD považuje za určitých okolností za primeranejšie.
  “

36

„Tieto metódy však nemôžu nahradiť tie metódy, ktoré OECD považuje za určitých okolností za primeranejšie.

(37)  Ukazovateľ čistého zisku sa v glosári smernice OECD o transferovom oceňovaní vymedzuje ako pomer čistého zisku a primeraného základu (napr. náklady, obrat, aktíva). Ukazovatele čistého zisku sú takisto bežne známe ako ukazovatele úrovne zisku.

37

(38)  Pozri bod 3.18 smernice OECD o transferovom oceňovaní.

38

(39)  Pozri bod 2.59 smernice OECD o transferovom oceňovaní.

39

(40)  Informácie aktualizované 31. mája 2015.

40

(41)  Pozri odpoveď z 18. marca 2014 na otázku 1 z druhej žiadosti Komisie o poskytnutie informácií: „
  Zdôrazňujeme, že nebolo vydané nijaké negatívne stanovisko
  “.

41

Zdôrazňujeme, že nebolo vydané nijaké negatívne stanovisko

(*1)  Podlieha služobnému tajomstvu.

*1

(42)  S účinnosťou od 14. októbra 2015 sa nariadením Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúcim podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (kodifikované znenie) (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9), zrušilo a nahradilo nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1). Odkazy na nariadenie (ES) č. 659/1999 sa považujú za odkazy na nariadenie (EÚ) 2015/1589 a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe II k tomu nariadeniu.

42

(43)  Belgicko sa v tejto súvislosti odvoláva na príklady služieb, ktoré sa poskytujú bezodplatne v rámci skupiny a sú uvedené v bodoch 7.12 a 7.13 smernice OECD o transferovom oceňovaní.

43

(44)  Pozri odôvodnenie 52.

44

(45)  Vec T-399/11, Banco Santander SA a Santusa Holding/Komisia, ECLI:EU:T:2014:938.

45

(46)  Pozri spojené veci C-182/03 a C-217/03, Belgicko a Forum 187 ASBL/Komisia, ECLI:EU:C:2006:416, body 69 a 147.

46

(47)  Tamže.

47

(48)  Pozri závery predsedníctva sformulované pri príležitosti zasadnutia Rady ECOFIN z 19. marca 2003, v ktorých sa poukazuje na správu skupiny pre kódex správania s referenčným číslom 7018/1/03 FISC 31 REV 1 a ktoré sú dostupné na tejto adrese: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7431-2003-INIT/fr/pdf.

48

(49)  Tzv. režim dohôd týkajúcich sa neformálneho kapitálu, ktorý sa v dokumentoch kódexu správania označuje ako režim E002.

49

(50)  Spoločnosť [...] prikladá k svojim pripomienkam predmetné záväzné stanovisko, ako aj preskúmanie transferových cien, o ktoré sa opiera.

50

(51)  Pozri najmä spojené veci C-182/03 a C-217/03, Belgicko a Forum 187 ASBL/Komisia, ECLI:EU:C:2006:416, a vec C-519/07 P, Komisia/Koninklijke FrieslandCampina, ECLI:EU:C:2009:556.

51

(52)  Existenciu schémy možno konštatovať aj na základe skutočnosti, že belgický daňový orgán Service des Décisions Anticipées vo svojej výročnej správe uvádza stanoviská, ktorými sa oslobodzuje od dane z nadmerného zisku, ako osobitnú kategóriu záväzných stanovísk, a skutočnosti, že iné belgické orgány propagujú tento režim. Pozri najmä webové sídlo Regiónu hlavného mesta Brusel, http://www.investinbrussels.com, „
  Belgian R&D incentives unparalleled in Europe
  “, 18. januára 2013: „
  Companies established in Belgium acting as the principal in a centralised business model can also apply an ‘excess accounting profit‘ ruling, resulting in an average tax rate of between 7-9 %.
  “; Federálny verejný finančný úrad (Service Public Fédéral Finances), oddelenie zdaňovania zahraničných investícií (Cellule Fiscalité des Investissements Étrangers), prezentácie s názvom Incitants fiscaux en Belgique, 2009, a Fiscalité belge: Nouvelles mesures innovatrices, Paríž, 9. októbra 2007, dostupné na tejto adrese http://finances.belgium.be/fr/sur_le_spf/structure_et_services/services_du_president/Fiscaliteit_van_de_buitenlandse_investeringen/publications/presentations.

52

Belgian R&D incentives unparalleled in Europe

Companies established in Belgium acting as the principal in a centralised business model can also apply an ‘excess accounting profit‘ ruling, resulting in an average tax rate of between 7-9 %.

Incitants fiscaux en Belgique

Fiscalité belge: Nouvelles mesures innovatrices

(53)  Všetky úpravy smerom nadol vykonané podľa článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 sa nezakladajú na existencii tzv. nadmerného zisku. Uvedené ustanovenie takisto predstavuje právny základ pre úpravy transferových cien, ktoré sa vykonávajú, keď Belgicko v reakcii na prvú úpravu smerom nahor, ktorú vykonalo iné daňové územie, súhlasí na žiadosť belgických daňovníkov so znížením belgického základu dane. Skutočnosť, že článok 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92 sa má používať ako právny základ aj v prípade tých úprav základu dane smerom nadol, ktoré nesúvisia s oslobodením nadmerného zisku od dane, neznamená, že nemôže byť právnym základom sporného režimu.

53

(54)  Napríklad v prípade, že verejnoprávny subjekt je oprávnený používať rôzne nástroje na podporu miestneho hospodárstva a na tento účel vykonáva viaceré pomocné opatrenia, ide o výkon významnej diskrečnej právomoci, pokiaľ ide o výšku pomoci, jej charakteristiku alebo podmienky jej poskytnutia, ako aj cieľ, ktorý sa jej poskytnutím sleduje, a preto nemožno konštatovať existenciu schémy pomoci. Pozri rozhodnutie Komisie 2012/252/EÚ z 13. júla 2011 o štátnej pomoci C 6/08 (ex NN 69/07), ktorú poskytlo Fínsko pre Ålands Industrihus Ab (Ú. v. EÚ L 125, 12.5.2012, s. 33), odôvodnenie 110.

54

(55)  Ak je daňovník v zásade povinný predložiť prieskum transferových cien, oslobodenie nadmerného zisku od dane sa uplatňuje zo zásady bez toho, aby bolo potrebné preukázať existenciu dvojitého zdanenia. Oslobodenie od dane sa okrem iného vždy zakladá na predpoklade, že nadmerný zisk možno pripísať synergiám, úsporám z rozsahu alebo iným výhodám vyplývajúcim z členstva v nadnárodnej skupine.

55

(56)  Pozri v tejto súvislosti rozhodnutie Komisie 2003/601/ES zo 17. februára 2003 o schéme pomoci C54/2001 (ex NN55/2000) Írsko – zahraničné príjmy (Ú. v. EÚ L 204, 13.8.2003, s. 51) (najmä odôvodnenie 30 uvedeného rozhodnutia); rozhodnutie Komisie 2003/757/ES zo 17. februára 2003 o schéme pomoci v prospech koordinačných centier v Belgicku (Ú. v. EÚ L 282, 30.10.2003, s. 25) (najmä odôvodnenie 13 tohto rozhodnutia: aby mohli koordinačné centrá využívať osobitný daňový štatút na základe schémy, musia byť vopred jednotlivo schválené kráľovským nariadením); rozhodnutie Komisie 2003/515/ES zo 17. februára 2003 o schéme pomoci v oblasti medzinárodného financovania v Holandsku (Ú. v. EÚ L 180, 18.7.2003, s. 52) (najmä odôvodnenie 16 tohto rozhodnutia: zakladanie rezervy pre prípad rizík, v dôsledku ktorej dochádza k oslobodeniu od dane na základe schémy, by mala schvaľovať holandská finančná správa); rozhodnutie Komisie 2003/501/ES zo 16. októbra 2002 o schéme štátnej pomoci C 49/2001 (ex NN 46/2000) – Koordinačné centrá – ktorú zaviedlo Luxembursko (Ú. v. EÚ L 170, 9.7.2003, s. 20) (najmä odôvodnenie 9 tohto rozhodnutia: na využitie osobitného daňového štatútu na základe schémy pre koordinačné centrá bolo potrebné predchádzajúce úradné povolenie); a rozhodnutie Komisie 2003/81/ES z 22. augusta 2002 o schéme štátnej pomoci, ktorú uplatňuje Španielske kráľovstvo v prospech „koordinačných centier v Biskajsku“ C 48/2001 (Ú. v. EÚ L 31, 6.2.2003, s. 26) (najmä odôvodnenie 14 tohto rozhodnutia: aby mohli podniky využívať režim zdanenia koordinačných centier, musia najprv získať povolenie od daňových orgánov, ktoré platí najviac päť rokov).

56

(57)  Pozri odôvodnenie 59.

57

(58)  Pozri spojené veci C-182/03 a C-217/03, Belgicko a Forum 187 ASBL/Komisia, ECLI:EU:C:2006:416, bod 82; vec 248/84, Nemecko/Komisia, ECLI:EU:C:1987:437, bod 18, a vec C-75/97, Belgicko/Komisia, ECLI:EU:C:1999:311, bod 48.

58

(59)  Pozri vec C-399/08 P, Komisia/Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, bod 38 a citovanú judikatúru.

59

(60)  Pozri vec C-399/08 P, Komisia/Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, bod 39 a citovanú judikatúru.

60

(61)  Pozri spojené veci C-106/09 P a C-107/09 P, Komisia/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo, ECLI:EU:C:2011:732, bod 72 a citovanú judikatúru.

61

(62)  Pozri vec 730/79, Philip Morris, ECLI:EU:C:1980:209, bod 11; a spojené veci T-298/97, T-312/97 atď., Alzetta, ECLI:EU:T:2000:151, bod 80.

62

(63)  Vec C-172/03, Heiser, ECLI:EU:C:2005:130, bod 40.

63

(64)  Pozri spojené veci C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, body 49 a 63.

64

(65)  Pozri spojené veci C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, bod 65.

65

(66)  Pozri spojené veci C-182/03 a C-217/03, Belgicko a Forum 187 ASBL/Komisia, ECLI:EU:C:2006:416, bod 95.

66

(67)  Ide o spoločnosti, ktoré majú v Belgicku svoje sídlo, hlavné miesto podnikateľskej činnosti alebo miesto vedenia alebo správy (článok 2 ods. 1 bod 5 zákona CIR 92).

67

(68)  Pozri článok 185 ods. 1 zákona CIR 92.

68

(69)  Patria sem aj príjmy z nehnuteľností nachádzajúcich sa v Belgicku, príjmy pochádzajúce z belgických aktív alebo belgického kapitálu a zisk dosiahnutý prostredníctvom stálej prevádzkarne nachádzajúcej sa v Belgicku (články 227 až 229 zákona CIR 92).

69

(70)  Pozri odôvodnenie 25.

70

(71)  Pozri odôvodnenia 26 až 28.

71

(72)  Článok 179 v spojení s článkom 2 ods. 1 bodom 5 zákona CIR 92.

72

(73)  Pozri vec C-6/12 P, Oy, ECLI:EU:2013:525, bod 18, a spojené veci C-106/09 P a C-107/09 P, Komisia/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo, ECLI:EU:C:2011:732, bod 73.

73

(74)  Pozri oddiel 6.3.2.1.

74

(75)  Pozri oddiel 6.3.1.2.

75

(76)  Pozri oddiel 6.3.2.2.

76

(77)  Pozri vec C-66/02, Taliansko/Komisia, ECLI:EU:C:2005:768, bod 78; vec C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze a i., ECLI:EU:C:2006:8, bod 132; vec C-522/13, Ministerio de Defensa a Navantia, ECLI:EU:C:2014:2262, body 21 až 31. Pozri aj bod 9 oznámenia Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov (Ú. v. ES C 384, 10.12.1998, s. 3). Pozri aj rozhodnutie 2003/601/ES, odôvodnenia 33 až 35.

77

(78)  Pozri odôvodnenie 125.

78

(79)  Pozri odôvodnenie 44.

79

(80)  Pozri rozhodnutie z 26. februára 2013 v prípade 2011.569, § 42: „
  Investičný plán napojený na tieto projekty je takýto: [...] zriadenie tretej výrobnej linky: investícia vo výške 2,2 milióna USD [...] zavedenie štvrtej a piatej výrobnej linky: dokončenie investície v hodnote najmenej 5 miliónov USD [...]
  “; § 43: „
  Pokiaľ ide o tvorbu pracovných miest, výsledkom uvedených investícií by malo byť zvýšenie počtu pracovníkov skupiny v Belgicku aspoň o 30 až 40 ekvivalentov plného pracovného času
  “; § 83: „
  [...] [žiadateľ] sa zaväzuje zväčšiť svoju výrobnú kapacitu v Belgicku. [...]
  “ a § 91: „
  [žiadateľ] bude mať v Belgicku vyšší zisk v dôsledku úspor z rozsahu a synergií, ktorý dosiahne vďaka zväčšeniu výrobnej kapacity v nadväznosti na rozhodnutie skupiny o dodatočnej investícii
  “; rozhodnutie z 30. januára 2007 v prípade 600.460, § 15: „
  [...] podnik plánuje premiestniť hlavný podnik zo zahraničia do Belgicka v priebehu roku 2007
  “; § 18: „
  Podnikateľské činnosti, ktoré sa v súčasnosti uskutočňujú v zahraničí, si vyžadujú obsadiť 15 pracovných miest. Všetky tieto pracovné miesta budú premiestnené do Belgicka
  “; rozhodnutie z 15. decembra 2005 v prípade 500.249, § 6: „
  De totale investering bedroeg circa EUR 109,5 miljoen. De geraamde extra banentoename als gevolg van deze nieuwe investering [...] wordt geraamd op 25 mensen
  “; rozhodnutie z 10. decembra 2013 v prípade 2013.540, oddiel 2: Vplyv na zamestnanosť v Belgicku [...] § 68: „
  Vytvorením centrálnej obstarávacej organizácie a oddelenia kvality v Belgicku bude možné vytvoriť alebo zachovať 20 nových pracovných miest v Belgicku. Zo strednodobého hľadiska, po roku 2015, sa takisto plánuje nábor štyroch ďalších osôb.“ § 69: „
  [...] zvýšiť by sa mal počet predajných miest v Belgicku, ako aj rozloha predajnej plochy. V belgickej distribučnej sieti možno odvtedy očakávať vytvorenie ďalších pracovných miest.
  “ § 70: „
  Takisto treba poukázať na skutočnosť, [že] v prípade bankrotu by sa mohol počet zrušených pracovných miest v [prevzatom podniku] zvýšiť na [...] 300 ekvivalentov plného pracovného času.
  “ § 71 – 72: „
  Treba poznamenať, že [žiadateľ] plánuje takisto [...] zriadiť nový sklad [...], v dôsledku čoho by vznikli nové pracovné miesta
  “.

80

Investičný plán napojený na tieto projekty je takýto: [...] zriadenie tretej výrobnej linky: investícia vo výške 2,2 milióna USD [...] zavedenie štvrtej a piatej výrobnej linky: dokončenie investície v hodnote najmenej 5 miliónov USD [...]

Pokiaľ ide o tvorbu pracovných miest, výsledkom uvedených investícií by malo byť zvýšenie počtu pracovníkov skupiny v Belgicku aspoň o 30 až 40 ekvivalentov plného pracovného času

[...] [žiadateľ] sa zaväzuje zväčšiť svoju výrobnú kapacitu v Belgicku. [...]

[žiadateľ] bude mať v Belgicku vyšší zisk v dôsledku úspor z rozsahu a synergií, ktorý dosiahne vďaka zväčšeniu výrobnej kapacity v nadväznosti na rozhodnutie skupiny o dodatočnej investícii

[...] podnik plánuje premiestniť hlavný podnik zo zahraničia do Belgicka v priebehu roku 2007

Podnikateľské činnosti, ktoré sa v súčasnosti uskutočňujú v zahraničí, si vyžadujú obsadiť 15 pracovných miest. Všetky tieto pracovné miesta budú premiestnené do Belgicka

De totale investering bedroeg circa EUR 109,5 miljoen. De geraamde extra banentoename als gevolg van deze nieuwe investering [...] wordt geraamd op 25 mensen

Vytvorením centrálnej obstarávacej organizácie a oddelenia kvality v Belgicku bude možné vytvoriť alebo zachovať 20 nových pracovných miest v Belgicku. Zo strednodobého hľadiska, po roku 2015, sa takisto plánuje nábor štyroch ďalších osôb

[...] zvýšiť by sa mal počet predajných miest v Belgicku, ako aj rozloha predajnej plochy. V belgickej distribučnej sieti možno odvtedy očakávať vytvorenie ďalších pracovných miest.

Takisto treba poukázať na skutočnosť, [že] v prípade bankrotu by sa mohol počet zrušených pracovných miest v [prevzatom podniku] zvýšiť na [...] 300 ekvivalentov plného pracovného času.

Treba poznamenať, že [žiadateľ] plánuje takisto [...] zriadiť nový sklad [...], v dôsledku čoho by vznikli nové pracovné miesta

(81)  Pokiaľ ide o záväzné stanoviská, ktoré sa netýkali uplatnenia oslobodenia nadmerného zisku od dane, táto povinnosť nespôsobovala problémy so selektívnosťou. Obvyklé záväzné stanoviská len zabezpečujú právnu istotu v súvislosti s daňovým zaobchádzaním podľa pravidiel, ktoré sa rovnocenne vzťahujú na všetky spoločnosti bez ohľadu na existenciu záväzného stanoviska. Z toho vyplýva, že s výnimkou oslobodenia nadmerného zisku od dane bude zdaniteľný zisk v zásade rovnaký, a to bez ohľadu na to, či bol stanovený a priori v záväznom stanovisku alebo a posteriori v daňovom priznaní. Záväzné stanovisko, ktorým sa priznáva oslobodenie nadmerného zisku od dane, však v praxi funguje ako predbežné povolenie. Podľa právnych predpisov sa musí zníženie dane v prípade nadmerného zisku, ktorý prevyšuje zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu, stanoviť prostredníctvom záväzného stanoviska a nemožno oň požiadať a posteriori v daňovom priznaní. V dôsledku toho spoločnosť, ktorá v rámci svojej obvyklej činnosti skutočne zaznamená vyšší (nadmerný) zisk, nemôže využiť oslobodenie nadmerného zisku od dane. Vzhľadom na to dve spoločnosti v rovnakej právnej a skutkovej situácii, pričom v jednej sa uskutočnila reštrukturalizácia a druhá pri výkone svojej obvyklej činnosti, budú predmetom rozdielneho zaobchádzania, lebo len prvá spoločnosť môže požiadať o záväzné stanovisko na priznanie oslobodenia nadmerného zisku od dane.

81

priori

posteriori

posteriori

(82)  Vec T-399/11, Banco Santander SA a Santusa Holding/Komisia, ECLI:EU:T:2014:938.

82

(83)  Vec C-21/15 P, Komisia/Banco Santander a Santusa.

83

(84)  Pozri oddiel 6.3.1.2 a odôvodnenie 136.

84

(85)  Pozri spojené veci C-182/03 a C-217/03, Belgicko a Forum 187 ASBL/Komisia, ECLI:EU:C:2006:416.

85

(86)  Tamže.

86

(87)  Rozhodnutie Komisie 2003/757/ES zo 17. februára 2003 o schéme pomoci uplatňovanej Belgickom v prospech koordinačných centier usadených v Belgicku (Ú. v. EÚ L 282, 30.10.2003, s. 25).

87

(88)  Pozri spojené veci C-182/03 a C-217/03, Belgicko a Forum 187 ASBL/Komisia, ECLI:EU:C:2006:416, body 95 až 97.

88

(89)  Pozri spojené veci C-182/03 a C-217/03, Belgicko a Forum 187 ASBL/Komisia, ECLI:EU:C:2006:416, bod 81. Pozri aj vec T-538/11, Belgicko/Komisia, ECLI:EU:C:2015:188, body 65 a 66 a citovanú judikatúru.

89

(90)  Pozri odôvodnenie 65.

90

(91)  V smernici OECD o transferovom oceňovaní sa nevymedzuje pojem „hlavný podnikateľ“. V bode 9.2 tejto smernice sa zavádza pojem „príkazca“, ktorý sa vymedzuje ako protistrana zahraničného združeného podniku, ktorá pre príkazcu plní úlohu distribútora s obmedzenými funkciami, zástupcu, obstarávateľa alebo subdodávateľa/zhotoviteľa, pričom sa v tejto smernici bližšie nespresňuje pojem „príkazca“. Ďalšie príklady situácie, keď sa určitý subjekt považuje za príkazcu v rámci kontrolovanej transakcie, sú uvedené v bodoch 9.26 a 9.27 smernice OECD o transferovom oceňovaní. V štruktúre skupiny môže byť z ekonomického hľadiska rozumné rozdeliť úlohy, napríklad medzi subjekt, ktorý je zodpovedný za strategické obchodné rozhodnutia, a iný subjekt zodpovedný za výrobné a výkonné úlohy. Na tento účel musí štruktúra spĺňať trhové podmienky, aby sa dodržal princíp nezávislého vzťahu.

91

(92)  Opis výroby na základe zmluvy je uvedený v bode 7.40 smernice OECD o transferovom oceňovaní. Distribúcia s obmedzenými funkciami sa opisuje v bode 9.127 a pojem „zástupca“ je uvedený v bode 6.37 smernice OECD o transferovom oceňovaní.

92

(93)  Ostatnými jednostrannými metódami sú metóda zvýšených nákladov a metóda opakovanej predajnej ceny.

93

(94)  Pozri odôvodnenie 57.

94

(95)  Pozri poznámku pod čiarou č. 37 a bod 2.58 a nasl. smernice OECD.

95

(96)  V smernici OECD o transferovom oceňovaní, ktorá bola prijatá v roku 1995 a platila dovtedy, kým sa nezaviedol spochybnený režim, sa v porovnaní s transakčnými metódami ako metóda čistého obchodného rozpätia výslovne uprednostňujú tradičné metódy založené na transakciách, akou je metóda čistého obchodného rozpätia, s cieľom zistiť, či je transferová cena v súlade s nezávislou trhovou cenou (pozri bod 3.49 smernice OECD z roku 1995). V bode 2.3 smernice OECD z roku 2010 sa v tejto súvislosti uvádza toto: „
  Keď možno s rovnakou mierou spoľahlivosti, vzhľadom na kritériá uvedené v bode 2.2, uplatniť tradičnú metódu založenú na transakciách a transakčnú metódu stanovenia zisku, uprednostňuje sa tradičná metóda založená na transakciách pred transakčnou metódou stanovenia zisku.“

96

Keď možno s rovnakou mierou spoľahlivosti, vzhľadom na kritériá uvedené v bode 2.2, uplatniť tradičnú metódu založenú na transakciách a transakčnú metódu stanovenia zisku, uprednostňuje sa tradičná metóda založená na transakciách pred transakčnou metódou stanovenia zisku

(97)  Pozri bod 1.45 smernice OECD. Okrem toho sa v bode 9.39 rovnakej smernice uvádza: „
  Vo všeobecnosti [...] pridelenie rizík spojených s kontrolovanou transakciou jednej zo strán znamená, že by táto strana mala: [...] c) vo všeobecnosti získať náhradu tohto rizika formou zvýšenia očakávaného výnosu.
  “

97

Vo všeobecnosti [...] pridelenie rizík spojených s kontrolovanou transakciou jednej zo strán znamená, že by táto strana mala: [...] c) vo všeobecnosti získať náhradu tohto rizika formou zvýšenia očakávaného výnosu.

(98)  Hoci by bolo možné ekonomicky zdôvodniť štruktúru hlavného podnikateľa. Pozri aj bod 1.47 smernice OECD.

98

(99)  Reziduálny zisk sa teda rovná sume hypotetického priemerného zisku, ktorý dosiahol samostatný podnik považovaný za porovnateľný, ako sa uvádza v odôvodnení 17, a ktorý sa nazýva aj „upravený zisk dosiahnutý v súlade s princípom nezávislého vzťahu“, a „nadmerného zisku“.

99

(100)  Pozri aj odôvodnenie 154.

100

(101)  Potvrdzuje sa to aj v bode 1.158 správy OECD s názvom Aligner les prix de transfert calculés sur la création de valeur, Actions 8-10-2015 Rapports finaux (Zosúladenie transferových cien s tvorbou hodnoty, akčný plán 8-10-2015, záverečné správy), Projekt OECD/G20 o narúšaní základu dane a presune ziskov, OECD Publishing, Paríž (ďalej len „záverečná správa OECD o BEPS“), ktorá ponúka dodatočné usmernenia o synergiách uvedených v bode 7.13 smernice OECD: „
  [...] ak synergické výhody a nevýhody plynú len z členstva v nadnárodnej skupine bez toho, aby táto nadnárodná skupina uskutočnila vedomé kroky na základe dohody, alebo z vykonávania akejkoľvek služby alebo akejkoľvek inej funkcie členmi tejto skupiny, tieto synergické výhody nemožno nahradiť samostatne ani osobitne ich rozdeliť medzi členov skupiny.“ ([...] when synergistic benefits or burdens of group membership arise purely as a result of membership in an MNE group and without the deliberate concerted action of group members or the performance of any service or other function by group members, such synergistic benefits of group membership need not be separately compensated or specifically allocated among members of the MNE group. – voľný preklad do slovenčiny).

101

Aligner les prix de transfert calculés sur la création de valeur, Actions 8-10-2015 Rapports finaux (Zosúladenie transferových cien s tvorbou hodnoty, akčný plán 8-10-2015, záverečné správy

[...] ak synergické výhody a nevýhody plynú len z členstva v nadnárodnej skupine bez toho, aby táto nadnárodná skupina uskutočnila vedomé kroky na základe dohody, alebo z vykonávania akejkoľvek služby alebo akejkoľvek inej funkcie členmi tejto skupiny, tieto synergické výhody nemožno nahradiť samostatne ani osobitne ich rozdeliť medzi členov skupiny

[...] when synergistic benefits or burdens of group membership arise purely as a result of membership in an MNE group and without the deliberate concerted action of group members or the performance of any service or other function by group members, such synergistic benefits of group membership need not be separately compensated or specifically allocated among members of the MNE group.

(102)  Pozri príklady uvedené v bodoch 1.168 a 1.169 záverečnej správy OECD o BEPS.

102

(103)  Pozri bod 3.18 smernice OECD. „Testovanou stranou je spravidla tá strana, na ktorú možno čo najspoľahlivejšie uplatniť metódu transferového oceňovania a pre ktorú možno nájsť čo najspoľahlivejšie porovnateľné strany. Najčastejšie ňou bude strana, ktorej funkčná analýza je najmenej zložitá.“

103

(104)  Pozri odôvodnenie 52.

104

(105)  Inak povedané, Belgicko vykladá princíp nezávislého vzťahu tak, že všeobecné uplatnenie tohto výkladu smernice OECD všetkými členskými štátmi, v ktorých subjekty nadnárodných skupín pôsobia, by nevyhnutne viedlo k záveru, že zisk skupiny pochádzajúci z vnútroskupinových synergií alebo úspor z rozsahu nemôže byť predmetom zdanenia ani v jednom z týchto štátov.

105

(106)  Pozri bod 9.58 smernice OECD.

106

(107)  Pozri odôvodnenie 159.

107

(108)  Pozri poznámku pod čiarou č. 70.

108

(109)  Pozri odôvodnenia 138 a 139.

109

(110)  Pozri odôvodnenie 123.

110

(111)  Pozri napr. spojené veci C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos, EU:C:2011:550, bod 69.

111

(112)  Pozri analogicky spojené veci C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, bod 71, v ktorých Súdny dvor odkazuje na možnosť odvolať sa na povahu alebo všeobecnú štruktúru vnútroštátneho daňového systému na odôvodnenie toho, že družstvá, ktoré rozdeľujú celý svoj zisk medzi svojich členov, nemožno na úrovni družstva zdaňovať, pokiaľ bola daň vybratá na úrovni ich členov.

112

(113)  Pozri odôvodnenie 89.

113

(114)  Komisia konštatuje, že Belgicko poskytlo tri príklady záväzných stanovísk na základe článku 185 ods. 2 písm. b) zákona CIR 92, ktorých cieľom je riešenie skutočných situácií dvojitého zdanenia (pozri odôvodnenie 67). Tieto záväzné stanoviská sa však zreteľne odlišujú od stanovísk, ktorými sa udeľuje oslobodenie nadmerného zisku od dane. V prípade záväzných stanovísk povoľujúcich negatívnu úpravu transferových cien totiž táto úprava povedie k symetrickému zaznamenaniu ziskov v účtoch spoločností podieľajúcich sa na kontrolovanej transakcii. Negatívna úprava základu dane je teda odôvodnená povahou a všeobecnou štruktúrou daňového systému a nepredstavuje štátnu pomoc za predpokladu, že bola motivovaná vôľou zabezpečiť náhradu za pozitívnu úpravu na inom daňovom území. Oslobodenie nadmerného zisku od dane naopak nemožno odôvodniť rovnakým spôsobom, keďže žiadne iné daňové územie nehlási zisk, takže nevzniká nijaký problém dvojitého zdanenia.

114

(115)  Pozri spojené veci C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, bod 75.

115

(116)  Spoločné fórum EÚ pre transferové oceňovanie (SFTO), ktoré bolo formálne zriadené rozhodnutím Komisie 2007/75/ES z 22. decembra 2006 o zriadení skupiny expertov pre transferové oceňovanie (Ú. v. EÚ L 32, 6.2.2007, s. 189), pomáha a radí Európskej komisii v daňových otázkach v súvislosti s transferovým oceňovaním. SFTO má po jednom zástupcovi finančných správ každého členského štátu a 18 členov mimovládnych organizácií. Predseda fóra je nezávislý.

116

(117)  Správa o kompenzačných úpravách, ktorú Rada Európskej únie privítala vo svojich záveroch z 10. marca 2015. V slovníku smernice OECD je pojem „kompenzačná úprava“ vymedzený takto: „
  Úpravy, v ktorých daňovník vykazuje transferovú cenu na daňové účely, ktorá je podľa jeho názoru cenou v súlade s princípom nezávislého vzťahu pre kontrolované transakcie medzi združenými podnikmi, hoci sa táto cena líši od skutočne vyúčtovanej sumy medzi združenými podnikmi. Táto úprava sa musí urobiť ešte pred vyplnením daňového priznania.“ Všeobecnejšie povedané, táto správa sa týka úprav transferových cien z iniciatívy daňovníka uskutočnených v neskoršej fáze (zvyčajne na konci roka), t. j. transferových cien, ktoré boli stanovené v čase uskutočnenia transakcie alebo série transakcií alebo pred touto transakciou či sériou transakcií.

117

Úpravy, v ktorých daňovník vykazuje transferovú cenu na daňové účely, ktorá je podľa jeho názoru cenou v súlade s princípom nezávislého vzťahu pre kontrolované transakcie medzi združenými podnikmi, hoci sa táto cena líši od skutočne vyúčtovanej sumy medzi združenými podnikmi. Táto úprava sa musí urobiť ešte pred vyplnením daňového priznania

(118)  Vec C-170/83, Hydrotherm, ECLI:EU:C:1984:271, bod 11. Pozri aj vec T-137/02 Pollmeier Malchow/Komisia, ECLI:EU:T:2004:304, bod 50.

118

(119)  Vec C-480/09 P, Acea Electrabel Produzione SpA/Commission, ECLI:EU:C:2010:787, body 47 až 55, Vec C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze SpA a i., ECLI:EU:C:2006:8, bod 112.

119

(120)  Pozri analogicky vec 323/82, Intermills, ECLI:EU:C:1984:345, bod 11: „
  Z informácií od samotných žiadateľov vyplýva, že po reštrukturalizácii sú spoločnosť Intermills a tri priemyselné podniky pod kontrolou Valónskeho regiónu a že po presune výrobných zariadení do troch novozaložených podnikov v nich spoločnosť Intermills zostáva zainteresovaná. Je preto vhodné skonštatovať, že aj napriek skutočnosti, že každý z troch podnikov je právne nezávislý od spoločnosti Intermills, všetky spoločne tvoria, aspoň čo sa týka pomoci poskytnutej belgickými orgánmi, jednu skupinu. [...].“

120

Z informácií od samotných žiadateľov vyplýva, že po reštrukturalizácii sú spoločnosť Intermills a tri priemyselné podniky pod kontrolou Valónskeho regiónu a že po presune výrobných zariadení do troch novozaložených podnikov v nich spoločnosť Intermills zostáva zainteresovaná. Je preto vhodné skonštatovať, že aj napriek skutočnosti, že každý z troch podnikov je právne nezávislý od spoločnosti Intermills, všetky spoločne tvoria, aspoň čo sa týka pomoci poskytnutej belgickými orgánmi, jednu skupinu. [...]

(121)  Výnimky uvedené v článku 107 ods. 2 zmluvy, ktoré sa týkajú pomoci sociálnej povahy poskytovanej jednotlivým spotrebiteľom, pomoci určenej na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami a pomoci poskytovanej určitým oblastiam Spolkovej republiky Nemecko, sa v tomto prípade neuplatňujú.

121

(122)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

122

(123)  Pozri vec C-5/89, Komisia/Nemecko, ECLI:EU:C:1990:320, bod 17, a vec C-310/99, Taliansko/Komisia, ECLI:EU:C:2002:143, bod 104.

123

(124)  Pozri vec T-67/94 Ladbroke Racing/Komisia, ECLI:EU:T:1998:7, bod 183; pozri aj spojené veci T-116/01 a T-118/01, P&O European Ferries (Vizcaya) SA a Diputacion Floral de Vizcaya/Komisia, ECLI:EU:T:2003:217, bod 203.

124

(125)  Pozri vec T-290/97, Mehibas Dordtselaan/Komisia, ECLI:EU:T:2000:8, bod 59, a spojené veci C-182/03 a C-217/03, Belgické kráľovstvo a Forum 187 ASBL/Komisia, ECLI:EU:C:2006:416, bod 147.

125

(126)  Pozri spojené veci C-182/03 a C-217/03, Belgické kráľovstvo a Forum 187 ASBL/Komisia, ECLI:EU:C:2006:416, body 150 až 152.

126

(127)  Pozri vec C-138/09, Todaro Nunziatina & C., ECLI:EU:C:2010:291, bod 21.

127

(128)  Pozri rozhodnutie Komisie z 11. júla 2001 vo veci C 47/2001 (ex NN 42/2000) – Nemecko: kontrolné a koordinačné centrá zahraničných firiem (Ú. v. EÚ C 304, 30.10.2001, s. 2). Rozhodnutie 2003/501/ES.

128

(129)  Pozri rozhodnutie Komisie 2005/378/ES z 8. septembra 2004 o schéme pomoci, ktorú Belgicko plánuje poskytnúť v prospech koordinačných centier (Ú. v. EÚ L 125, 18.5.2005, s. 10), a najmä jej odôvodnenia 22, 34 a 37 a článok 1 písm. b).

129

(130)  Pozri aj spojené veci C-182/03 a C-217/03, Belgické kráľovstvo a Forum 187 ASBL/Komisia, ECLI:EU:C:2006:416.

130

(131)  Pozri vec C-441/06, Komisia/Francúzsko, ECLI:EU:C:2007:616, bod 29 a citovanú judikatúru.

131

(132)  Zoznam príjemcov poskytnutý belgickými orgánmi a priložený k tomuto rozhodnutiu sa podľa Komisie uvádza len pre informáciu. Tento zoznam nijako neobmedzuje povinnosť Belgicka identifikovať všetkých príjemcov pomoci poskytnutej na základe sporného režimu a vymôcť od nich celú sumu, ktorá im bola poskytnutá, vrátane príjemcov, ktorí získali daňové úľavy v rámci tohto režimu a nie sú uvedení v prílohe, a nových daňových výhod poskytnutých na základe režimu príjemcom nachádzajúcim sa v zozname.

132

---

PRÍLOHA

ZOZNAM ZÁVÄZNÝCH STANOVÍSK VYDANÝCH V RÁMCI SPORNÉHO REŽIMU

| Č. stanoviska | Dátum | Spoločnosť | Platnosť (začiatok) | Platnosť (koniec) | % EBIT oslobodeného od dane | % NPBT oslobodeného od dane | Celkový nadmerný zisk
  Priznania za
  zdaňovacie obdobie 2005 – 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 500.117 | 26.5.2005 | BASF Antwerpen | Tri roky | | | | [...] |
| 500.249 | 15.12.2005 | Eval Europe NV | 1.4.2004 | 2009 | | | [...] |
| 500.343 | 4.5.2006 | BASF Antwerpen | Štyri roky | | | | [...] |
| 600.144 | 17.10.2006 | Celio International NV | 1.2.2007 | 2012 | | | [...] |
| 600.279 | 21.11.2006 | [...] (*1) | 1.1.2007 | 2012 | [40 – 60] | | |
| 600.460 | 30.1.2007 | BP Aromatics Limited NV | 1.1.2007 | | [40 – 60] | | [...] |
| 600.469 | 6.2.2007 | BASF Antwerpen | Päť rokov a tri roky | | | | [...] |
| 700.064 | 8.5.2007 | [...] (*1) | 8.5.2007 | 2012 | | | |
| 700.075 | 10.7.2007 | The Heating Company | 10.7.2007 | 2012 | [60 – 80] | | [...] |
| 700.357 | 25.11.2008 | LMS International | 1.1.2008 | 2013 | [60 – 80] | | [...] |
| 700.412 | 27.11.2007 | [...] (*1) | 1.1.2007 | 2012 | | | |
| 800.044 | 12.8.2008 | [...] (*1) | 1.1.2008 | 2013 | [60 – 80] | | |
| 800.122 | 1.7.2008 | Tekelec International sprl | 1.6.2008 | 2013 | [60 – 80] | | [...] |
| 800.225 | 15.7.2008 | VF Europe bvba | 1.1.2010 | 2015 | [60 – 80] | | [...] |
| 800.231 | 13.1.2009 | Noble International Europe bvba | 1.9.2007 | 2012 | [60 – 80] | | [...] |
| 800.346 | 9.6.2009 | [...] (*1) | 1.5.2010 | 2015 | | | |
| 800.407 | 8.9.2009 | [...] (*1) | 1.1.2011 | 2015 | | | |
| 800.441 | 11.3.2009 | Eval Europe NV | 11.3.2009 | 2013 | | | [...] |
| 800.445 | 13.1.2009 | Bridgestone Europe NV | 1.1.2006 | 2011 | > OM [1 – 4] | | [...] |
| 900.161 | 26.5.2009 | St Jude Medical CC bvba | 1.1.2009 | 2014 | > OM [1 – 4] | | [...] |
| 900.417 | 22.12.2009 | Trane bvba | 1.1.2010 | 2015 | [40 – 60] | | [...] |
| 900.479 | 29.6.2010 | [...] (*1) | 1.1.2010 | 2015 | | | |
| 2010.054 | 20.4.2010 | [...] (*1) | 1.3.2010 | 2015 | > OM [1 – 4] | | |
| 2010.106 | 20.4.2010 | Luciad NV | 1.1.2009 | 2014 | [40 – 60] (2009 – 2011)
  [40 – 60] (2012 – 2013) | | [...] |
| 2010.112 | 13.7.2010 | [...] (*1) | 1.1.2011 | 2016 | | [60 – 80] | |
| 2010.239 | 6.9.2011 | Ontex bvba | 1.1.2011 | 2016 | | [60 – 80] | [...] |
| 2010.277 | 7.9.2010 | [...] (*1) | | | | [60 – 80] | |
| 2010.284 | 13.7.2010 | [...] (*1) | 1.1.2010 | 2015 | | [60 – 80] | |
| 2010.488 | 15.2.2011 | Dow Corning Europe SA | 1. 1. 2010 | 2015 | > OM [1 – 4] | | [...] |
| 2011.028 | 22. 2. 2011 | Soudal NV | 1.1.2010 | 2015 | | [40 – 60] | [...] |
| 2011.201 | 13.9.2011 | Belgacom Int. Carrier Services | 1.1.2010 | 2015 | | [20 – 40] | [...] |
| 2011.326 | 6.9.2011 | Atlas Copco Airpower NV | 1.1.2010 | 2015 | | [40 – 60] | [...] |
| 2011.337 | 8.11.2011 | Evonik Oxena Antwerpen NV | 1.1.2012 | 2017 | | [20 – 40] | [...] |
| 2011.469 | 13.12.2011 | BP Aromatics Limited NV | 1.1.2012 | | | | [...] |
| 2011.488 | 24.1.2012 | [...] (*1) | 1.1.2015 | 2020 | | [60 – 80] | |
| 2011.542 | 28.2.2012 | Chep Equipment Pooling NV | 1.7.2010 | 2015 | | [20 – 40] | [...] |
| 2011.569 | 26.2.2013 | Nomacorc | 1.1.2012 | 2016 | | [60 – 80] | [...] |
| 2011.572 | 18.12.2012 | [...] (*1) | | | | | |
| 2012.031 | 25.9.2012 | Pfizer Animal Health SA | 1.12.2012 | 2017 | | [80 – 100] | [...] |
| 2012.038 | 6.3.2012 | Kinepolis Group NV | 1.1.2012 | 2016 | | [60 – 80] | [...] |
| 2012.062 | 24.5.2012 | Celio International NV | 1.2.2012 | 2017 | | | [...] |
| 2012.066 | 3.4.2012 | [...] (*1) | 1.1.2013 | 2018 | | [60 – 80] | |
| 2012.101 | 17.4.2012 | [...] (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60 – 80] | |
| 2012.180 | 18.9.2012 | FLIR Systems Trading Belgium bvba | 1.8.2012 | | | [60 – 80] | [...] |
| 2012.182 | 18.9.2012 | [...] (*1) | 31.7.2013 | 2015 | | [40 – 60] | |
| 2012.229 | 28.8.2012 | ABI | 1.1.2011 | 2016 | | [80 – 100] | [...] |
| 2012,229 | 29.8.2012 | AMPAR | | | | [80 – 100] | [...] |
| 2012.355 | 6.11.2012 | Knauf Insulation SPRL | 1.1.2013 | 2017 | | [60 – 80] | [...] |
| 2012.375 | 20.11.2012 | Capsugel Belgium NV | 1.1.2012 | 2017 | | [60 – 80] | [...] |
| 2012.379 | 20.11.2012 | Wabco Europe BVBA | 1.1.2012 | 2017 | | [40 – 60] | [...] |
| 2012.446 | 18.12.2012 | [...] (*1) | 1.1.2015 | 2020 | | [60 – 80] | |
| 2012.468 | 26.2.2013 | BASF Antwerpen | Šesť rokov | | | | [...] |
| 2013.052 | 16.4.2013 | [...] (*1) | Tri roky | | | | |
| 2013.111 | 30.4.2013 | Delta Light NV | 31.8.2012 | 2016 | | [60 – 80] | [...] |
| 2013.138 | 17.9.2013 | [...] (*1) | 1.1.2012 | 2017 | | [60 – 80] | |
| 2013.156 | 25.6.2013 | Punch Powertrain NV | 1.1.2013 | 2017 | | [60 – 80] | [...] |
| 2013.331 | 8.10.2013 | Puratos NV | 1.1.2013 | 2018 | | [40 – 60] | [...] |
| 2013.443 | 10.12.2013 | Omega Pharma International | 1.1.2013 | 2018 | | [40 – 60] | [...] |
| 2013.540 | 10.12.2013 | [...] (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60 – 80] | |
| 2013.579 | 28.1.2014 | Esko Graphics BVBA | 1.1.2012 | 2017 | | [60 – 80] | [...] |
| 2013.612 | 25.2.2014 | Magnetrol International NV | 1.1.2012 | 2016 | | [60 – 80] | [...] |
| 2014.091 | 1.4.2014 | Mayckawa Europe NV | 31.12.2013 | 2018 | | [60 – 80] | [...] |
| 2014.098 | 10.6.2014 | [...] (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60 – 80] | |
| 2014.173 | 13.5.2014 | [...] (*1) | 1.1.2012 | 2016 | | [60 – 80] | |
| 2014.185 | 24.6.2014 | [...] (*1) | | | | [60 – 80] | |
| 2014.288 | 5.8.2014 | [...] (*1) | 1.7.2014 | 2019 | | [60 – 80] | |
| 2014.609 | 23.12.2014 | [...] (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60 – 80] | |
| Nadmerný zisk SPOLU | [< 2 100 000 000
   (*2)
  ] |
| Zdroj: oznámenie belgických orgánov z 29. mája 2015 v nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania |

Č. stanoviska

Dátum

Spoločnosť

Platnosť (začiatok)

Platnosť (koniec)

% EBIT oslobodeného od dane

% NPBT oslobodeného od dane

Celkový nadmerný zisk

Priznania za

zdaňovacie obdobie 2005 – 2014

500.117

26.5.2005

BASF Antwerpen

Tri roky

[...]

500.249

15.12.2005

Eval Europe NV

1.4.2004

2009

[...]

500.343

4.5.2006

BASF Antwerpen

Štyri roky

[...]

600.144

17.10.2006

Celio International NV

1.2.2007

2012

[...]

600.279

21.11.2006

[...] (*1)

1.1.2007

2012

[40 – 60]

600.460

30.1.2007

BP Aromatics Limited NV

1.1.2007

[40 – 60]

[...]

600.469

6.2.2007

BASF Antwerpen

Päť rokov a tri roky

[...]

700.064

8.5.2007

[...] (*1)

8.5.2007

2012

700.075

10.7.2007

The Heating Company

10.7.2007

2012

[60 – 80]

[...]

700.357

25.11.2008

LMS International

1.1.2008

2013

[60 – 80]

[...]

700.412

27.11.2007

[...] (*1)

1.1.2007

2012

800.044

12.8.2008

[...] (*1)

1.1.2008

2013

[60 – 80]

800.122

1.7.2008

Tekelec International sprl

1.6.2008

2013

[60 – 80]

[...]

800.225

15.7.2008

VF Europe bvba

1.1.2010

2015

[60 – 80]

[...]

800.231

13.1.2009

Noble International Europe bvba

1.9.2007

2012

[60 – 80]

[...]

800.346

9.6.2009

[...] (*1)

1.5.2010

2015

800.407

8.9.2009

[...] (*1)

1.1.2011

2015

800.441

11.3.2009

Eval Europe NV

11.3.2009

2013

[...]

800.445

13.1.2009

Bridgestone Europe NV

1.1.2006

2011

> OM [1 – 4]

[...]

900.161

26.5.2009

St Jude Medical CC bvba

1.1.2009

2014

> OM [1 – 4]

[...]

900.417

22.12.2009

Trane bvba

1.1.2010

2015

[40 – 60]

[...]

900.479

29.6.2010

[...] (*1)

1.1.2010

2015

2010.054

20.4.2010

[...] (*1)

1.3.2010

2015

> OM [1 – 4]

2010.106

20.4.2010

Luciad NV

1.1.2009

2014

[40 – 60] (2009 – 2011)

[40 – 60] (2012 – 2013)

[...]

2010.112

13.7.2010

[...] (*1)

1.1.2011

2016

[60 – 80]

2010.239

6.9.2011

Ontex bvba

1.1.2011

2016

[60 – 80]

[...]

2010.277

7.9.2010

[...] (*1)

[60 – 80]

2010.284

13.7.2010

[...] (*1)

1.1.2010

2015

[60 – 80]

2010.488

15.2.2011

Dow Corning Europe SA

1. 1. 2010

2015

> OM [1 – 4]

[...]

2011.028

22. 2. 2011

Soudal NV

1.1.2010

2015

[40 – 60]

[...]

2011.201

13.9.2011

Belgacom Int. Carrier Services

1.1.2010

2015

[20 – 40]

[...]

2011.326

6.9.2011

Atlas Copco Airpower NV

1.1.2010

2015

[40 – 60]

[...]

2011.337

8.11.2011

Evonik Oxena Antwerpen NV

1.1.2012

2017

[20 – 40]

[...]

2011.469

13.12.2011

BP Aromatics Limited NV

1.1.2012

[...]

2011.488

24.1.2012

[...] (*1)

1.1.2015

2020

[60 – 80]

2011.542

28.2.2012

Chep Equipment Pooling NV

1.7.2010

2015

[20 – 40]

[...]

2011.569

26.2.2013

Nomacorc

1.1.2012

2016

[60 – 80]

[...]

2011.572

18.12.2012

[...] (*1)

2012.031

25.9.2012

Pfizer Animal Health SA

1.12.2012

2017

[80 – 100]

[...]

2012.038

6.3.2012

Kinepolis Group NV

1.1.2012

2016

[60 – 80]

[...]

2012.062

24.5.2012

Celio International NV

1.2.2012

2017

[...]

2012.066

3.4.2012

[...] (*1)

1.1.2013

2018

[60 – 80]

2012.101

17.4.2012

[...] (*1)

1.1.2014

2019

[60 – 80]

2012.180

18.9.2012

FLIR Systems Trading Belgium bvba

1.8.2012

[60 – 80]

[...]

2012.182

18.9.2012

[...] (*1)

31.7.2013

2015

[40 – 60]

2012.229

28.8.2012

ABI

1.1.2011

2016

[80 – 100]

[...]

2012,229

29.8.2012

AMPAR

[80 – 100]

[...]

2012.355

6.11.2012

Knauf Insulation SPRL

1.1.2013

2017

[60 – 80]

[...]

2012.375

20.11.2012

Capsugel Belgium NV

1.1.2012

2017

[60 – 80]

[...]

2012.379

20.11.2012

Wabco Europe BVBA

1.1.2012

2017

[40 – 60]

[...]

2012.446

18.12.2012

[...] (*1)

1.1.2015

2020

[60 – 80]

2012.468

26.2.2013

BASF Antwerpen

Šesť rokov

[...]

2013.052

16.4.2013

[...] (*1)

Tri roky

2013.111

30.4.2013

Delta Light NV

31.8.2012

2016

[60 – 80]

[...]

2013.138

17.9.2013

[...] (*1)

1.1.2012

2017

[60 – 80]

2013.156

25.6.2013

Punch Powertrain NV

1.1.2013

2017

[60 – 80]

[...]

2013.331

8.10.2013

Puratos NV

1.1.2013

2018

[40 – 60]

[...]

2013.443

10.12.2013

Omega Pharma International

1.1.2013

2018

[40 – 60]

[...]

2013.540

10.12.2013

[...] (*1)

1.1.2014

2019

[60 – 80]

2013.579

28.1.2014

Esko Graphics BVBA

1.1.2012

2017

[60 – 80]

[...]

2013.612

25.2.2014

Magnetrol International NV

1.1.2012

2016

[60 – 80]

[...]

2014.091

1.4.2014

Mayckawa Europe NV

31.12.2013

2018

[60 – 80]

[...]

2014.098

10.6.2014

[...] (*1)

1.1.2014

2019

[60 – 80]

2014.173

13.5.2014

[...] (*1)

1.1.2012

2016

[60 – 80]

2014.185

24.6.2014

[...] (*1)

[60 – 80]

2014.288

5.8.2014

[...] (*1)

1.7.2014

2019

[60 – 80]

2014.609

23.12.2014

[...] (*1)

1.1.2014

2019

[60 – 80]

Nadmerný zisk SPOLU

[< 2 100 000 000
   (*2)
  ]

Zdroj: oznámenie belgických orgánov z 29. mája 2015 v nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania

---

(*1)  Podľa informácií získaných od Belgicka tieto spoločnosti nepriznali vo svojich daňových priznaniach do fiškálneho roku 2013 nijaký nadmerný zisk.

(*2)  Táto suma predstavuje celkový nadmerný zisk priznaný spoločnosťami v ich daňových priznaniach, ale neposkytuje žiadnu informáciu o poskytnutej štátnej pomoci.

---

| 27.9.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 260/104 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 260/104

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2016/1700

zo 7. apríla 2016

o štátnej pomoci SA. 15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 a NN 34A/2000) Rakúska (Marketingové opatrenia AMA)

[oznámené pod číslom C(2016) 1972]

(Iba nemecké znenie je autentické)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky (1),

keďže:

| (1) | Rozsudkom z 27. októbra 2011 (2) Súdny dvor Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) potvrdil rozsudok Súdu prvého stupňa (3) (teraz Všeobecný súd), ktorým bolo zrušené rozhodnutie Komisie C(2004) 2037 z 30. júna 2004 o štátnej pomoci NN 34A/2000 týkajúcej sa programov kvality a značiek kvality AMA Biosiegel (ďalej len „bioznačka“) a AMA Gütesiegel (ďalej len „značka kvality“). |
| --- | --- |

(1)

Rozsudkom z 27. októbra 2011 (2) Súdny dvor Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) potvrdil rozsudok Súdu prvého stupňa (3) (teraz Všeobecný súd), ktorým bolo zrušené rozhodnutie Komisie C(2004) 2037 z 30. júna 2004 o štátnej pomoci NN 34A/2000 týkajúcej sa programov kvality a značiek kvality AMA Biosiegel (ďalej len „bioznačka“) a AMA Gütesiegel (ďalej len „značka kvality“).

| (2) | Na základe rozsudku Súdneho dvora musí Komisia prijať potrebné opatrenia na vykonanie uvedeného rozsudku. Musí preto prijať nové rozhodnutie. |
| --- | --- |

(2)

Na základe rozsudku Súdneho dvora musí Komisia prijať potrebné opatrenia na vykonanie uvedeného rozsudku. Musí preto prijať nové rozhodnutie.

| (3) | Uvedené rozsudky predstavujú vyvrcholenie procesu, ktorého hlavné fázy sú opísané ďalej. |
| --- | --- |

(3)

Uvedené rozsudky predstavujú vyvrcholenie procesu, ktorého hlavné fázy sú opísané ďalej.

1.   POSTUP PRED KOMISIOU

POSTUP PRED KOMISIOU

1.1.   ZAČATIE KONANÍ – SŤAŽNOSTI

ZAČATIE KONANÍ – SŤAŽNOSTI

| (4) | V nadväznosti na dve sťažnosti z 21. septembra 1999 (zaregistrovaná 23. septembra 1999) a z 5. novembra 1999 (zaregistrovaná 20. januára 2000) požiadala Komisia rakúske orgány listom z 15. februára 2000, aby predložili náležité informácie o opatreniach pomoci v súvislosti s marketingovou činnosťou spoločnosti Agrarmarkt Austria Marketing GesmbH(AMA Marketing), ktorá je dcérskou spoločnosťou spoločnosti Agrarmarkt Austria (AMA). |
| --- | --- |

(4)

V nadväznosti na dve sťažnosti z 21. septembra 1999 (zaregistrovaná 23. septembra 1999) a z 5. novembra 1999 (zaregistrovaná 20. januára 2000) požiadala Komisia rakúske orgány listom z 15. februára 2000, aby predložili náležité informácie o opatreniach pomoci v súvislosti s marketingovou činnosťou spoločnosti Agrarmarkt Austria Marketing GesmbH(AMA Marketing), ktorá je dcérskou spoločnosťou spoločnosti Agrarmarkt Austria (AMA).

| (5) | Rakúske orgány predložili požadované informácie listom z 20. marca 2000, ktorý bol zaregistrovaný 21. marca 2000. |
| --- | --- |

(5)

Rakúske orgány predložili požadované informácie listom z 20. marca 2000, ktorý bol zaregistrovaný 21. marca 2000.

| (6) | Druhý sťažovateľ predložil doplňujúce informácie listom zo 4. apríla 2000, ktorý bol zaregistrovaný 7. apríla 2000. |
| --- | --- |

(6)

Druhý sťažovateľ predložil doplňujúce informácie listom zo 4. apríla 2000, ktorý bol zaregistrovaný 7. apríla 2000.

| (7) | Od druhého sťažovateľa boli prijaté aj doplňujúce informácie listom z 18. mája 2000 zaregistrovaným 26. mája 2000 a listom z 30. mája 2001 zaregistrovaným 6. júna 2001. Tretiu sťažnosť týkajúcu sa rovnakej veci prijala Komisia 22. januára 2003. |
| --- | --- |

(7)

Od druhého sťažovateľa boli prijaté aj doplňujúce informácie listom z 18. mája 2000 zaregistrovaným 26. mája 2000 a listom z 30. mája 2001 zaregistrovaným 6. júna 2001. Tretiu sťažnosť týkajúcu sa rovnakej veci prijala Komisia 22. januára 2003.

1.2.   VEC NN 34/2000 A ADMINISTRATÍVNE ROZDELENIE

VEC NN 34/2000 A ADMINISTRATÍVNE ROZDELENIE

| (8) | Na základe informácií prijatých v sťažnostiach Komisia informovala rakúske orgány listom z 19. júna 2000, že príslušné opatrenia boli zaregistrované ako neoznámená pomoc (NN 34/2000) a požiadala rakúske orgány, aby predložili ďalšie informácie. Rakúske orgány odpovedali listom z 29. septembra 2000 zaregistrovaným v rovnaký deň a listom zo 16. októbra 2000 zaregistrovaným 17. októbra 2000. Listom z 15. októbra 2001 boli vyžiadané doplňujúce informácie, na ktoré rakúske orgány odpovedali listom zo 7. novembra 2001. Rakúske orgány poskytli doplňujúce informácie listom z 19. decembra 2002 a informovali Komisiu o zmenených (interných) smerniciach spoločnosti AMA (AMA Richtlinien), ktorými sa upravujú reklamné činnosti v súvislosti s výrobkami nesúcimi značku kvality AMA a bioznačku AMA, ktoré nadobudli účinnosť 26. septembra 2002. |
| --- | --- |

(8)

Na základe informácií prijatých v sťažnostiach Komisia informovala rakúske orgány listom z 19. júna 2000, že príslušné opatrenia boli zaregistrované ako neoznámená pomoc (NN 34/2000) a požiadala rakúske orgány, aby predložili ďalšie informácie. Rakúske orgány odpovedali listom z 29. septembra 2000 zaregistrovaným v rovnaký deň a listom zo 16. októbra 2000 zaregistrovaným 17. októbra 2000. Listom z 15. októbra 2001 boli vyžiadané doplňujúce informácie, na ktoré rakúske orgány odpovedali listom zo 7. novembra 2001. Rakúske orgány poskytli doplňujúce informácie listom z 19. decembra 2002 a informovali Komisiu o zmenených (interných) smerniciach spoločnosti AMA (AMA Richtlinien), ktorými sa upravujú reklamné činnosti v súvislosti s výrobkami nesúcimi značku kvality AMA a bioznačku AMA, ktoré nadobudli účinnosť 26. septembra 2002.

| (9) | Tento list, ktorý obsahoval vyplnený notifikačný formulár, považovali rakúske orgány za oznámenie vykonávania opatrení značky kvality a bioznačky AMA ako opatrení vykonaných podľa nových interných pravidiel (4). Komisia však trvala na tom, že tento list nie je možné považovať za oznámenie novej pomoci, pretože zmenené smernice AMA nadobudli účinnosť už 26. septembra 2002 a teda sa začali uplatňovať ešte pred schválením opatrení pomoci, ktoré boli na nich založené (5). |
| --- | --- |

(9)

Tento list, ktorý obsahoval vyplnený notifikačný formulár, považovali rakúske orgány za oznámenie vykonávania opatrení značky kvality a bioznačky AMA ako opatrení vykonaných podľa nových interných pravidiel (4). Komisia však trvala na tom, že tento list nie je možné považovať za oznámenie novej pomoci, pretože zmenené smernice AMA nadobudli účinnosť už 26. septembra 2002 a teda sa začali uplatňovať ešte pred schválením opatrení pomoci, ktoré boli na nich založené (5).

4

5

| (10) | V nadväznosti na žiadosť rakúskych orgánov z 8. marca 2004, ktorá bola prijatá v ten istý deň, sa Komisia rozhodla rozdeliť prípad NN 34/2000. Preskúmanie poskytovania bioznačky AMA a značky kvality AMA, ktoré sa uplatňovalo od 26. septembra 2002, sa zaevidovalo pod registračným číslom NN 34A/2000, zatiaľ čo pod registračným číslom NN 34/2000 sa Komisia zaoberala opatreniami týkajúcimi sa bioznačky AMA a značky kvality AMA pred 26. septembra 2002, ako aj ďalšími marketingovými opatreniami spoločnosti AMA. |
| --- | --- |

(10)

V nadväznosti na žiadosť rakúskych orgánov z 8. marca 2004, ktorá bola prijatá v ten istý deň, sa Komisia rozhodla rozdeliť prípad NN 34/2000. Preskúmanie poskytovania bioznačky AMA a značky kvality AMA, ktoré sa uplatňovalo od 26. septembra 2002, sa zaevidovalo pod registračným číslom NN 34A/2000, zatiaľ čo pod registračným číslom NN 34/2000 sa Komisia zaoberala opatreniami týkajúcimi sa bioznačky AMA a značky kvality AMA pred 26. septembra 2002, ako aj ďalšími marketingovými opatreniami spoločnosti AMA.

| (11) | Dňa 16. marca 2004 bola z interných administratívnych dôvodov otvorená nová dokumentácia NN 34B/2000 týkajúca sa opatrení vykonávaných pred 26. septembra 2002. Komisia poznamenáva, že táto vec nemá žiadny vplyv na podstatu tohto konania. |
| --- | --- |

(11)

Dňa 16. marca 2004 bola z interných administratívnych dôvodov otvorená nová dokumentácia NN 34B/2000 týkajúca sa opatrení vykonávaných pred 26. septembra 2002. Komisia poznamenáva, že táto vec nemá žiadny vplyv na podstatu tohto konania.

| (12) | Novými internými pravidlami AMA sa zaviedol nový dizajn značiek a začali sa uplatňovať nové normy kvality na výrobky nesúce jednu z týchto značiek. Z vysvetlení, ktoré poskytli rakúske orgány a z podrobného preskúmania nových značiek a noriem kvality, vyšlo najavo, že boli prijaté s cieľom prispôsobiť sa novým pravidlám Spoločenstva. |
| --- | --- |

(12)

Novými internými pravidlami AMA sa zaviedol nový dizajn značiek a začali sa uplatňovať nové normy kvality na výrobky nesúce jednu z týchto značiek. Z vysvetlení, ktoré poskytli rakúske orgány a z podrobného preskúmania nových značiek a noriem kvality, vyšlo najavo, že boli prijaté s cieľom prispôsobiť sa novým pravidlám Spoločenstva.

| (13) | Hoci sa v novej verzii interných pravidiel AMA nešpecifikovali podmienky súvisiace s pôvodom výrobkov, základný právny akt, ktorým sa riadi spoločnosť AMA, zákon o AMA, sa naďalej vzťahoval iba na domáce výrobky. Rakúske orgány v tejto súvislosti listom z 19. decembra 2002 zaregistrovaným 23. decembra 2002 potvrdili, že podľa nových pravidiel sú značky AMA dostupné pre všetky výrobky bez ohľadu na ich pôvod, a zaviazali sa následne prispôsobiť zákon o AMA. Na základe uvedených skutočností útvary Komisie dospeli k záveru, že neoznámená schéma pomoci zaregistrovaná ako NN 34/2000 bola k 26. septembra 2002 podstatne zmenená, aby vyhovovala pravidlám štátnej pomoci, a preto existuje dôvod na osobitné posúdenie uvedenej schémy po tomto dátume. |
| --- | --- |

(13)

Hoci sa v novej verzii interných pravidiel AMA nešpecifikovali podmienky súvisiace s pôvodom výrobkov, základný právny akt, ktorým sa riadi spoločnosť AMA, zákon o AMA, sa naďalej vzťahoval iba na domáce výrobky. Rakúske orgány v tejto súvislosti listom z 19. decembra 2002 zaregistrovaným 23. decembra 2002 potvrdili, že podľa nových pravidiel sú značky AMA dostupné pre všetky výrobky bez ohľadu na ich pôvod, a zaviazali sa následne prispôsobiť zákon o AMA. Na základe uvedených skutočností útvary Komisie dospeli k záveru, že neoznámená schéma pomoci zaregistrovaná ako NN 34/2000 bola k 26. septembra 2002 podstatne zmenená, aby vyhovovala pravidlám štátnej pomoci, a preto existuje dôvod na osobitné posúdenie uvedenej schémy po tomto dátume.

1.3.   NEOZNÁMENÁ POMOC NN 34A/2000 PO ROZDELENÍ

NEOZNÁMENÁ POMOC NN 34A/2000 PO ROZDELENÍ

| (14) | V súvislosti s vecou NN 34A/2000 poskytli rakúske orgány doplňujúce informácie listami z 2. apríla 2004 (zaregistrovaný 5. apríla 2004), 19. apríla 2004, 29. apríla 2004, 4. mája 2004, 7. mája 2004, 13. mája 2004, 9. júna 2004, 16. júna 2004 a 24. júna 2004, ktoré boli všetky zaregistrované v deň prijatia. |
| --- | --- |

(14)

V súvislosti s vecou NN 34A/2000 poskytli rakúske orgány doplňujúce informácie listami z 2. apríla 2004 (zaregistrovaný 5. apríla 2004), 19. apríla 2004, 29. apríla 2004, 4. mája 2004, 7. mája 2004, 13. mája 2004, 9. júna 2004, 16. júna 2004 a 24. júna 2004, ktoré boli všetky zaregistrované v deň prijatia.

| (15) | Rozhodnutím C(2004) 2037 Komisia rozhodla, že nevznesie žiadnu námietku voči uvedenému opatreniu a usúdila, že je zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES [teraz článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ], keďže je v súlade s podmienkami stanovenými v bodoch 13 a 14 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva (6) (ďalej len „usmernenia na roky 2000 – 2006“) a usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na reklamu výrobkov uvedených v prílohe I k Zmluve o ES a určitých výrobkov neuvedených v prílohe I (7) (ďalej len „usmernenia pre reklamu“). Schéma pomoci skúmaná vo veci NN 34A/2000 bola časovo obmedzená do 31. decembra 2008 pre všetky opatrenia značky kvality (AMA Gütesiegel) a opatrenia na podporu kvality bioznačky (Biozeichen), keďže reklamné opatrenia bioznačky (Biozeichen) boli časovo obmedzené do 31. marca 2006. |
| --- | --- |

(15)

Rozhodnutím C(2004) 2037 Komisia rozhodla, že nevznesie žiadnu námietku voči uvedenému opatreniu a usúdila, že je zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES [teraz článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ], keďže je v súlade s podmienkami stanovenými v bodoch 13 a 14 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva (6) (ďalej len „usmernenia na roky 2000 – 2006“) a usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na reklamu výrobkov uvedených v prílohe I k Zmluve o ES a určitých výrobkov neuvedených v prílohe I (7) (ďalej len „usmernenia pre reklamu“). Schéma pomoci skúmaná vo veci NN 34A/2000 bola časovo obmedzená do 31. decembra 2008 pre všetky opatrenia značky kvality (AMA Gütesiegel) a opatrenia na podporu kvality bioznačky (Biozeichen), keďže reklamné opatrenia bioznačky (Biozeichen) boli časovo obmedzené do 31. marca 2006.

6

7

| (16) | Podľa rozhodnutia boli všetky opatrenia vykonávané spoločnosťami AMA a AMA Marketing pred 26. septembra 2002, ktoré zostali predmetom veci NN 34/2000, výslovne vylúčené z preskúmania vo veci NN 34A/2000. V tomto ohľade však nie je jasné, kedy nadobudli účinnosť nové interné pravidlá AMA, t. j. či boli opatrenia pomoci poskytované na základe nových pravidiel už od 26. septembra 2002, teda dňa, v ktorom nové pravidlá nadobudli účinnosť, alebo či po 26. septembra 2002 plynulo prechodné obdobie, počas ktorého sa pomoc naďalej poskytovala podľa starých pravidiel. |
| --- | --- |

(16)

Podľa rozhodnutia boli všetky opatrenia vykonávané spoločnosťami AMA a AMA Marketing pred 26. septembra 2002, ktoré zostali predmetom veci NN 34/2000, výslovne vylúčené z preskúmania vo veci NN 34A/2000. V tomto ohľade však nie je jasné, kedy nadobudli účinnosť nové interné pravidlá AMA, t. j. či boli opatrenia pomoci poskytované na základe nových pravidiel už od 26. septembra 2002, teda dňa, v ktorom nové pravidlá nadobudli účinnosť, alebo či po 26. septembra 2002 plynulo prechodné obdobie, počas ktorého sa pomoc naďalej poskytovala podľa starých pravidiel.

| (17) | V odpovedi zo 14. septembra 2012 rakúske orgány trvali na tom, že sa neuplatňovalo žiadne prechodné obdobie a že nové pravidlá nadobudli účinnosť 26. septembra 2002. |
| --- | --- |

(17)

V odpovedi zo 14. septembra 2012 rakúske orgány trvali na tom, že sa neuplatňovalo žiadne prechodné obdobie a že nové pravidlá nadobudli účinnosť 26. septembra 2002.

1.4.   OZNÁMENIE O MARKETINGOVÝCH OPATRENIACH AMA (GENERICKÝ MARKETING, MARKETING ZA HRANICAMI RAKÚSKA A PRIESKUM TRHU) – N 239/2004

OZNÁMENIE O MARKETINGOVÝCH OPATRENIACH AMA (GENERICKÝ MARKETING, MARKETING ZA HRANICAMI RAKÚSKA A PRIESKUM TRHU) – N 239/2004

| (18) | Dňa 28. mája 2004 rakúske orgány oznámili marketingové opatrenia AMA, ktoré pozostávajú z generických marketingových opatrení, marketingových opatrení za hranicami Rakúska a prieskumu trhu. Schéma pomoci zaregistrovaná pod číslom štátnej pomoci N 239/2004 bola schválená rozhodnutím Komisie C(2004) 3945 z 20. októbra 2004. Rozhodnutím C(2010) 377 z 21. januára 2010 Komisia schválila pod číslom štátnej pomoci N 496/2009 pokračovanie uvedenej schémy pomoci do 31. decembra 2013. Uvedené rozsudky Súdneho dvora nemajú vplyv na tieto rozhodnutia a na schválené opatrenia sa toto rozhodnutie nevzťahuje. |
| --- | --- |

(18)

Dňa 28. mája 2004 rakúske orgány oznámili marketingové opatrenia AMA, ktoré pozostávajú z generických marketingových opatrení, marketingových opatrení za hranicami Rakúska a prieskumu trhu. Schéma pomoci zaregistrovaná pod číslom štátnej pomoci N 239/2004 bola schválená rozhodnutím Komisie C(2004) 3945 z 20. októbra 2004. Rozhodnutím C(2010) 377 z 21. januára 2010 Komisia schválila pod číslom štátnej pomoci N 496/2009 pokračovanie uvedenej schémy pomoci do 31. decembra 2013. Uvedené rozsudky Súdneho dvora nemajú vplyv na tieto rozhodnutia a na schválené opatrenia sa toto rozhodnutie nevzťahuje.

1.5.   PREDĹŽENIE OPATRENÍ NN 34A/2000

PREDĹŽENIE OPATRENÍ NN 34A/2000

| (19) | Listom z 15. marca 2006 zaregistrovaným v ten istý deň rakúske orgány oznámili predĺženie opatrení týkajúcich sa bioznačky (8) do 31. decembra 2010 (schéma štátnej pomoci N 175/2006 schválená rozhodnutím Komisie C(2006) 2281 z 2. júna 2006). Listom z 19. novembra 2008 Rakúsko oznámilo predĺženie opatrenia pomoci NN 34A/2000 týkajúceho sa značky kvality, ako aj bioznačky, ktorého platnosť uplynula 31. decembra 2010, do 31. decembra 2013. Oznámená pomoc, ktorá bola zaregistrovaná ako N 589/2008 a schválená rozhodnutím Komisie C(2009) 1092 z 25. februára 2009, zároveň nahradila opatrenie pomoci N 175/2006. |
| --- | --- |

(19)

Listom z 15. marca 2006 zaregistrovaným v ten istý deň rakúske orgány oznámili predĺženie opatrení týkajúcich sa bioznačky (8) do 31. decembra 2010 (schéma štátnej pomoci N 175/2006 schválená rozhodnutím Komisie C(2006) 2281 z 2. júna 2006). Listom z 19. novembra 2008 Rakúsko oznámilo predĺženie opatrenia pomoci NN 34A/2000 týkajúceho sa značky kvality, ako aj bioznačky, ktorého platnosť uplynula 31. decembra 2010, do 31. decembra 2013. Oznámená pomoc, ktorá bola zaregistrovaná ako N 589/2008 a schválená rozhodnutím Komisie C(2009) 1092 z 25. februára 2009, zároveň nahradila opatrenie pomoci N 175/2006.

8

| (20) | Toto rozhodnutie sa netýka vyššie opísaných schválených schém pomoci N 175/2006, N 589/2008, N 239/2004 a N 496/2009. |
| --- | --- |

(20)

Toto rozhodnutie sa netýka vyššie opísaných schválených schém pomoci N 175/2006, N 589/2008, N 239/2004 a N 496/2009.

| (21) | Predmetom tohto rozhodnutia sú neoznámené opatrenia AMA podľa schémy pomoci NN 34/2000 (týkajúce sa obdobia pred 26. septembra 2002) a opatrenia AMA, ktoré sa riešili v zrušenom rozhodnutí Komisie NN 34A/2000 (týkajúce sa obdobia po 26. septembra 2002). |
| --- | --- |

(21)

Predmetom tohto rozhodnutia sú neoznámené opatrenia AMA podľa schémy pomoci NN 34/2000 (týkajúce sa obdobia pred 26. septembra 2002) a opatrenia AMA, ktoré sa riešili v zrušenom rozhodnutí Komisie NN 34A/2000 (týkajúce sa obdobia po 26. septembra 2002).

2.   KONANIA PRED SÚDMI ÚNIE (VŠEOBECNÝ SÚD A SÚDNY DVOR) A ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA

KONANIA PRED SÚDMI ÚNIE (VŠEOBECNÝ SÚD A SÚDNY DVOR) A ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA

2.1.   KONANIA PRED VŠEOBECNÝM SÚDOM – VEC T-375/04

KONANIA PRED VŠEOBECNÝM SÚDOM – VEC T-375/04

| (22) | Dňa 17. septembra 2004 sťažovatelia uvedení v odôvodnení 4 vzniesli námietku na Súde prvého stupňa (teraz Všeobecný súd) proti rozhodnutiu Komisie vo veci NN 34A/2000. Vec bola zaregistrovaná pod číslom T-375/04. |
| --- | --- |

(22)

Dňa 17. septembra 2004 sťažovatelia uvedení v odôvodnení 4 vzniesli námietku na Súde prvého stupňa (teraz Všeobecný súd) proti rozhodnutiu Komisie vo veci NN 34A/2000. Vec bola zaregistrovaná pod číslom T-375/04.

| (23) | Všeobecný súd vo svojom rozsudku z 18. novembra 2009 dospel k záveru, že Komisia mala začať formálne vyšetrovacie konanie z dôvodu existencie rozporu medzi i) znením zákona o AMA z roku 1992, ktorý podľa Všeobecného súdu obmedzuje schému na domáce výrobky, a ii) internými smernicami AMA a ubezpečením rakúskych orgánov, ktoré trvali na tom, že schéma bola otvorená aj pre výrobky z iných členských štátov. Všeobecný súd zistil, že tento rozpor bol dostatočným dôvodom na vznik závažných pochybností o zlučiteľnosti schémy s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(23)

Všeobecný súd vo svojom rozsudku z 18. novembra 2009 dospel k záveru, že Komisia mala začať formálne vyšetrovacie konanie z dôvodu existencie rozporu medzi i) znením zákona o AMA z roku 1992, ktorý podľa Všeobecného súdu obmedzuje schému na domáce výrobky, a ii) internými smernicami AMA a ubezpečením rakúskych orgánov, ktoré trvali na tom, že schéma bola otvorená aj pre výrobky z iných členských štátov. Všeobecný súd zistil, že tento rozpor bol dostatočným dôvodom na vznik závažných pochybností o zlučiteľnosti schémy s vnútorným trhom.

| (24) | Všeobecný súd preto dospel k záveru (bod 86 rozsudku), že Komisia mala začať konanie podľa pôvodného článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (teraz článok 108 ods. 2 ZFEÚ). Na základe toho Všeobecný súd zrušil rozhodnutie Komisie vo veci NN 34A/2000. |
| --- | --- |

(24)

Všeobecný súd preto dospel k záveru (bod 86 rozsudku), že Komisia mala začať konanie podľa pôvodného článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (teraz článok 108 ods. 2 ZFEÚ). Na základe toho Všeobecný súd zrušil rozhodnutie Komisie vo veci NN 34A/2000.

2.2.   POJEDNÁVANIE PRED SÚDNYM DVOROM – VEC C-47/10

POJEDNÁVANIE PRED SÚDNYM DVOROM – VEC C-47/10

| (25) | Rakúska republika sa 27. januára 2010 odvolala voči uvedenému rozsudku Všeobecného súdu. Toto odvolanie bolo zaregistrované ako vec C-47/10. |
| --- | --- |

(25)

Rakúska republika sa 27. januára 2010 odvolala voči uvedenému rozsudku Všeobecného súdu. Toto odvolanie bolo zaregistrované ako vec C-47/10.

| (26) | Súdny dvor vo svojom rozsudku z 27. októbra 2011 zamietol odvolanie, ktoré podala Rakúska republika, a v plnom rozsahu potvrdil rozsudok Všeobecného súdu. |
| --- | --- |

(26)

Súdny dvor vo svojom rozsudku z 27. októbra 2011 zamietol odvolanie, ktoré podala Rakúska republika, a v plnom rozsahu potvrdil rozsudok Všeobecného súdu.

2.3.   ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA A NÁSLEDNÉ PROCEDURÁLNE POSTUPY

ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA A NÁSLEDNÉ PROCEDURÁLNE POSTUPY

| (27) | Po vydaní rozsudku Súdneho dvora začala Komisia vo veci NN 34A/2000 formálne vyšetrovacie konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ. So zreteľom na odôvodnenie k rozsudku Komisia v rozhodnutí o začatí konania z 12. júna 2012 (9) vyzvala rakúske orgány a zainteresované strany, aby do jedného mesiaca predložili svoje pripomienky s cieľom objasniť pochybnosti týkajúce sa rozporu opísaného v odôvodnení 23. |
| --- | --- |

(27)

Po vydaní rozsudku Súdneho dvora začala Komisia vo veci NN 34A/2000 formálne vyšetrovacie konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ. So zreteľom na odôvodnenie k rozsudku Komisia v rozhodnutí o začatí konania z 12. júna 2012 (9) vyzvala rakúske orgány a zainteresované strany, aby do jedného mesiaca predložili svoje pripomienky s cieľom objasniť pochybnosti týkajúce sa rozporu opísaného v odôvodnení 23.

9

| (28) | Komisia nedostala od tretích strán žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(28)

Komisia nedostala od tretích strán žiadne pripomienky.

| (29) | Rakúsko odpovedalo listom z 29. júna 2012, v ktorom žiadalo o predĺženie lehoty na odpoveď. Komisia udelila predĺženie lehoty na odpoveď do 13. júla 2012. |
| --- | --- |

(29)

Rakúsko odpovedalo listom z 29. júna 2012, v ktorom žiadalo o predĺženie lehoty na odpoveď. Komisia udelila predĺženie lehoty na odpoveď do 13. júla 2012.

| (30) | Rakúske orgány predložili svoje pripomienky 14. septembra 2012. |
| --- | --- |

(30)

Rakúske orgány predložili svoje pripomienky 14. septembra 2012.

| (31) | Komisia listom z 19. februára 2014 požiadala o doplňujúce informácie. Rakúske orgány odpovedali 14. marca 2014 a požiadali o predĺženie lehoty na odpoveď. Rakúsko predložilo doplňujúce informácie 7. mája 2014. |
| --- | --- |

(31)

Komisia listom z 19. februára 2014 požiadala o doplňujúce informácie. Rakúske orgány odpovedali 14. marca 2014 a požiadali o predĺženie lehoty na odpoveď. Rakúsko predložilo doplňujúce informácie 7. mája 2014.

| (32) | Komisia poslala novú žiadosť o informácie 17. decembra 2014. Rakúske orgány 23. decembra 2014 požiadali o predĺženie lehoty na odpoveď. Komisia schválila toto predĺženie listom z 8. januára 2015. Odpoveď rakúskych orgánov bola predložená 26. februára 2015 a 3. marca 2015. |
| --- | --- |

(32)

Komisia poslala novú žiadosť o informácie 17. decembra 2014. Rakúske orgány 23. decembra 2014 požiadali o predĺženie lehoty na odpoveď. Komisia schválila toto predĺženie listom z 8. januára 2015. Odpoveď rakúskych orgánov bola predložená 26. februára 2015 a 3. marca 2015.

3.   OPIS OPATRENÍ POMOCI

OPIS OPATRENÍ POMOCI

3.1.   NÁZOV

NÁZOV

| (33) | Marketingové opatrenia AMA |
| --- | --- |

(33)

Marketingové opatrenia AMA

3.2.   TRVANIE OPATRENIA

TRVANIE OPATRENIA

| (34) | Zákon o AMA, ktorým sa zriaďuje AMA, nadobudol účinnosť v roku 1992. Podľa informácií, ktoré predložili rakúske orgány v liste zo 4. júla 1997 zaregistrovanom 7. júla 1997 sa marketingové opatrenia uplatňovali od roku 1994, t. j. pred 1. januárom 1995, teda dňom, keď Rakúsko pristúpilo k Európskej únii. Rakúske orgány však napriek tomu neoznámili Komisii opatrenia AMA v súlade s článkom 143 alebo 144 Aktu o pristúpení Rakúskej republiky (10). |
| --- | --- |

(34)

Zákon o AMA, ktorým sa zriaďuje AMA, nadobudol účinnosť v roku 1992. Podľa informácií, ktoré predložili rakúske orgány v liste zo 4. júla 1997 zaregistrovanom 7. júla 1997 sa marketingové opatrenia uplatňovali od roku 1994, t. j. pred 1. januárom 1995, teda dňom, keď Rakúsko pristúpilo k Európskej únii. Rakúske orgány však napriek tomu neoznámili Komisii opatrenia AMA v súlade s článkom 143 alebo 144 Aktu o pristúpení Rakúskej republiky (10).

10

| (35) | V liste zo 14. septembra 2012 Rakúsko uviedlo, že o marketingových opatreniach „informovala“ Komisiu organizácia Österreichische Weinmarketing. Informácie uvedené v tomto liste (11) sa však týkajú iba príslušných opatrení zavedených Komisiou podľa článku 93 ods. 1 Zmluvy o ES (teraz článok 108 ods. 1 ZFEÚ) pre sektor vinohradníctva a vinárstva. Tieto opatrenia nepatria do pôsobnosti tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(35)

V liste zo 14. septembra 2012 Rakúsko uviedlo, že o marketingových opatreniach „informovala“ Komisiu organizácia Österreichische Weinmarketing. Informácie uvedené v tomto liste (11) sa však týkajú iba príslušných opatrení zavedených Komisiou podľa článku 93 ods. 1 Zmluvy o ES (teraz článok 108 ods. 1 ZFEÚ) pre sektor vinohradníctva a vinárstva. Tieto opatrenia nepatria do pôsobnosti tohto rozhodnutia.

11

| (36) | Komisia v súvislosti s monitorovacou správou OECD informovala Rakúsko listom zo 7. februára 1997, že propagačné opatrenia AMA by mohli predstavovať štátnu pomoc, a následne požiadala rakúske orgány, aby poskytli všetky potrebné informácie na posúdenie týchto opatrení podľa platných pravidiel štátnej pomoci a aby vyplnili príslušné notifikačné formuláre. Rakúske orgány listom z 23. júna 1997 poskytli požadované informácie a vyplnený notifikačný formulár (12). |
| --- | --- |

(36)

Komisia v súvislosti s monitorovacou správou OECD informovala Rakúsko listom zo 7. februára 1997, že propagačné opatrenia AMA by mohli predstavovať štátnu pomoc, a následne požiadala rakúske orgány, aby poskytli všetky potrebné informácie na posúdenie týchto opatrení podľa platných pravidiel štátnej pomoci a aby vyplnili príslušné notifikačné formuláre. Rakúske orgány listom z 23. júna 1997 poskytli požadované informácie a vyplnený notifikačný formulár (12).

12

| (37) | Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 trvali na tom, že list z 23. júna 1997 predstavoval platné oznámenie a že po uplynutí dvojmesačnej lehoty bol členský štát oprávnený domnievať sa, že pre tieto opatrenia existuje platné povolenie štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(37)

Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 trvali na tom, že list z 23. júna 1997 predstavoval platné oznámenie a že po uplynutí dvojmesačnej lehoty bol členský štát oprávnený domnievať sa, že pre tieto opatrenia existuje platné povolenie štátnej pomoci.

| (38) | Pokiaľ ide o koncový dátum vykonávania, je potrebné rozlišovať rôzne marketingové činnosti spoločnosti AMA. |
| --- | --- |

(38)

Pokiaľ ide o koncový dátum vykonávania, je potrebné rozlišovať rôzne marketingové činnosti spoločnosti AMA.

| (39) | Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že rozhodnutím z 20. októbra 2004 schválila pod číslom štátnej pomoci N 239/2004 nasledujúce marketingové opatrenia AMA: generické marketingové opatrenia (reklama a PR aktivity), marketingové opatrenia za hranicami Rakúska a prieskum trhu. |
| --- | --- |

(39)

Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že rozhodnutím z 20. októbra 2004 schválila pod číslom štátnej pomoci N 239/2004 nasledujúce marketingové opatrenia AMA: generické marketingové opatrenia (reklama a PR aktivity), marketingové opatrenia za hranicami Rakúska a prieskum trhu.

| (40) | Stručne povedané, koncový dátum pre opatrenia týkajúce sa bioznačky AMA a značky kvality AMA bol 31. decembra 2008 s výnimkou reklamných opatrení týkajúcich sa bioznačky, ktorých platnosť uplynula 31. decembra 2006 (pozri odôvodnenia 15 a 19). Ostatné marketingové opatrenia AMA sa uplatňovali do 20. októbra 2004, teda dňa, v ktorom bolo schválené oznámené opatrenie N 239/2004 (pozri kapitolu 1.4 a odôvodnenie 39). |
| --- | --- |

(40)

Stručne povedané, koncový dátum pre opatrenia týkajúce sa bioznačky AMA a značky kvality AMA bol 31. decembra 2008 s výnimkou reklamných opatrení týkajúcich sa bioznačky, ktorých platnosť uplynula 31. decembra 2006 (pozri odôvodnenia 15 a 19). Ostatné marketingové opatrenia AMA sa uplatňovali do 20. októbra 2004, teda dňa, v ktorom bolo schválené oznámené opatrenie N 239/2004 (pozri kapitolu 1.4 a odôvodnenie 39).

| (41) | Komisia ďalej poznamenáva, že opatrenie AMA týkajúce sa kampane na propagáciu hovädzieho mäsa bolo listom z 15. decembra 1998 oznámené a schválené pod číslom štátnej pomoci N 570/1998. Trvanie pomoci bolo obmedzené na dva roky. |
| --- | --- |

(41)

Komisia ďalej poznamenáva, že opatrenie AMA týkajúce sa kampane na propagáciu hovädzieho mäsa bolo listom z 15. decembra 1998 oznámené a schválené pod číslom štátnej pomoci N 570/1998. Trvanie pomoci bolo obmedzené na dva roky.

| (42) | Okrem opatrení, na ktoré sa vzťahujú rozhodnutia Komisie vo veciach N 570/1998, NN 34A/2000 a N 239/2004, Komisia nemá informácie o žiadnych ďalších schválených opatreniach pomoci týkajúcich sa marketingových činností AMA v danom období. |
| --- | --- |

(42)

Okrem opatrení, na ktoré sa vzťahujú rozhodnutia Komisie vo veciach N 570/1998, NN 34A/2000 a N 239/2004, Komisia nemá informácie o žiadnych ďalších schválených opatreniach pomoci týkajúcich sa marketingových činností AMA v danom období.

3.3.   VÝŠKA POMOCI

VÝŠKA POMOCI

| (43) | Podľa informácií poskytnutých v podrobných správach o rozpočte za roky 1995 – 1999 (13) a 2000 – 2008 (14) boli na marketingové činnosti AMA vynaložené tieto sumy:







  1995 | : | 13 084 204,72 EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | : | 16 241 658,38 EUR |
| 1997 | : | 15 306 219,65 EUR |
| 1998 | : | 18 217 604,15 EUR |
| 1999 | : | 18 158 485,48 EUR |
| 2000 | : | 15 867 096,22 EUR |
| 2001 | : | 12 092 317,52 EUR |
| 2002 | : | 13 538 228,32 EUR |
| 2003 | : | 9 044 509,01 EUR |
| 2004 | : | 10 559 442,86 EUR |
| 2005 | : | 8 994 712,20 EUR |
| 2006 | : | 12 193 320,12 EUR |
| 2007 | : | 12 285 344,67 EUR |
| 2008 | : | 15 087 084,71 EUR |

(43)

Podľa informácií poskytnutých v podrobných správach o rozpočte za roky 1995 – 1999 (13) a 2000 – 2008 (14) boli na marketingové činnosti AMA vynaložené tieto sumy:

13

14

1995

:

13 084 204,72 EUR

1996

:

16 241 658,38 EUR

1997

:

15 306 219,65 EUR

1998

:

18 217 604,15 EUR

1999

:

18 158 485,48 EUR

2000

:

15 867 096,22 EUR

2001

:

12 092 317,52 EUR

2002

:

13 538 228,32 EUR

2003

:

9 044 509,01 EUR

2004

:

10 559 442,86 EUR

2005

:

8 994 712,20 EUR

2006

:

12 193 320,12 EUR

2007

:

12 285 344,67 EUR

2008

:

15 087 084,71 EUR

| (44) | Listom z 12. júna 2012 boli rakúske orgány vyzvané, aby potvrdili uvedené údaje a aby predložili rozdelenie ročného rozpočtu podľa jednotlivých kategórií pomoci (reklama značiek kvality, reklama bioznačiek, generická reklama, reklama za hranicami Rakúska, opatrenia kvality, ako aj technická podpora týkajúca sa oboch značiek a generických výrobkov). List zo 14. septembra 2012 obsahoval tieto údaje.












  (EUR) |
| --- | --- |
| | Werbemaßnahmen für Gütesiegel und Biozeichen | generische Werbung | Werbung außerhalb Österreichs | Qualitätsmaßnahmen | technische Hilfe für beide Siegel und generische Erzeugnisse | Sonstiges nicht zuordenbar | Summe |
| 1995 | 1 299 346,00 | 6 362 489,86 | 3 571 312,11 | 371 139,09 | 582 771,80 | 897 145,82 | 13 084 204,68 |
| 1996 | 2 233 341,97 | 8 643 529,94 | 2 888 555,25 | 394 070,06 | 779 226,09 | 1 302 935,06 | 16 241 658,37 |
| 1997 | 1 711 790,25 | 8 550 846,55 | 2 679 179,98 | 362 098,72 | 752 833,66 | 1 249 471,22 | 15 306 220,38 |
| 1998 | 1 347 618,61 | 9 607 372,32 | 3 555 154,59 | 689 570,37 | 1 078 268,11 | 1 939 620,16 | 18 217 604,16 |
| 1999 | 1 950 511,57 | 9 740 191,85 | 3 444 902,31 | 802 776,30 | 874 229,94 | 1 345 873,52 | 18 158 485,49 |
| 2000 | 1 616 472,22 | 8 148 390,41 | 2 387 445,85 | 1 327 850,90 | 993 697,77 | 1 393 239,07 | 15 867 096,22 |
| 2001 | 1 537 390,80 | 5 448 146,98 | 2 234 769,81 | 728 167,14 | 899 896,37 | 1 243 946,42 | 12 092 317,52 |
| 2002 | 1 336 612,09 | 7 237 058,31 | 2 092 667,47 | 381 162,95 | 825 295,61 | 1 665 431,89 | 13 538 228,32 |
| 2003 | 1 628 162,19 | 3 561 930,45 | 1 487 154,69 | 74 665,78 | 491 988,97 | 1 800 606,93 | 9 044 509,01 |
| 2004 | 1 562 732,58 | 4 934 174,90 | 1 366 698,52 | 129 725,39 | 804 018,00 | 1 762 093,47 | 10 559 442,86 |

(44)

Listom z 12. júna 2012 boli rakúske orgány vyzvané, aby potvrdili uvedené údaje a aby predložili rozdelenie ročného rozpočtu podľa jednotlivých kategórií pomoci (reklama značiek kvality, reklama bioznačiek, generická reklama, reklama za hranicami Rakúska, opatrenia kvality, ako aj technická podpora týkajúca sa oboch značiek a generických výrobkov). List zo 14. septembra 2012 obsahoval tieto údaje.

(EUR)

Werbemaßnahmen für Gütesiegel und Biozeichen

generische Werbung

Werbung außerhalb Österreichs

Qualitätsmaßnahmen

technische Hilfe für beide Siegel und generische Erzeugnisse

Sonstiges nicht zuordenbar

Summe

1995

1 299 346,00

6 362 489,86

3 571 312,11

371 139,09

582 771,80

897 145,82

13 084 204,68

1996

2 233 341,97

8 643 529,94

2 888 555,25

394 070,06

779 226,09

1 302 935,06

16 241 658,37

1997

1 711 790,25

8 550 846,55

2 679 179,98

362 098,72

752 833,66

1 249 471,22

15 306 220,38

1998

1 347 618,61

9 607 372,32

3 555 154,59

689 570,37

1 078 268,11

1 939 620,16

18 217 604,16

1999

1 950 511,57

9 740 191,85

3 444 902,31

802 776,30

874 229,94

1 345 873,52

18 158 485,49

2000

1 616 472,22

8 148 390,41

2 387 445,85

1 327 850,90

993 697,77

1 393 239,07

15 867 096,22

2001

1 537 390,80

5 448 146,98

2 234 769,81

728 167,14

899 896,37

1 243 946,42

12 092 317,52

2002

1 336 612,09

7 237 058,31

2 092 667,47

381 162,95

825 295,61

1 665 431,89

13 538 228,32

2003

1 628 162,19

3 561 930,45

1 487 154,69

74 665,78

491 988,97

1 800 606,93

9 044 509,01

2004

1 562 732,58

4 934 174,90

1 366 698,52

129 725,39

804 018,00

1 762 093,47

10 559 442,86

| (45) | V prípade opatrení týkajúcich sa bioznačiek a značiek kvality v období 2002 – 2008 poskytli rakúske orgány tieto údaje.










  Jahr | Gesamtkosten It. Jahresbericht | davon AMA-Gütesiegel | in % von Gesamt | davon AMA-Bio-Zeichen | in % von Gesamt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 13 538 228,32 | 1 356 909,27 | 10,02 | 320 695,40 | 2,37 |
| 2003 | 9 044 509,01 | 2 139 261,31 | 23,65 | 829 573,19 | 9,17 |
| 2004 | 10 559 442,86 | 1 187 575,61 | 11,25 | 994 446,40 | 9,42 |
| 2005 | 8 994 712,20 | 1 709 859,07 | 19,01 | 714 448,63 | 7,94 |
| 2006 | 12 193 320,12 | 2 834 299,23 | 23,24 | 327 752,62 | 2,69 |
| 2007 | 12 285 344,67 | 3 466 665,92 | 28,22 | 641 760,86 | 5,22 |
| 2008 | 15 087 995,71 | 3 410 221,60 | 22,60 | 1 273 517,59 | 8,44 |
| Summe | 81 703 552,89 | 16 104 792,01 | | 5 102 194,69 | |

(45)

V prípade opatrení týkajúcich sa bioznačiek a značiek kvality v období 2002 – 2008 poskytli rakúske orgány tieto údaje.

Jahr

Gesamtkosten It. Jahresbericht

davon AMA-Gütesiegel

in % von Gesamt

davon AMA-Bio-Zeichen

in % von Gesamt

2002

13 538 228,32

1 356 909,27

10,02

320 695,40

2,37

2003

9 044 509,01

2 139 261,31

23,65

829 573,19

9,17

2004

10 559 442,86

1 187 575,61

11,25

994 446,40

9,42

2005

8 994 712,20

1 709 859,07

19,01

714 448,63

7,94

2006

12 193 320,12

2 834 299,23

23,24

327 752,62

2,69

2007

12 285 344,67

3 466 665,92

28,22

641 760,86

5,22

2008

15 087 995,71

3 410 221,60

22,60

1 273 517,59

8,44

Summe

Summe

81 703 552,89

81 703 552,89

16 104 792,01

16 104 792,01

5 102 194,69

5 102 194,69

3.4.   PRÍJEMCOVIA POMOCI

PRÍJEMCOVIA POMOCI

| (46) | Z dostupných informácií sa zdá, že príjemcami pomoci z marketingových opatrení sú poľnohospodárski výrobcovia, ako aj podniky pôsobiace v oblasti spracovania a uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh vrátane potravinárskeho priemyslu. |
| --- | --- |

(46)

Z dostupných informácií sa zdá, že príjemcami pomoci z marketingových opatrení sú poľnohospodárski výrobcovia, ako aj podniky pôsobiace v oblasti spracovania a uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh vrátane potravinárskeho priemyslu.

3.5.   PRÁVNY ZÁKLAD

PRÁVNY ZÁKLAD

| (47) | Právnym základom pre všetky marketingové opatrenia AMA je zákon o AMA – Bundesgesetz über die Errichtung der Marktordnungsstelle Agrarmarkt Austria (spolkový zákon o zriadení agentúry pre reguláciu trhu „Agrarmarkt Austria“) (15). |
| --- | --- |

(47)

Právnym základom pre všetky marketingové opatrenia AMA je zákon o AMA – Bundesgesetz über die Errichtung der Marktordnungsstelle Agrarmarkt Austria (spolkový zákon o zriadení agentúry pre reguláciu trhu „Agrarmarkt Austria“) (15).

15

| (48) | Po žiadosti o informácie z 30. apríla 2014 rakúske orgány predložili všetky vykonávacie právne akty (Richtlinien, Verordnungen atď. vrátane interných smerníc AMA a ostatných interných pravidiel), ktorými sa riadi značka kvality a bioznačka, ako aj príslušné marketingové opatrenia. |
| --- | --- |

(48)

Po žiadosti o informácie z 30. apríla 2014 rakúske orgány predložili všetky vykonávacie právne akty (Richtlinien, Verordnungen atď. vrátane interných smerníc AMA a ostatných interných pravidiel), ktorými sa riadi značka kvality a bioznačka, ako aj príslušné marketingové opatrenia.

3.6.   AMA MARKETING A PARAFIŠKÁLNE FINANCOVANIE OPATRENIA

AMA MARKETING A PARAFIŠKÁLNE FINANCOVANIE OPATRENIA

| (49) | Spoločnosť AMA je verejnoprávny subjekt zriadený v roku 1992 zákonom o AMA a riadený štátom. Schému spravuje AMA Marketing, stopercentná dcérska spoločnosť AMA. |
| --- | --- |

(49)

Spoločnosť AMA je verejnoprávny subjekt zriadený v roku 1992 zákonom o AMA a riadený štátom. Schému spravuje AMA Marketing, stopercentná dcérska spoločnosť AMA.

| (50) | Vo veci NN 34A/2000 poskytli rakúske orgány tieto informácie o postavení a činnostiach spoločnosti AMA: |
| --- | --- |

(50)

Vo veci NN 34A/2000 poskytli rakúske orgány tieto informácie o postavení a činnostiach spoločnosti AMA:

| (51) | Podľa rakúskych orgánov spoločnosti AMA a AMA Marketing neuvádzajú na trh tovar alebo služby. Spoločnosť AMA Marketing dozerá na používanie značky kvality a bioznačky, plánuje a koordinuje propagačné opatrenia (reklama, veľtrhy, výstavy, PR podujatia a pod.), vyrába informačné materiály o programoch a značkách kvality a zadáva výskumné projekty na rôzne témy súvisiace s kvalitou v poľnohospodárskej výrobe. |
| --- | --- |

(51)

Podľa rakúskych orgánov spoločnosti AMA a AMA Marketing neuvádzajú na trh tovar alebo služby. Spoločnosť AMA Marketing dozerá na používanie značky kvality a bioznačky, plánuje a koordinuje propagačné opatrenia (reklama, veľtrhy, výstavy, PR podujatia a pod.), vyrába informačné materiály o programoch a značkách kvality a zadáva výskumné projekty na rôzne témy súvisiace s kvalitou v poľnohospodárskej výrobe.

| (52) | Spoločnosť AMA Marketing nevedie reklamné kampane ani kontroly výrobkov. Namiesto toho vyberá na vedenie týchto kampaní alebo kontrol súkromné firmy v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorými sa transponuje smernica Rady 92/50/EHS (16) a následne smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES (17). |
| --- | --- |

(52)

Spoločnosť AMA Marketing nevedie reklamné kampane ani kontroly výrobkov. Namiesto toho vyberá na vedenie týchto kampaní alebo kontrol súkromné firmy v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorými sa transponuje smernica Rady 92/50/EHS (16) a následne smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES (17).

16

17

| (53) | Rakúske podniky pôsobiace v sektoroch poľnohospodárstva a potravinárskeho priemyslu platia povinné odvody stanovené zákonom o AMA, ktoré slúžia na 100 % financovanie týchto opatrení. Samotné spoločnosti AMA a AMA Marketing sú tiež financované z týchto odvodov. |
| --- | --- |

(53)

Rakúske podniky pôsobiace v sektoroch poľnohospodárstva a potravinárskeho priemyslu platia povinné odvody stanovené zákonom o AMA, ktoré slúžia na 100 % financovanie týchto opatrení. Samotné spoločnosti AMA a AMA Marketing sú tiež financované z týchto odvodov.

| (54) | V zákone o AMA (§ 21c ods. 1) sa stanovuje, že odvody sa musia platiť za tieto prevádzkové činnosti alebo výrobky:






  — | mlieko dodávané na spracovanie, |
| --- | --- | --- |

(54)

V zákone o AMA (§ 21c ods. 1) sa stanovuje, že odvody sa musia platiť za tieto prevádzkové činnosti alebo výrobky:

—

mlieko dodávané na spracovanie,

| — | obilniny v prípade ich mletia, |
| --- | --- |

—

obilniny v prípade ich mletia,

| — | dospelý hovädzí dobytok, teľatá, ošípané, jahňatá a hydina v prípade ich porážky, |
| --- | --- |

—

dospelý hovädzí dobytok, teľatá, ošípané, jahňatá a hydina v prípade ich porážky,

| — | chov hydiny na produkciu vajec, |
| --- | --- |

—

chov hydiny na produkciu vajec,

| — | produkcia zeleniny a ovocia, |
| --- | --- |

—

produkcia zeleniny a ovocia,

| — | produkcia zemiakov (okrem škrobovitých zemiakov a zemiakov používaných na výrobu alkoholu), |
| --- | --- |

—

produkcia zemiakov (okrem škrobovitých zemiakov a zemiakov používaných na výrobu alkoholu),

| — | produkcia a pestovanie záhradných produktov, |
| --- | --- |

—

produkcia a pestovanie záhradných produktov,

| — | pestovanie viniča, |
| --- | --- |

—

pestovanie viniča,

| — | prvé uvádzanie vína na trh. |
| --- | --- |

—

prvé uvádzanie vína na trh.

| (55) | Zákonom o AMA sa stanovuje aj maximálna výška príspevkov (§ 21d). Konkrétna úroveň príspevkov sa stanovuje nariadením správnej rady AMA (Verordnung des Verwaltungsrates). |
| --- | --- |

(55)

Zákonom o AMA sa stanovuje aj maximálna výška príspevkov (§ 21d). Konkrétna úroveň príspevkov sa stanovuje nariadením správnej rady AMA (Verordnung des Verwaltungsrates).

| (56) | Rakúske orgány listom zo 14. septembra 2012 oznámili, že v období 1995 – 2008 (18) sa na odvodoch vybrali tieto sumy:







  1995 | – | 13 833 026,19 EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | – | 15 260 738,33 EUR |
| 1997 | – | 14 340 815,84 EUR |
| 1998 | – | 15 473 675,13 EUR |
| 1999 | – | 15 260 405,37 EUR |
| 2000 | – | 15 419 046,38 EUR |
| 2001 | – | 15 228 252,40 EUR |
| 2002 | – | 15 461 156,95 EUR |
| 2003 | – | 13 529 199,62 EUR |
| 2004 | – | 17 320 613,38 EUR |
| 2005 | – | 16 003 552,29 EUR |
| 2006 | – | 16 030 054,67 EUR |
| 2007 | – | 15 909 792,32 EUR |
| 2008 | – | 15 880 813,22 EUR |

(56)

Rakúske orgány listom zo 14. septembra 2012 oznámili, že v období 1995 – 2008 (18) sa na odvodoch vybrali tieto sumy:

18

1995

–

13 833 026,19 EUR

1996

–

15 260 738,33 EUR

1997

–

14 340 815,84 EUR

1998

–

15 473 675,13 EUR

1999

–

15 260 405,37 EUR

2000

–

15 419 046,38 EUR

2001

–

15 228 252,40 EUR

2002

–

15 461 156,95 EUR

2003

–

13 529 199,62 EUR

2004

–

17 320 613,38 EUR

2005

–

16 003 552,29 EUR

2006

–

16 030 054,67 EUR

2007

–

15 909 792,32 EUR

2008

–

15 880 813,22 EUR

| (57) | Napríklad v roku 2003 bolo na odvodoch vyzbieraných 13 529 199,62 EUR, a to takto:






  Mlieko | 7 754 833,88 |
| --- | --- | --- |
| Dospelý hovädzí dobytok | 1 141 663,81 |
| Ošípané | 1 976 514,84 |
| Teľatá | 31 926,33 |
| Ovce a jahňatá | 34 046,38 |
| Hydina na porážku | 405 925,74 |
| Nosnice | 427 690,62 |
| Ovocie | 769 823,87 |
| Zelenina | 408 448,99 |
| Zemiaky | 243 896,60 |
| Záhradné produkty | 334 428,56 |

(57)

Napríklad v roku 2003 bolo na odvodoch vyzbieraných 13 529 199,62 EUR, a to takto:

Mlieko

7 754 833,88

Dospelý hovädzí dobytok

1 141 663,81

Ošípané

1 976 514,84

Teľatá

31 926,33

Ovce a jahňatá

34 046,38

Hydina na porážku

405 925,74

Nosnice

427 690,62

Ovocie

769 823,87

Zelenina

408 448,99

Zemiaky

243 896,60

Záhradné produkty

334 428,56

| (58) | Podľa § 21c ods. 2 zákona o AMA majú tovary s pôvodom mimo Rakúska z týchto poplatkov výnimku. |
| --- | --- |

(58)

Podľa § 21c ods. 2 zákona o AMA majú tovary s pôvodom mimo Rakúska z týchto poplatkov výnimku.

4.   MARKETINGOVÉ OPATRENIA AMA

MARKETINGOVÉ OPATRENIA AMA

| (59) | Listom zo 16. októbra 2000 poskytli rakúske orgány v súvislosti s konaním NN 34/2000 výročné správy za roky 1995, 1996, 1997, 1998 a 1999, v ktorých sú uvedené všetky marketingové opatrenia AMA. |
| --- | --- |

(59)

Listom zo 16. októbra 2000 poskytli rakúske orgány v súvislosti s konaním NN 34/2000 výročné správy za roky 1995, 1996, 1997, 1998 a 1999, v ktorých sú uvedené všetky marketingové opatrenia AMA.

| (60) | V súvislosti so značkou kvality a bioznačkou poskytli rakúske orgány podrobný opis v rámci posúdenia schémy pomoci NN 34A/2000. |
| --- | --- |

(60)

V súvislosti so značkou kvality a bioznačkou poskytli rakúske orgány podrobný opis v rámci posúdenia schémy pomoci NN 34A/2000.

| (61) | Na základe týchto informácií sa ukázalo, že marketingové činnosti je možné zoskupiť do týchto kategórií pomoci:






  — | reklama vrátane reklamy týkajúcej sa značky kvality a bioznačky, generické marketingové opatrenia a reklamné opatrenia za hranicami Rakúska (oddiel 4.1 ďalej); |
| --- | --- | --- |

(61)

Na základe týchto informácií sa ukázalo, že marketingové činnosti je možné zoskupiť do týchto kategórií pomoci:

—

reklama vrátane reklamy týkajúcej sa značky kvality a bioznačky, generické marketingové opatrenia a reklamné opatrenia za hranicami Rakúska (oddiel 4.1 ďalej);

| — | pomoc na systémy zabezpečenia kvality, kontroly kvality a kontroly ekologických výrobkov pre výrobky so značkou kvality a bioznačkou (oddiel 4.2 ďalej) a |
| --- | --- |

—

pomoc na systémy zabezpečenia kvality, kontroly kvality a kontroly ekologických výrobkov pre výrobky so značkou kvality a bioznačkou (oddiel 4.2 ďalej) a

| — | opatrenia technickej podpory (oddiel 4.3 ďalej). |
| --- | --- |

—

opatrenia technickej podpory (oddiel 4.3 ďalej).

| (62) | Podrobný opis opatrení podľa kategórie pomoci nasleduje v príslušnom poradí v kapitolách 4.1 až 4.3. |
| --- | --- |

(62)

Podrobný opis opatrení podľa kategórie pomoci nasleduje v príslušnom poradí v kapitolách 4.1 až 4.3.

4.1.   REKLAMNÉ OPATRENIA

REKLAMNÉ OPATRENIA

4.1.1.   REKLAMNÉ OPATRENIA TÝKAJÚCE SA ZNAČKY KVALITY A BIOZNAČKY

| (63) | Podľa informácií, ktoré poskytli rakúske orgány v súvislosti so schémou pomoci NN 34A/2000, bioznačka mohla, ale nemusela obsahovať označenie pôvodu. Značka kvality vždy obsahovala konkrétne označenie pôvodu a druhé pole s farbami a/alebo symbolmi (graficky) označujúcimi pôvod, v závislosti od členského štátu alebo oblasti výroby. |
| --- | --- |

(63)

Podľa informácií, ktoré poskytli rakúske orgány v súvislosti so schémou pomoci NN 34A/2000, bioznačka mohla, ale nemusela obsahovať označenie pôvodu. Značka kvality vždy obsahovala konkrétne označenie pôvodu a druhé pole s farbami a/alebo symbolmi (graficky) označujúcimi pôvod, v závislosti od členského štátu alebo oblasti výroby.

Použité logá a oprávnenosť podľa schémy

Použité logá a oprávnenosť podľa schémy

| (64) | Podľa informácií, ktoré poskytli rakúske orgány v súvislosti so schémou pomoci NN 34A/2000, mali značky po roku 2002 nasledujúci vzhľad:

  Vzhľad značiek od roku 2002
   (19)










  Značka kvality
   (20)

  (Rakúsko) | Značka kvality

  (Bavorsko) | Bioznačka

  (označenie pôvodu) | Bioznačka

  (bez označenia pôvodu) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |

(64)

Podľa informácií, ktoré poskytli rakúske orgány v súvislosti so schémou pomoci NN 34A/2000, mali značky po roku 2002 nasledujúci vzhľad:

Vzhľad značiek od roku 2002
   (19)

Vzhľad značiek od roku 2002

19

Značka kvality
   (20)

Značka kvality

20

(Rakúsko)

Značka kvality

Značka kvality

(Bavorsko)

Bioznačka

Bioznačka

(označenie pôvodu)

Bioznačka

Bioznačka

(bez označenia pôvodu)

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

| (65) | Z vzorov predložených Komisii za obdobie 1995 – 2002 je zrejmé, že bioznačka mala rovnaký vzhľad ako v období po roku 2002, zatiaľ čo značka kvality mala do 31. decembra 1999 odlišný dizajn (ako je znázornené ďalej): v strednom poli, t. j. vizuálne dominantnej časti značky, bolo namiesto odkazu „AMA Gütesiegel“ umiestnené slovo „Austria“ (v rovnakej veľkosti).

  Vzhľad značky kvality v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 1999 (Rakúsko) |
| --- | --- |

(65)

Z vzorov predložených Komisii za obdobie 1995 – 2002 je zrejmé, že bioznačka mala rovnaký vzhľad ako v období po roku 2002, zatiaľ čo značka kvality mala do 31. decembra 1999 odlišný dizajn (ako je znázornené ďalej): v strednom poli, t. j. vizuálne dominantnej časti značky, bolo namiesto odkazu „AMA Gütesiegel“ umiestnené slovo „Austria“ (v rovnakej veľkosti).

Vzhľad značky kvality v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 1999 (Rakúsko)

Vzhľad značky kvality v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 1999 (Rakúsko)

| (66) | Od januára 2000 bola pôvodná značka kvality nahradená značkou zobrazenou v odôvodnení 65 (21). Táto skutočnosť je uvedená vo výročných správach od daného obdobia po súčasnosť. |
| --- | --- |

(66)

Od januára 2000 bola pôvodná značka kvality nahradená značkou zobrazenou v odôvodnení 65 (21). Táto skutočnosť je uvedená vo výročných správach od daného obdobia po súčasnosť.

21

| (67) | Podľa poskytnutých informácií týkajúcich sa schémy pomoci NN 34A/2000 bola bioznačka a značka kvality udeľovaná iba výrobkom spĺňajúcim určité kritériá kvality týkajúce sa výrobných metód, vlastností výrobku a v určitých prípadoch požiadavky týkajúce sa geografického pôvodu výrobku. |
| --- | --- |

(67)

Podľa poskytnutých informácií týkajúcich sa schémy pomoci NN 34A/2000 bola bioznačka a značka kvality udeľovaná iba výrobkom spĺňajúcim určité kritériá kvality týkajúce sa výrobných metód, vlastností výrobku a v určitých prípadoch požiadavky týkajúce sa geografického pôvodu výrobku.

| (68) | Rakúske orgány poskytli ubezpečenie, že subvencovaná reklama spĺňala ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES (22). |
| --- | --- |

(68)

Rakúske orgány poskytli ubezpečenie, že subvencovaná reklama spĺňala ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES (22).

22

| (69) | Bioznačka sa poskytovala len v súvislosti s ekologickými výrobkami spĺňajúcimi kritériá stanovené v nariadení Rady (EHS) č. 2092/91 (23). |
| --- | --- |

(69)

Bioznačka sa poskytovala len v súvislosti s ekologickými výrobkami spĺňajúcimi kritériá stanovené v nariadení Rady (EHS) č. 2092/91 (23).

23

| (70) | Značka kvality sa udeľovala iba výrobkom, ktoré spĺňali požiadavky kvality podľa článku 24a písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999 (24). Výrobky spĺňajúce kritériá kvality na používanie značky kvality splnili nasledujúce vyššie normy v zmysle bodu 47 usmernení na roky 2000 – 2006 (25).






  Výrobok | Kritérium |
| --- | --- | --- |
| Hovädzie a teľacie mäso | Hodnota pH 36 < 5,8 najmenej počas 36 hodín |
| Bravčové mäso | Bravčové mäso PSE: hodnota pH 1 najmenej 30 min. po porážke: 6,0 alebo vyššia. |
| | Povolené je iba mäso triedy S a E. |
| | Bravčové mäso kategórie DFE: hodnota pH 12 najmenej 12 hod. po porážke: max. 5,8. |
| Morčacie mäso | Bakteriologické požiadavky: maximálne celkové množstvo baktérií L 50 000  KbE/cm2 a maximálne množstvo enterobacteriaceae L 500 KbE/cm2 pred porciovaním, zodpovedajúce hodnoty L 100 000  KbE/cm2 a L 1 000 KbE/cm2 po porciovaní. |
| Vajcia | Iba podstielkový chov a chov vo voľnom výbehu. |
| | Účasť na programe prevencie a kontroly salmonelózy. |
| Mlieko a mliečne výrobky | Obsah liposacharidov ≤ 400 EU/ml |
| | Iba 1 kvalitatívna trieda zo 4 existujúcich tried. |
| | V rozpätí mikrobiologickej tolerancie dolné limity podľa rakúskeho zákona Milchhygieneverordnung predstavujú horné limity prijateľné pre výrobky so značkou kvality. Ak je rozpätie tolerancie podľa zákona napr. 1 – 3, značka kvality povoľuje iba hodnoty do 1. |
| | Obsah kvasníc a plesní vo fermentovaných mliečnych výrobkoch ≤ 10/ml, v masle ≤ 100/g, v syre typu „cottage cheese“ ≤ 1 000 /g. |
| Med | Obsah vody max. 19 %, obsah HMF ≤ 20 ppm. |
| Obilniny, produkty z obilnín | Pšenica: hektolitrová hmotnosť 80 kg, obsah gluténu 30 %, obsah bielkovín 14 %, hodnota sedimentácie 50 Eh, rýchlosť padania 250 sek.; raž hektolitrová hmotnosť 72 kg, amylogramy 500AE; raž na výrobu piva: obsah bielkovín max. 12 %, podiel plných zŕn 90 %. |
| Olejnaté rastliny a kuchynské oleje | číslo kyslosti (SZ) 0,2 mg/kg. |
| | Peroxidové číslo (POZ) (čerstvé vzorky) 1,5. |
| Zmrzlina | Iba surové mlieko najvyššej kvalitatívnej triedy (S) z troch tried. |
| | Počet baktérií ≤ 50 000 (tolerančné rozpätie + 30 000 ). |
| | Všetky najvyššie povolené mikrobiologické hodnoty nižšie ako hodnoty uvedené v rakúskom zákone Speiseeisverordnung. |
| Ovocie, zelenina, konzumné zemiaky | Použitie pesticídov a herbicídov iba podľa zoznamu povolených látok v integrovanej výrobe, napr. v prípade výrobkov so značkou kvality je povolených iba cca 160 z cca 300 chemických látok na ochranu rastlín uvedených v rakúskom zákone Pflanzenschutzmittelgesetz. |
| | Pri dusíkovom hnojení zemiakov je povolených iba 100 kg čistého dusíka na hektár (osvedčená poľnohospodárska prax v Rakúsku: 175 kg) |
| | Nie je povolené pridávanie maštaľného hnoja. |
| | Nie je povolené hnojenie bez analýzy pôdy ani nad úrovňou živín C (optimálne zásobovanie živinami). |

(70)

Značka kvality sa udeľovala iba výrobkom, ktoré spĺňali požiadavky kvality podľa článku 24a písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999 (24). Výrobky spĺňajúce kritériá kvality na používanie značky kvality splnili nasledujúce vyššie normy v zmysle bodu 47 usmernení na roky 2000 – 2006 (25).

24

25

Výrobok

Kritérium

Hovädzie a teľacie mäso

Hodnota pH 36 < 5,8 najmenej počas 36 hodín

Bravčové mäso

Bravčové mäso PSE: hodnota pH 1 najmenej 30 min. po porážke: 6,0 alebo vyššia.

Povolené je iba mäso triedy S a E.

Bravčové mäso kategórie DFE: hodnota pH 12 najmenej 12 hod. po porážke: max. 5,8.

Morčacie mäso

Bakteriologické požiadavky: maximálne celkové množstvo baktérií L 50 000  KbE/cm2 a maximálne množstvo enterobacteriaceae L 500 KbE/cm2 pred porciovaním, zodpovedajúce hodnoty L 100 000  KbE/cm2 a L 1 000 KbE/cm2 po porciovaní.

2

2

2

2

Vajcia

Iba podstielkový chov a chov vo voľnom výbehu.

Účasť na programe prevencie a kontroly salmonelózy.

Mlieko a mliečne výrobky

Obsah liposacharidov ≤ 400 EU/ml

Iba 1 kvalitatívna trieda zo 4 existujúcich tried.

V rozpätí mikrobiologickej tolerancie dolné limity podľa rakúskeho zákona Milchhygieneverordnung predstavujú horné limity prijateľné pre výrobky so značkou kvality. Ak je rozpätie tolerancie podľa zákona napr. 1 – 3, značka kvality povoľuje iba hodnoty do 1.

Milchhygieneverordnung

Obsah kvasníc a plesní vo fermentovaných mliečnych výrobkoch ≤ 10/ml, v masle ≤ 100/g, v syre typu „cottage cheese“ ≤ 1 000 /g.

Med

Obsah vody max. 19 %, obsah HMF ≤ 20 ppm.

Obilniny, produkty z obilnín

Pšenica: hektolitrová hmotnosť 80 kg, obsah gluténu 30 %, obsah bielkovín 14 %, hodnota sedimentácie 50 Eh, rýchlosť padania 250 sek.; raž hektolitrová hmotnosť 72 kg, amylogramy 500AE; raž na výrobu piva: obsah bielkovín max. 12 %, podiel plných zŕn 90 %.

Olejnaté rastliny a kuchynské oleje

číslo kyslosti (SZ) 0,2 mg/kg.

Peroxidové číslo (POZ) (čerstvé vzorky) 1,5.

Zmrzlina

Iba surové mlieko najvyššej kvalitatívnej triedy (S) z troch tried.

Počet baktérií ≤ 50 000 (tolerančné rozpätie + 30 000 ).

Všetky najvyššie povolené mikrobiologické hodnoty nižšie ako hodnoty uvedené v rakúskom zákone Speiseeisverordnung.

Speiseeisverordnung

Ovocie, zelenina, konzumné zemiaky

Použitie pesticídov a herbicídov iba podľa zoznamu povolených látok v integrovanej výrobe, napr. v prípade výrobkov so značkou kvality je povolených iba cca 160 z cca 300 chemických látok na ochranu rastlín uvedených v rakúskom zákone Pflanzenschutzmittelgesetz.

Pflanzenschutzmittelgesetz.

Pri dusíkovom hnojení zemiakov je povolených iba 100 kg čistého dusíka na hektár (osvedčená poľnohospodárska prax v Rakúsku: 175 kg)

Nie je povolené pridávanie maštaľného hnoja.

Nie je povolené hnojenie bez analýzy pôdy ani nad úrovňou živín C (optimálne zásobovanie živinami).

| (71) | Za región pôvodu uvedený na značkách sa považuje región, v ktorom sa uskutočnilo spracovanie výrobku a z ktorého pochádzajú hlavné suroviny (wertbestimmende Rohstoffe). Jedna tretina týchto surovín môže pochádzať z iných regiónov, ak nie je možné ich vypestovať alebo získať v regióne pôvodu. |
| --- | --- |

(71)

Za región pôvodu uvedený na značkách sa považuje región, v ktorom sa uskutočnilo spracovanie výrobku a z ktorého pochádzajú hlavné suroviny (wertbestimmende Rohstoffe). Jedna tretina týchto surovín môže pochádzať z iných regiónov, ak nie je možné ich vypestovať alebo získať v regióne pôvodu.

| (72) | V prípade produkcie čerstvých vajec musia byť nosnice vyliahnuté a vykŕmené v príslušnom regióne. V prípade produkcie hovädzieho, teľacieho, morčacieho a jahňacieho mäsa musia byť zvieratá narodené v príslušnom regióne. |
| --- | --- |

(72)

V prípade produkcie čerstvých vajec musia byť nosnice vyliahnuté a vykŕmené v príslušnom regióne. V prípade produkcie hovädzieho, teľacieho, morčacieho a jahňacieho mäsa musia byť zvieratá narodené v príslušnom regióne.

| (73) | Pokiaľ ide o logo používané pre značku kvality, rakúske orgány pripojili k svojmu listu s informáciami zo 14. septembra 2012 uplatniteľné pravidlá pre obdobie do roku 1999. Tieto informácie dokazujú, že v regulačných právnych predpisoch (AMA-Gütesiegel Richtlinien (26), Regulativ für die Verleihung des Rechts zur Führung der Urspungs- und Gütezeichen für Lebensmittel (27)), ako aj vo formulároch žiadostí (Antrag auf Verleihung des Herkunfts- und Gütezeichens für Lebensmittel (28)) sa používalo logo zobrazené v odôvodnení 65. |
| --- | --- |

(73)

Pokiaľ ide o logo používané pre značku kvality, rakúske orgány pripojili k svojmu listu s informáciami zo 14. septembra 2012 uplatniteľné pravidlá pre obdobie do roku 1999. Tieto informácie dokazujú, že v regulačných právnych predpisoch (AMA-Gütesiegel Richtlinien (26), Regulativ für die Verleihung des Rechts zur Führung der Urspungs- und Gütezeichen für Lebensmittel (27)), ako aj vo formulároch žiadostí (Antrag auf Verleihung des Herkunfts- und Gütezeichens für Lebensmittel (28)) sa používalo logo zobrazené v odôvodnení 65.

26

27

28

| (74) | Po roku 1999 bolo logo používané pre značku kvality identické s logom zobrazeným v odôvodnení 64. |
| --- | --- |

(74)

Po roku 1999 bolo logo používané pre značku kvality identické s logom zobrazeným v odôvodnení 64.

Oprávnené náklady v rámci schémy

Oprávnené náklady v rámci schémy

| (75) | V prípade značky kvality možno na základe informácií poskytnutých vo výročných správach za roky 1995 až 1999 a informácií týkajúcich sa schémy pomoci NN 34A/2000 dospieť k záveru, že pomoc bola poskytovaná na úhradu nákladov reklamných kampaní na zvýšenie povedomia zákazníkov o kvalite a na propagáciu značky kvality. Cieľom bolo vytvoriť „imidž“ značky kvality ako orientačnej pomoci pri nákupoch (Orientierungshilfe beim Einkauf). |
| --- | --- |

(75)

V prípade značky kvality možno na základe informácií poskytnutých vo výročných správach za roky 1995 až 1999 a informácií týkajúcich sa schémy pomoci NN 34A/2000 dospieť k záveru, že pomoc bola poskytovaná na úhradu nákladov reklamných kampaní na zvýšenie povedomia zákazníkov o kvalite a na propagáciu značky kvality. Cieľom bolo vytvoriť „imidž“ značky kvality ako orientačnej pomoci pri nákupoch (Orientierungshilfe beim Einkauf).

| (76) | V prípade bioznačky bola pomoc poskytovaná na úhradu nákladov reklamných kampaní na informovanie spotrebiteľov o výrobkoch nesúcich bioznačku, ako aj o požiadavkách na používanie tejto značky a všeobecne o ekologickom poľnohospodárstve. |
| --- | --- |

(76)

V prípade bioznačky bola pomoc poskytovaná na úhradu nákladov reklamných kampaní na informovanie spotrebiteľov o výrobkoch nesúcich bioznačku, ako aj o požiadavkách na používanie tejto značky a všeobecne o ekologickom poľnohospodárstve.

| (77) | Kampane pozostávali z reklám v tlačených a elektronických médiách, na miestach predaja a verejných podujatiach, v informačných stánkoch s brožúrami o výrobkoch so značkou kvality alebo bioznačkou, v informačných letákoch, ako súčasť ochutnávky výrobkov na veľtrhoch a iných verejných príležitostiach, ako aj iných spôsobov na upútanie pozornosti spotrebiteľov, ako sú napríklad nálepky na podlahe (umiestnené v supermarketoch) so symbolmi a informáciami týkajúcimi sa značky kvality a bioznačky. Kampane sa sústredili naraz na rôzne skupiny výrobkov v závislosti od miestnych podmienok a situácie na trhu. |
| --- | --- |

(77)

Kampane pozostávali z reklám v tlačených a elektronických médiách, na miestach predaja a verejných podujatiach, v informačných stánkoch s brožúrami o výrobkoch so značkou kvality alebo bioznačkou, v informačných letákoch, ako súčasť ochutnávky výrobkov na veľtrhoch a iných verejných príležitostiach, ako aj iných spôsobov na upútanie pozornosti spotrebiteľov, ako sú napríklad nálepky na podlahe (umiestnené v supermarketoch) so symbolmi a informáciami týkajúcimi sa značky kvality a bioznačky. Kampane sa sústredili naraz na rôzne skupiny výrobkov v závislosti od miestnych podmienok a situácie na trhu.

| (78) | Podľa informácií, ktoré poskytli rakúske orgány v súvislosti s opatrením NN 34A/2000, reklamy alebo činnosti na miestach predaja a verejných podujatiach v období 2002 – 2008 neodkazovali na žiadnych konkrétnych výrobcov alebo značky. Obsahovali iba informácie o požiadavkách na kvalitu výrobkov a kontrolách kvality spojených so značkou kvality, aby mohli spotrebitelia rozlíšiť špeciálnu kvalitu výrobkov s touto značkou. Podpora aktivít na miestach predaja bola dostupná pre všetky podniky, ktoré mali záujem organizovať takéto kampane vo svojich priestoroch. Tieto podniky nezískali žiadnu priamu pomoc v rámci oznámenej schémy pomoci. |
| --- | --- |

(78)

Podľa informácií, ktoré poskytli rakúske orgány v súvislosti s opatrením NN 34A/2000, reklamy alebo činnosti na miestach predaja a verejných podujatiach v období 2002 – 2008 neodkazovali na žiadnych konkrétnych výrobcov alebo značky. Obsahovali iba informácie o požiadavkách na kvalitu výrobkov a kontrolách kvality spojených so značkou kvality, aby mohli spotrebitelia rozlíšiť špeciálnu kvalitu výrobkov s touto značkou. Podpora aktivít na miestach predaja bola dostupná pre všetky podniky, ktoré mali záujem organizovať takéto kampane vo svojich priestoroch. Tieto podniky nezískali žiadnu priamu pomoc v rámci oznámenej schémy pomoci.

| (79) | Navyše, podľa informácií rakúskych orgánov musel byť pôvod výrobku, ak bol uvedený, v reklame iba vedľajšou informáciou. Rakúske orgány predložili reprezentatívne vzorky tlačenej a audiovizuálnej reklamy s cieľom ukázať, že reklamy boli navrhnuté tak, aby sa zabezpečilo, že informácia o pôvode bude vždy vedľajšou informáciou. |
| --- | --- |

(79)

Navyše, podľa informácií rakúskych orgánov musel byť pôvod výrobku, ak bol uvedený, v reklame iba vedľajšou informáciou. Rakúske orgány predložili reprezentatívne vzorky tlačenej a audiovizuálnej reklamy s cieľom ukázať, že reklamy boli navrhnuté tak, aby sa zabezpečilo, že informácia o pôvode bude vždy vedľajšou informáciou.

| (80) | Z informácií týkajúcich sa opatrenia NN 34A/2000 sa zdá, že časť opatrení bioznačky sa týka propagačných činností spolufinancovaných EÚ. |
| --- | --- |

(80)

Z informácií týkajúcich sa opatrenia NN 34A/2000 sa zdá, že časť opatrení bioznačky sa týka propagačných činností spolufinancovaných EÚ.

4.1.2.   GENERICKÉ REKLAMNÉ OPATRENIA

| (81) | Z informácií poskytnutých vo výročných správach za roky 1995 – 1999 vyplýva, že reklamné kampane sa týkali mlieka a mliečnych výrobkov, mäsa a mäsových výrobkov, vajec, ovocia, zeleniny a zemiakov, ako aj spracovaných výrobkov z týchto surovín a kvetov. |
| --- | --- |

(81)

Z informácií poskytnutých vo výročných správach za roky 1995 – 1999 vyplýva, že reklamné kampane sa týkali mlieka a mliečnych výrobkov, mäsa a mäsových výrobkov, vajec, ovocia, zeleniny a zemiakov, ako aj spracovaných výrobkov z týchto surovín a kvetov.

| (82) | Reklamné kampane pozostávali z reklám v tlačených a elektronických médiách a propagácie predaja na miestach predaja, veľtrhoch a verejných podujatiach. Podpora predaja využívala informačné stánky so vzorkami výrobkov a brožúrami týkajúcimi sa propagovaných výrobkov a ďalšími spôsobmi na získanie pozornosti spotrebiteľov, ako sú testy výrobkov, súťaže o ceny (Gewinnspiele), ako aj plagáty, vlajky a nálepky na podlahy s informáciami týkajúcimi sa propagovaných výrobkov. Okrem toho boli vyrobené rôzne tlačené a iné materiály na propagáciu rôznych výrobkov alebo skupín výrobkov. Boli to napríklad informačné letáky, časopisy, kuchárske knihy, potlačené odevy a reklamné darčeky. |
| --- | --- |

(82)

Reklamné kampane pozostávali z reklám v tlačených a elektronických médiách a propagácie predaja na miestach predaja, veľtrhoch a verejných podujatiach. Podpora predaja využívala informačné stánky so vzorkami výrobkov a brožúrami týkajúcimi sa propagovaných výrobkov a ďalšími spôsobmi na získanie pozornosti spotrebiteľov, ako sú testy výrobkov, súťaže o ceny (Gewinnspiele), ako aj plagáty, vlajky a nálepky na podlahy s informáciami týkajúcimi sa propagovaných výrobkov. Okrem toho boli vyrobené rôzne tlačené a iné materiály na propagáciu rôznych výrobkov alebo skupín výrobkov. Boli to napríklad informačné letáky, časopisy, kuchárske knihy, potlačené odevy a reklamné darčeky.

Konkrétne kampane uskutočnené v rámci schémy

Konkrétne kampane uskutočnené v rámci schémy

| (83) | V príkladoch reklamy z tohto obdobia, ktoré má Komisia k dispozícii, sa pôvod výrobku zobrazuje slovom a symbolom nielen v značke kvality, ale aj na rôznych miestach reklamných materiálov. |
| --- | --- |

(83)

V príkladoch reklamy z tohto obdobia, ktoré má Komisia k dispozícii, sa pôvod výrobku zobrazuje slovom a symbolom nielen v značke kvality, ale aj na rôznych miestach reklamných materiálov.

| (84) | Nasleduje niekoľko príkladov uvedených vo výročnej správe za rok 1995 a vzorky, ktoré Rakúsko predložilo Komisii:






  — | Jedna kampaň z roku 1995 sa týkala „hydiny z Rakúska“ („Geflügel aus Österreich“). V hlavnom vizuálnom poli loga je zobrazená rakúska vlajka. |
| --- | --- | --- |

(84)

Nasleduje niekoľko príkladov uvedených vo výročnej správe za rok 1995 a vzorky, ktoré Rakúsko predložilo Komisii:

1995

—

Jedna kampaň z roku 1995 sa týkala „hydiny z Rakúska“ („Geflügel aus Österreich“). V hlavnom vizuálnom poli loga je zobrazená rakúska vlajka.

| — | Jedna reklamná kampaň z roku 1995 prebiehala pod názvom „Chuť na Rakúsko“ („Appetit auf Österreich“). Na hlavnom vizuálnom poli loga (so slovom „Österreich“) sa ako pozadie použila rakúska vlajka. V opisnej časti reklamy sa vyskytoval jednoznačný odkaz na pôvod výrobkov: „Potraviny z Rakúska – prečo?“ („Lebensmittel aus Österreich – warum?“). |
| --- | --- |

—

Jedna reklamná kampaň z roku 1995 prebiehala pod názvom „Chuť na Rakúsko“ („Appetit auf Österreich“). Na hlavnom vizuálnom poli loga (so slovom „Österreich“) sa ako pozadie použila rakúska vlajka. V opisnej časti reklamy sa vyskytoval jednoznačný odkaz na pôvod výrobkov: „Potraviny z Rakúska – prečo?“ („Lebensmittel aus Österreich – warum?“).

| — | Jedna kampaň na podporu vajec z roku 1995 prebiehala pod názvom „Kvalitné čerstvé vajcia z Rakúska“ („Qualitätseier frisch aus Österreich“). |
| --- | --- |

—

Jedna kampaň na podporu vajec z roku 1995 prebiehala pod názvom „Kvalitné čerstvé vajcia z Rakúska“ („Qualitätseier frisch aus Österreich“).

| — | Propagačný materiál o jahodách predložený Komisii niesol logo „Ovocie z Rakúska“ („Obst aus Österreich“). |
| --- | --- |

—

Propagačný materiál o jahodách predložený Komisii niesol logo „Ovocie z Rakúska“ („Obst aus Österreich“).

| — | Jedna kampaň na podporu teľacieho mäsa prebiehala pod názvom „Rakúske hovädzie – každý kúsok je pôžitok“ („Österreichisches Rindfleisch, jedes Stück ein Gustostück“). |
| --- | --- |

—

Jedna kampaň na podporu teľacieho mäsa prebiehala pod názvom „Rakúske hovädzie – každý kúsok je pôžitok“ („Österreichisches Rindfleisch, jedes Stück ein Gustostück“).

| — | Jedna kampaň na podporu bravčového mäsa prebiehala pod názvom „Bravčové mäso z Rakúska – viete, čo jete“ („Schweinefleisch aus Österreich, da weiß man was man isst“). |
| --- | --- |

—

Jedna kampaň na podporu bravčového mäsa prebiehala pod názvom „Bravčové mäso z Rakúska – viete, čo jete“ („Schweinefleisch aus Österreich, da weiß man was man isst“).

| — | Jedna kampaň na podporu syra prebiehala pod názvom „Typicky rakúsky, syr s charakterom“ („Typisch Österreich, Käse mit Charakter“). |
| --- | --- |

—

Jedna kampaň na podporu syra prebiehala pod názvom „Typicky rakúsky, syr s charakterom“ („Typisch Österreich, Käse mit Charakter“).

| (85) | Vo výročnej správe za rok 1996 je poslanie AMA zhrnuté takto: „presvedčiť domácich spotrebiteľov, napriek rastúcej rôznorodosti ponuky európskych potravín, o výhodách rakúskych výrobkov“ („die einheimischen Konsumenten, trotz der zunehmenden Vielfalt des europäisch werdender Lebensmittelangebotes, von den Vorzügen österreichischer Produkte zu überzeugen“) (29). Správa pokračuje takto: „kultivácia“ uprednostňovania Rakúska „je hlavným príspevkom k udržaniu trhového podielu pre naše poľnohospodárske výrobky.“ („Diese Kultivierung der „Präferenz für Osterreich“ ist ein wesentlicher Beitrag zur Marktanteilsicherung für unsere Agrarprodukte“). V tej istej správe sa uvádza, že spolupráca medzi AMA Marketing a vnútroštátnymi výrobcami bola taká úspešná, že zahraniční výrobcovia mlieka a masla na rakúsky trh takmer neprenikli (30). |
| --- | --- |

(85)

Vo výročnej správe za rok 1996 je poslanie AMA zhrnuté takto: „presvedčiť domácich spotrebiteľov, napriek rastúcej rôznorodosti ponuky európskych potravín, o výhodách rakúskych výrobkov“ („die einheimischen Konsumenten, trotz der zunehmenden Vielfalt des europäisch werdender Lebensmittelangebotes, von den Vorzügen österreichischer Produkte zu überzeugen“) (29). Správa pokračuje takto: „kultivácia“ uprednostňovania Rakúska „je hlavným príspevkom k udržaniu trhového podielu pre naše poľnohospodárske výrobky.“ („Diese Kultivierung der „Präferenz für Osterreich“ ist ein wesentlicher Beitrag zur Marktanteilsicherung für unsere Agrarprodukte“). V tej istej správe sa uvádza, že spolupráca medzi AMA Marketing a vnútroštátnymi výrobcami bola taká úspešná, že zahraniční výrobcovia mlieka a masla na rakúsky trh takmer neprenikli (30).

1996

29

30

| (86) | V poslednej kapitole správy s názvom „Obchod a spotrebiteľ si žiadajú vlastenectvo“ („Patriotismus bei Handel und Konsument gefragt“) sa uvádza, že domácim výrobkom bol v porovnaní s konkurenciou iných výrobkov z EÚ zaistený vysoký podiel na trhu (31). V správe sú uvedené názvy spoločností (maloobchodníkov) zapojených do kampane (32) a zdôrazňuje sa v nej, že používanie červeno-bielo-červeného loga bolo kombinované so zdôrazňovaním výhod rakúskych potravín pre spotrebiteľov. |
| --- | --- |

(86)

V poslednej kapitole správy s názvom „Obchod a spotrebiteľ si žiadajú vlastenectvo“ („Patriotismus bei Handel und Konsument gefragt“) sa uvádza, že domácim výrobkom bol v porovnaní s konkurenciou iných výrobkov z EÚ zaistený vysoký podiel na trhu (31). V správe sú uvedené názvy spoločností (maloobchodníkov) zapojených do kampane (32) a zdôrazňuje sa v nej, že používanie červeno-bielo-červeného loga bolo kombinované so zdôrazňovaním výhod rakúskych potravín pre spotrebiteľov.

31

32

| (87) | Pokiaľ ide o kampane a akcie prebiehajúce v roku 1996, uvedené boli tieto príklady:






  a) | V správe sa uvádza kampaň „Naše maslo je nenahraditeľné“ („Unsere Butter kann durch nichts ersetzt werden“) (33). |
| --- | --- | --- |

(87)

Pokiaľ ide o kampane a akcie prebiehajúce v roku 1996, uvedené boli tieto príklady:

a)

V správe sa uvádza kampaň „Naše maslo je nenahraditeľné“ („Unsere Butter kann durch nichts ersetzt werden“) (33).

33

| b) | Ďalšie príklady citované vo výročnej správe odkazujú na domáce mäso: „Najlepší rakúsky recept“ („Österreichs bestes Rezept“), „Hovädzie mäso z Rakúska“ („Rindfleisch aus Österreich“) (34). Dosah distribuovaných materiálov bol zrejme významný. Vo výročnej správe sa uvádza 400 000 vytlačených kópií brožúry „Teľacie mäso z Rakúska“ („Kalbfleisch aus Österreich“) a 800 000 kópií brožúry „Všetko o mäse“ („Alles über Fleisch“) (35). |
| --- | --- |

b)

Ďalšie príklady citované vo výročnej správe odkazujú na domáce mäso: „Najlepší rakúsky recept“ („Österreichs bestes Rezept“), „Hovädzie mäso z Rakúska“ („Rindfleisch aus Österreich“) (34). Dosah distribuovaných materiálov bol zrejme významný. Vo výročnej správe sa uvádza 400 000 vytlačených kópií brožúry „Teľacie mäso z Rakúska“ („Kalbfleisch aus Österreich“) a 800 000 kópií brožúry „Všetko o mäse“ („Alles über Fleisch“) (35).

34

35

| (88) | V správe sa tiež uvádzajú kampane bez akéhokoľvek odkazu na pôvod výrobkov, napríklad „Mlieko – biela energia“ (36) alebo kampaň pre školy so sloganom „Neporaziteľné jablko“ („Der unbesiegbare Apfel“) (37). Druhá uvedená kampaň neobsahuje žiadny odkaz na ochrannú známku alebo pôvod výrobku, ale uvádza len všeobecné charakteristiky ovocia (výživové hodnoty, energia, vitamíny a minerály atď.). |
| --- | --- |

(88)

V správe sa tiež uvádzajú kampane bez akéhokoľvek odkazu na pôvod výrobkov, napríklad „Mlieko – biela energia“ (36) alebo kampaň pre školy so sloganom „Neporaziteľné jablko“ („Der unbesiegbare Apfel“) (37). Druhá uvedená kampaň neobsahuje žiadny odkaz na ochrannú známku alebo pôvod výrobku, ale uvádza len všeobecné charakteristiky ovocia (výživové hodnoty, energia, vitamíny a minerály atď.).

36

37

| (89) | Vo výročnej správe za rok 1997 sa uvádza, že opatreniami AMA sa podarilo „vytvoriť bariéry pre vstup iných výrobkov z EÚ“ a uvádza sa prípad jogurtu, pri ktorom sa vnútroštátnym výrobcom podarilo získať späť od zahraničných výrobcov 15 % podiel na trhu (38). |
| --- | --- |

(89)

Vo výročnej správe za rok 1997 sa uvádza, že opatreniami AMA sa podarilo „vytvoriť bariéry pre vstup iných výrobkov z EÚ“ a uvádza sa prípad jogurtu, pri ktorom sa vnútroštátnym výrobcom podarilo získať späť od zahraničných výrobcov 15 % podiel na trhu (38).

1997

38

| (90) | V roku 1999 sa v niektorých príkladoch reklamy vyskytovali konkrétne firmy (napríklad tlačená reklama na rakúsky syr sa zmieňuje o výrobcovi syra [......] (39) a reklama na rakúske vajcia sa zmieňuje o maloobchodnej spoločnosti zaoberajúcej sa predajom potravín [......] (40)). |
| --- | --- |

(90)

V roku 1999 sa v niektorých príkladoch reklamy vyskytovali konkrétne firmy (napríklad tlačená reklama na rakúsky syr sa zmieňuje o výrobcovi syra [......] (39) a reklama na rakúske vajcia sa zmieňuje o maloobchodnej spoločnosti zaoberajúcej sa predajom potravín [......] (40)).

1999

39

40

| (91) | V reklame na jogurt so značkou kvality AMA bol zobrazený nasledujúci text: „Jogurt z Rakúska“ (41). |
| --- | --- |

(91)

V reklame na jogurt so značkou kvality AMA bol zobrazený nasledujúci text: „Jogurt z Rakúska“ (41).

41

| (92) | Výročné správy za roky 1997, 1998 a 1999 obsahujú kampane a slogany podobné tým, ktoré už boli opísané. |
| --- | --- |

(92)

Výročné správy za roky 1997, 1998 a 1999 obsahujú kampane a slogany podobné tým, ktoré už boli opísané.

| (93) | Vo výročných správach za roky 2000 a 2001 sa uvádzajú napríklad takéto kampane:






  a) | reklama na mlieko („Frische Milch hat's in sich“) (42); |
| --- | --- | --- |

(93)

Vo výročných správach za roky 2000 a 2001 sa uvádzajú napríklad takéto kampane:

2000

2001

a)

reklama na mlieko („Frische Milch hat's in sich“) (42);

42

| b) | školská kampaň na podporu mlieka (43); |
| --- | --- |

b)

školská kampaň na podporu mlieka (43);

43

| c) | kampaň Mládež 2000 (Jugend 2000) (44); |
| --- | --- |

c)

kampaň Mládež 2000 (Jugend 2000) (44);

44

| d) | brožúra pre generáciu 50+ (45). |
| --- | --- |

d)

brožúra pre generáciu 50+ (45).

45

4.1.3.   REKLAMNÉ OPATRENIA ZA HRANICAMI RAKÚSKA

| (94) | Cieľom reklamných opatrení bolo informovať spotrebiteľov a odborníkov o ponukách výrobkov z Rakúska – o ich chuti a použití v kuchyni – a povzbudiť ich, aby tieto výrobky (prvýkrát) vyskúšali. |
| --- | --- |

(94)

Cieľom reklamných opatrení bolo informovať spotrebiteľov a odborníkov o ponukách výrobkov z Rakúska – o ich chuti a použití v kuchyni – a povzbudiť ich, aby tieto výrobky (prvýkrát) vyskúšali.

| (95) | Reklamné kampane pozostávali z reklám v médiách, brožúr a letákov, propagačných darčekov, testovania výrobkov a zasielania e-mailov priamo spotrebiteľom. |
| --- | --- |

(95)

Reklamné kampane pozostávali z reklám v médiách, brožúr a letákov, propagačných darčekov, testovania výrobkov a zasielania e-mailov priamo spotrebiteľom.

| (96) | Reklama na rakúske výrobky sa uskutočňovala aj počas rakúskych týždňov potravín a medzinárodných veľtrhov v členských štátoch EÚ mimo Rakúska. |
| --- | --- |

(96)

Reklama na rakúske výrobky sa uskutočňovala aj počas rakúskych týždňov potravín a medzinárodných veľtrhov v členských štátoch EÚ mimo Rakúska.

| (97) | Podľa rakúskych orgánov uvedené príspevky za obdobie 2002 – 2008 nemali žiadny diskriminačný účinok v zmysle článku 90 Zmluvy o ES (teraz článok 110 ZFEÚ). Uvádzajú najmä, že neexistujú žiadne náznaky toho, že výrobky rakúskeho pôvodu uvádzané na trh za hranicami Rakúska nemohli z tejto pomoci profitovať rovnako ako výrobky uvádzané na trh v Rakúsku. |
| --- | --- |

(97)

Podľa rakúskych orgánov uvedené príspevky za obdobie 2002 – 2008 nemali žiadny diskriminačný účinok v zmysle článku 90 Zmluvy o ES (teraz článok 110 ZFEÚ). Uvádzajú najmä, že neexistujú žiadne náznaky toho, že výrobky rakúskeho pôvodu uvádzané na trh za hranicami Rakúska nemohli z tejto pomoci profitovať rovnako ako výrobky uvádzané na trh v Rakúsku.

4.2.   ŠTÁTNA POMOC PRE KVALITNÉ VÝROBKY

ŠTÁTNA POMOC PRE KVALITNÉ VÝROBKY

| (98) | V súvislosti so značkou kvality a bioznačkou AMA bola pomoc poskytovaná na rozvoj systémov zabezpečenia kvality (štúdie o zlepšení kvality výroby vo všeobecnosti, návrh a distribúcia dokumentov o zabezpečovaní kvality, rozvoj súvisiacich informačných systémov v rámci AMA Marketing), kontroly kvality a kontroly ekologických výrobkov (kontroly na mieste externými orgánmi a laboratórne analýzy). Všetky bežné kontroly kvality platili samotní držitelia licencií. |
| --- | --- |

(98)

V súvislosti so značkou kvality a bioznačkou AMA bola pomoc poskytovaná na rozvoj systémov zabezpečenia kvality (štúdie o zlepšení kvality výroby vo všeobecnosti, návrh a distribúcia dokumentov o zabezpečovaní kvality, rozvoj súvisiacich informačných systémov v rámci AMA Marketing), kontroly kvality a kontroly ekologických výrobkov (kontroly na mieste externými orgánmi a laboratórne analýzy). Všetky bežné kontroly kvality platili samotní držitelia licencií.

| (99) | Navyše, vo výročných správach za roky 1995 – 1999 je uvedené opatrenie pozostávajúce zo zavedenia systému zabezpečovania kvality ISO 9002. |
| --- | --- |

(99)

Navyše, vo výročných správach za roky 1995 – 1999 je uvedené opatrenie pozostávajúce zo zavedenia systému zabezpečovania kvality ISO 9002.

4.3.   OPATRENIA TECHNICKEJ PODPORY

OPATRENIA TECHNICKEJ PODPORY

4.3.1.   TECHNICKÁ PODPORA PRE ZNAČKU KVALITY A BIOZNAČKU

| (100) | Pomoc bola poskytnutá na všeobecné informačné projekty, PR aktivity na šírenie všeobecných vedomostí o značkách a na súťaže organizované na propagáciu značiek kvality (Gewinnspiele). |
| --- | --- |

(100)

Pomoc bola poskytnutá na všeobecné informačné projekty, PR aktivity na šírenie všeobecných vedomostí o značkách a na súťaže organizované na propagáciu značiek kvality (Gewinnspiele).

| (101) | Oprávnenými nákladmi boli náklady na organizovanie informačných stretnutí a na výrobu letákov, katalógov, bulletinov a internetových príspevkov. |
| --- | --- |

(101)

Oprávnenými nákladmi boli náklady na organizovanie informačných stretnutí a na výrobu letákov, katalógov, bulletinov a internetových príspevkov.

| (102) | Cieľom bolo poskytnúť spotrebiteľom vecné informácie o programe značky kvality a bioznačky AMA vo všeobecnosti, ako je napríklad kvalitatívne zameranie programu značky kvality, obsah značiek a kontrolné systémy. |
| --- | --- |

(102)

Cieľom bolo poskytnúť spotrebiteľom vecné informácie o programe značky kvality a bioznačky AMA vo všeobecnosti, ako je napríklad kvalitatívne zameranie programu značky kvality, obsah značiek a kontrolné systémy.

| (103) | Podľa informácií od rakúskych orgánov sa opatrenia uvedené vyššie netýkali konkrétnych skupín výrobkov, ani nenabádali spotrebiteľov na nákup daného výrobku. |
| --- | --- |

(103)

Podľa informácií od rakúskych orgánov sa opatrenia uvedené vyššie netýkali konkrétnych skupín výrobkov, ani nenabádali spotrebiteľov na nákup daného výrobku.

4.3.2.   TECHNICKÁ PODPORA PRE GENERICKÉ INFORMÁCIE O VÝROBKU VRÁTANE PRIESKUMU TRHU

| (104) | Podľa výročných správ bola v období 1995 až 1999 poskytnutá pomoc na všeobecné informačné a PR aktivity, organizáciu a účasť na veľtrhoch, ako aj prieskum trhu. |
| --- | --- |

(104)

Podľa výročných správ bola v období 1995 až 1999 poskytnutá pomoc na všeobecné informačné a PR aktivity, organizáciu a účasť na veľtrhoch, ako aj prieskum trhu.

| (105) | Všeobecné informačné aktivity a PR aktivity, ktoré získali pomoc, boli zamerané na prezentovanie generických vlastností potravín a zaoberali sa záležitosťami všeobecného záujmu, ako je poradenstvo a informovanie v prípade potravinových škandálov. PR aktivity zahŕňali aj zlepšenie komunikačného základu v médiách a používali kanály, ako sú tlačové správy, tlačové konferencie, tlačové služby, bulletiny, dní otvorených dverí a lobizmus. |
| --- | --- |

(105)

Všeobecné informačné aktivity a PR aktivity, ktoré získali pomoc, boli zamerané na prezentovanie generických vlastností potravín a zaoberali sa záležitosťami všeobecného záujmu, ako je poradenstvo a informovanie v prípade potravinových škandálov. PR aktivity zahŕňali aj zlepšenie komunikačného základu v médiách a používali kanály, ako sú tlačové správy, tlačové konferencie, tlačové služby, bulletiny, dní otvorených dverí a lobizmus.

| (106) | Pomoc bola poskytnutá aj na organizovanie podujatí ako súťaže, konferencie, semináre a workshopy v Rakúsku a na „rakúske týždne“ a veľtrhy v iných členských štátoch EÚ, a na účasť na týchto podujatiach. |
| --- | --- |

(106)

Pomoc bola poskytnutá aj na organizovanie podujatí ako súťaže, konferencie, semináre a workshopy v Rakúsku a na „rakúske týždne“ a veľtrhy v iných členských štátoch EÚ, a na účasť na týchto podujatiach.

| (107) | Pomoc na prieskum trhu bola poskytnutá na prípravu štúdií týkajúcich sa všeobecných údajov o trhu s potravinami, rozvoja trhov, správania spotrebiteľov, trendov a analýz predaja príslušných poľnohospodárskych výrobkov. |
| --- | --- |

(107)

Pomoc na prieskum trhu bola poskytnutá na prípravu štúdií týkajúcich sa všeobecných údajov o trhu s potravinami, rozvoja trhov, správania spotrebiteľov, trendov a analýz predaja príslušných poľnohospodárskych výrobkov.

5.   INTENZITA POMOCI

INTENZITA POMOCI

| (108) | Pomoc pokrývala 100 % oprávnených nákladov na marketingové opatrenia AMA. |
| --- | --- |

(108)

Pomoc pokrývala 100 % oprávnených nákladov na marketingové opatrenia AMA.

| (109) | Podľa informácií, ktoré poskytli rakúske orgány, pomoc pre kvalitné výrobky a technickú podporu značky kvality a bioznačky nikdy neprekročila 100 000 EUR na príjemcu v období troch rokov. |
| --- | --- |

(109)

Podľa informácií, ktoré poskytli rakúske orgány, pomoc pre kvalitné výrobky a technickú podporu značky kvality a bioznačky nikdy neprekročila 100 000 EUR na príjemcu v období troch rokov.

| (110) | V súvislosti s kontrolnými opatreniami týkajúcimi sa používania značky kvality rakúske orgány potvrdili, že poskytovanie pomoci bolo k roku 2009 ukončené. |
| --- | --- |

(110)

V súvislosti s kontrolnými opatreniami týkajúcimi sa používania značky kvality rakúske orgány potvrdili, že poskytovanie pomoci bolo k roku 2009 ukončené.

6.   POSÚDENIE POMOCI

POSÚDENIE POMOCI

6.1.   EXISTENCIA POMOCI

EXISTENCIA POMOCI

| (111) | Článok 107 ods. 1 ZFEÚ, v ktorom sa zakazuje štátna pomoc, je uplatniteľný, ak ide o pomoc poskytovanú v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(111)

Článok 107 ods. 1 ZFEÚ, v ktorom sa zakazuje štátna pomoc, je uplatniteľný, ak ide o pomoc poskytovanú v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

6.1.1.   POMOC POSKYTOVANÁ ŠTÁTOM ALEBO ZO ŠTÁTNYCH ZDROJOV

| (112) | Pokiaľ ide o klasifikáciu finančných prostriedkov ako štátnych prostriedkov, nie je potrebné rozlišovať medzi prípadmi, keď je pomoc vyplatená priamo štátom, alebo keď je vyplatená verejnými či súkromnými orgánmi, ktoré štát na tento účel určil alebo založil (46). |
| --- | --- |

(112)

Pokiaľ ide o klasifikáciu finančných prostriedkov ako štátnych prostriedkov, nie je potrebné rozlišovať medzi prípadmi, keď je pomoc vyplatená priamo štátom, alebo keď je vyplatená verejnými či súkromnými orgánmi, ktoré štát na tento účel určil alebo založil (46).

46

| (113) | Komisia upozorňuje, že v tomto prípade pomoc neposkytol priamo štát, ale AMA, sprostredkovateľský orgán zriadený zákonom a kontrolovaný štátom (pozri odôvodnenie 49). Spoločnosť AMA spravuje a vlastní celú spoločnosť AMA Marketing, na základe čoho je možné predpokladať, že má v nej rozhodujúci vplyv. Na účely tejto časti sa preto budú AMA a AMA Marketing posudzovať spoločne. Je preto potrebné preskúmať, či sa odvody vyzbierané spoločnosťou AMA môžu považovať za zdroje patriace štátu. |
| --- | --- |

(113)

Komisia upozorňuje, že v tomto prípade pomoc neposkytol priamo štát, ale AMA, sprostredkovateľský orgán zriadený zákonom a kontrolovaný štátom (pozri odôvodnenie 49). Spoločnosť AMA spravuje a vlastní celú spoločnosť AMA Marketing, na základe čoho je možné predpokladať, že má v nej rozhodujúci vplyv. Na účely tejto časti sa preto budú AMA a AMA Marketing posudzovať spoločne. Je preto potrebné preskúmať, či sa odvody vyzbierané spoločnosťou AMA môžu považovať za zdroje patriace štátu.

| (114) | Spoločnosti AMA a AMA Marketing boli zriadené zákonom. Štát určuje ciele týchto orgánov (článok 2 zákona o AMA), ich riadiacu štruktúru (články 4 – 17 zákona o AMA) a zloženie správnej rady (pozri tiež odôvodnenie 118). Tieto orgány teda riadi štát. Ich marketingové činnosti sú financované z parafiškálnych odvodov (pozri odôvodnenie 49 a 53) (47). Použitie vyzbieraných odvodov určuje zákon o AMA (článok 21a ods. 1). AMA podlieha kontrole štátnych inštitúcií, napríklad rakúskeho Dvora audítorov (48). Navyše, v článku 29 zákona o AMA sa stanovuje, že pri vykonávaní administratívnych postupov AMA uplatňuje zákon o všeobecnom administratívnom postupe (allgemeines Verwaltungsverfahrensgesetz). |
| --- | --- |

(114)

Spoločnosti AMA a AMA Marketing boli zriadené zákonom. Štát určuje ciele týchto orgánov (článok 2 zákona o AMA), ich riadiacu štruktúru (články 4 – 17 zákona o AMA) a zloženie správnej rady (pozri tiež odôvodnenie 118). Tieto orgány teda riadi štát. Ich marketingové činnosti sú financované z parafiškálnych odvodov (pozri odôvodnenie 49 a 53) (47). Použitie vyzbieraných odvodov určuje zákon o AMA (článok 21a ods. 1). AMA podlieha kontrole štátnych inštitúcií, napríklad rakúskeho Dvora audítorov (48). Navyše, v článku 29 zákona o AMA sa stanovuje, že pri vykonávaní administratívnych postupov AMA uplatňuje zákon o všeobecnom administratívnom postupe (allgemeines Verwaltungsverfahrensgesetz).

47

48

| (115) | Proti rozhodnutiam AMA je možné vzniesť námietku na súde Bundesverwaltungsgericht (Spolkový správny súd) (49). Podľa znenia zákona o AMA z roku 2004 je možné voči rozhodnutiam AMA podať námietku na ministerstve poľnohospodárstva a lesného hospodárstva. |
| --- | --- |

(115)

Proti rozhodnutiam AMA je možné vzniesť námietku na súde Bundesverwaltungsgericht (Spolkový správny súd) (49). Podľa znenia zákona o AMA z roku 2004 je možné voči rozhodnutiam AMA podať námietku na ministerstve poľnohospodárstva a lesného hospodárstva.

49

| (116) | Vyberanie príspevkov podľa zákona o AMA je v právomoci AMA. AMA má právomoc kontrolovať priestory alebo poľnohospodárske oblasti a žiadať správy alebo dôkazy od podnikov podliehajúcich výberu odvodov (50). Porušenie zákona o AMA postihuje okresný správny orgán (Bezirksverwaltungsbehörde) pokutou do výšky 3 630 EUR (51). Trestný je aj pokus o obchádzanie pravidiel AMA. Ak nie je možné vybrať pokutu, je možné uložiť trest odňatia slobody na šesť týždňov (52). |
| --- | --- |

(116)

Vyberanie príspevkov podľa zákona o AMA je v právomoci AMA. AMA má právomoc kontrolovať priestory alebo poľnohospodárske oblasti a žiadať správy alebo dôkazy od podnikov podliehajúcich výberu odvodov (50). Porušenie zákona o AMA postihuje okresný správny orgán (Bezirksverwaltungsbehörde) pokutou do výšky 3 630 EUR (51). Trestný je aj pokus o obchádzanie pravidiel AMA. Ak nie je možné vybrať pokutu, je možné uložiť trest odňatia slobody na šesť týždňov (52).

50

51

52

| (117) | Rakúske orgány uviedli, že účel odvodu, jeho rozsah a maximálna výška sú stanovené v zákone o AMA (53). Konkrétnu výšku odvodu určuje správna rada AMA (Verwaltungsrat der Agrarmarkt Austria). Správna rada určuje konkrétnu výšku odvodu na základe situácie na trhu pre každý príslušný výrobok, vývoja objemu predaja, príjmovej situácie domácich výrobkov v Rakúsku a v zahraničí a potreby a vhodnosti vykonávania marketingových opatrení (54). |
| --- | --- |

(117)

Rakúske orgány uviedli, že účel odvodu, jeho rozsah a maximálna výška sú stanovené v zákone o AMA (53). Konkrétnu výšku odvodu určuje správna rada AMA (Verwaltungsrat der Agrarmarkt Austria). Správna rada určuje konkrétnu výšku odvodu na základe situácie na trhu pre každý príslušný výrobok, vývoja objemu predaja, príjmovej situácie domácich výrobkov v Rakúsku a v zahraničí a potreby a vhodnosti vykonávania marketingových opatrení (54).

53

54

| (118) | Správna rada AMA pozostáva zo 4 členov, ktorí zastupujú Poľnohospodársku komoru Rakúska (Landwirtschaftskammer Österreich), Spolkovú komoru práce (Bundesarbeitskammer), Hospodársku komoru Rakúska (Wirtschaftskammer Österreich) a Rakúsku federáciu odborových zväzov (Österreichischer Gewerkschaftsbund) (55). |
| --- | --- |

(118)

Správna rada AMA pozostáva zo 4 členov, ktorí zastupujú Poľnohospodársku komoru Rakúska (Landwirtschaftskammer Österreich), Spolkovú komoru práce (Bundesarbeitskammer), Hospodársku komoru Rakúska (Wirtschaftskammer Österreich) a Rakúsku federáciu odborových zväzov (Österreichischer Gewerkschaftsbund) (55).

55

| (119) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania preverila uplatňovanie judikatúry vo veci Pearle na tento prípad. Dňa 15. júla 2004 Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci Pearle (56) poukázal na to, že povinné príspevky vyberané sprostredkovateľským orgánom od všetkých podnikov v komerčnom sektore nemusia predstavovať štátne prostriedky, ak sú splnené nasledujúce štyri kumulatívne podmienky:






  — | príslušné opatrenie prijala profesijná organizácia zastupujúca podniky a zamestnancov v komerčnom sektore a nepoužíva sa ako nástroj na vykonávanie politiky prijatej štátom; |
| --- | --- | --- |

(119)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania preverila uplatňovanie judikatúry vo veci Pearle na tento prípad. Dňa 15. júla 2004 Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci Pearle (56) poukázal na to, že povinné príspevky vyberané sprostredkovateľským orgánom od všetkých podnikov v komerčnom sektore nemusia predstavovať štátne prostriedky, ak sú splnené nasledujúce štyri kumulatívne podmienky:

Pearle

Pearle

56

—

príslušné opatrenie prijala profesijná organizácia zastupujúca podniky a zamestnancov v komerčnom sektore a nepoužíva sa ako nástroj na vykonávanie politiky prijatej štátom;

| — | takto prijaté ciele sú plne financované z príspevkov podnikov v danom sektore; |
| --- | --- |

—

takto prijaté ciele sú plne financované z príspevkov podnikov v danom sektore;

| — | o metóde financovania a percentuálnom podiele/výške príspevkov rozhodujú zástupcovia zamestnávateľov a zamestnancov v rámci profesijnej organizácie komerčného sektora, bez zásahu zo strany štátu; |
| --- | --- |

—

o metóde financovania a percentuálnom podiele/výške príspevkov rozhodujú zástupcovia zamestnávateľov a zamestnancov v rámci profesijnej organizácie komerčného sektora, bez zásahu zo strany štátu;

| — | príspevky sa povinne využívajú na financovanie opatrenia bez možnosti zásahu zo strany štátu. |
| --- | --- |

—

príspevky sa povinne využívajú na financovanie opatrenia bez možnosti zásahu zo strany štátu.

| (120) | Na základe dostupných informácií sa Komisia domnieva, že uvedená schéma nespĺňa všetky tieto podmienky. |
| --- | --- |

(120)

Na základe dostupných informácií sa Komisia domnieva, že uvedená schéma nespĺňa všetky tieto podmienky.

| (121) | Pokiaľ ide o prvú podmienku, je potrebné uviesť, že financovanie marketingových opatrení nespravuje profesijná organizácia zastupujúca sektor, ale AMA Marketing, verejný orgán zriadený a ovládaný štátom (pozri odôvodnenie 49 a článok 3 zákona o AMA). |
| --- | --- |

(121)

Pokiaľ ide o prvú podmienku, je potrebné uviesť, že financovanie marketingových opatrení nespravuje profesijná organizácia zastupujúca sektor, ale AMA Marketing, verejný orgán zriadený a ovládaný štátom (pozri odôvodnenie 49 a článok 3 zákona o AMA).

| (122) | Pokiaľ ide o tretiu podmienku, odvod a maximálna výška príspevkov je stanovená zákonom (t. j. zákonom o AMA) a vyberá ich orgán ovládaný štátom, a nie profesijná organizácia komerčného sektora. Navyše, podľa zákona o AMA je tento odvod povinný (pozri odôvodnenie 53). Tieto prvky dokazujú zásah zo strany štátu do podmienok financovania pomoci. |
| --- | --- |

(122)

Pokiaľ ide o tretiu podmienku, odvod a maximálna výška príspevkov je stanovená zákonom (t. j. zákonom o AMA) a vyberá ich orgán ovládaný štátom, a nie profesijná organizácia komerčného sektora. Navyše, podľa zákona o AMA je tento odvod povinný (pozri odôvodnenie 53). Tieto prvky dokazujú zásah zo strany štátu do podmienok financovania pomoci.

| (123) | Komisia sa preto domnieva, že tento prípad sa odlišuje od podmienok, za ktorých bolo v rozsudku Súdneho dvora vo veci Pearle rozhodnuté, že analyzované príspevky nepredstavujú zdroje štátu. |
| --- | --- |

(123)

Komisia sa preto domnieva, že tento prípad sa odlišuje od podmienok, za ktorých bolo v rozsudku Súdneho dvora vo veci Pearle rozhodnuté, že analyzované príspevky nepredstavujú zdroje štátu.

| (124) | Dňa 30. mája 2013 Súdny dvor vo veci Doux Élevage odpovedal na žiadosť o rozhodnutie o prejudiciálnej otázke týkajúcej sa výkladu pojmu „štátne prostriedky“ (57). |
| --- | --- |

(124)

Dňa 30. mája 2013 Súdny dvor vo veci Doux Élevage odpovedal na žiadosť o rozhodnutie o prejudiciálnej otázke týkajúcej sa výkladu pojmu „štátne prostriedky“ (57).

Doux Élevage

57

| (125) | Súdny dvor dospel vo svojom rozsudku k záveru, že rozhodnutie vnútroštátneho orgánu rozšíriť na všetky odbory poľnohospodárskeho sektora uplatňovanie dohody, ktorou sa v rámci medziodborovej organizácie uznanej vnútroštátnym orgánom zavádza príspevok s cieľom umožniť vykonávanie opatrení v oblasti komunikácie, propagácie, vonkajších vzťahov, zabezpečenia kvality, výskumu a obrany záujmov dotknutého sektora a ktorou sa povinnosť uhradenia príspevku stáva všeobecne platnou, nepredstavuje prvok štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(125)

Súdny dvor dospel vo svojom rozsudku k záveru, že rozhodnutie vnútroštátneho orgánu rozšíriť na všetky odbory poľnohospodárskeho sektora uplatňovanie dohody, ktorou sa v rámci medziodborovej organizácie uznanej vnútroštátnym orgánom zavádza príspevok s cieľom umožniť vykonávanie opatrení v oblasti komunikácie, propagácie, vonkajších vzťahov, zabezpečenia kvality, výskumu a obrany záujmov dotknutého sektora a ktorou sa povinnosť uhradenia príspevku stáva všeobecne platnou, nepredstavuje prvok štátnej pomoci.

| (126) | Súdny dvor vo svojom rozsudku usúdil, že predmetné príspevky pochádzajú od súkromnoprávnych hospodárskych subjektov, ktoré vykonávajú činnosť na dotknutých trhoch, a teda tento mechanizmus nezahŕňa nijaký priamy alebo nepriamy prevod štátnych prostriedkov. Fondy vytvorené z platieb týchto príspevkov neprechádzali cez rozpočet štátu alebo iného verejnoprávneho subjektu a štát sa nevzdal nijakého zdroja v akejkoľvek forme (napr. dane, poplatky, príspevky alebo iné), ktorý by podľa vnútroštátnych právnych predpisov mal byť platený do štátneho rozpočtu. |
| --- | --- |

(126)

Súdny dvor vo svojom rozsudku usúdil, že predmetné príspevky pochádzajú od súkromnoprávnych hospodárskych subjektov, ktoré vykonávajú činnosť na dotknutých trhoch, a teda tento mechanizmus nezahŕňa nijaký priamy alebo nepriamy prevod štátnych prostriedkov. Fondy vytvorené z platieb týchto príspevkov neprechádzali cez rozpočet štátu alebo iného verejnoprávneho subjektu a štát sa nevzdal nijakého zdroja v akejkoľvek forme (napr. dane, poplatky, príspevky alebo iné), ktorý by podľa vnútroštátnych právnych predpisov mal byť platený do štátneho rozpočtu.

| (127) | Na rozdiel od tohto prípadu však aktuálny prípad nezahŕňa (dobrovoľné) príspevky stanovené kolektívne medziodvetvovou organizáciou. Ako je uvedené v odôvodnení 53, rakúske podniky pôsobiace v poľnohospodárskom a potravinárskom priemysle platia povinné odvody určené zákonom o AMA. Odvody preto nemajú charakter súkromných zdrojov, ale sú nariadené štátom prostredníctvom legislatívneho aktu. |
| --- | --- |

(127)

Na rozdiel od tohto prípadu však aktuálny prípad nezahŕňa (dobrovoľné) príspevky stanovené kolektívne medziodvetvovou organizáciou. Ako je uvedené v odôvodnení 53, rakúske podniky pôsobiace v poľnohospodárskom a potravinárskom priemysle platia povinné odvody určené zákonom o AMA. Odvody preto nemajú charakter súkromných zdrojov, ale sú nariadené štátom prostredníctvom legislatívneho aktu.

| (128) | Okrem toho, na rozdiel od prípadu Doux Élevage sa AMA nezaoberá príspevkami, ktoré zaviedli súkromné organizácie. Ako je uvedené v odôvodneniach 49 až 54, príspevky určuje štát a spravuje AMA, verejnoprávny subjekt zriadený zákonom o AMA a ovládaný štátom. Schému spravuje AMA Marketing, stopercentná dcérska spoločnosť AMA. |
| --- | --- |

(128)

Okrem toho, na rozdiel od prípadu Doux Élevage sa AMA nezaoberá príspevkami, ktoré zaviedli súkromné organizácie. Ako je uvedené v odôvodneniach 49 až 54, príspevky určuje štát a spravuje AMA, verejnoprávny subjekt zriadený zákonom o AMA a ovládaný štátom. Schému spravuje AMA Marketing, stopercentná dcérska spoločnosť AMA.

Doux Élevage

| (129) | V prípade Doux Élevage Súdny dvor usúdil, že dotknuté príspevky si úplne zachovali svoju súkromnú povahu a vnútroštátne orgány v skutočnosti nemohli používať tieto prostriedky hlavne na podporu určitých podnikov. O použití týchto prostriedkov rozhodovali príslušné medziodvetvové organizácie a tieto prostriedky boli následne určené výhradne na plnenie cieľov stanovených týmito organizáciami. Tieto prostriedky tiež neboli pod neustálou verejnou kontrolou a neboli k dispozícii štátnym orgánom. |
| --- | --- |

(129)

V prípade Doux Élevage Súdny dvor usúdil, že dotknuté príspevky si úplne zachovali svoju súkromnú povahu a vnútroštátne orgány v skutočnosti nemohli používať tieto prostriedky hlavne na podporu určitých podnikov. O použití týchto prostriedkov rozhodovali príslušné medziodvetvové organizácie a tieto prostriedky boli následne určené výhradne na plnenie cieľov stanovených týmito organizáciami. Tieto prostriedky tiež neboli pod neustálou verejnou kontrolou a neboli k dispozícii štátnym orgánom.

Doux Élevage

| (130) | Na rozdiel od prípadu Doux Élevage, v aktuálnom prípade nestanovuje ciele presadzované spoločnosťou AMA súkromná organizácia rozhodujúca o používaní týchto prostriedkov, ale legislatívny akt, ktorým sa riadi tento verejný orgán (t. j. zákon o AMA, pozri odôvodnenie 54). |
| --- | --- |

(130)

Na rozdiel od prípadu Doux Élevage, v aktuálnom prípade nestanovuje ciele presadzované spoločnosťou AMA súkromná organizácia rozhodujúca o používaní týchto prostriedkov, ale legislatívny akt, ktorým sa riadi tento verejný orgán (t. j. zákon o AMA, pozri odôvodnenie 54).

Doux Élevage

| (131) | Podmienky podľa prípadu Doux Élevage umožňujúce predpokladať existenciu súkromných prostriedkov preto nie sú splnené. |
| --- | --- |

(131)

Podmienky podľa prípadu Doux Élevage umožňujúce predpokladať existenciu súkromných prostriedkov preto nie sú splnené.

Doux Élevage

| (132) | Z uvedených dôvodov sa Komisia domnieva, že financovanie predmetných opatrení vykonávané spoločnosťou AMA je možné pripísať štátu a že tieto finančné prostriedky predstavujú štátne prostriedky. |
| --- | --- |

(132)

Z uvedených dôvodov sa Komisia domnieva, že financovanie predmetných opatrení vykonávané spoločnosťou AMA je možné pripísať štátu a že tieto finančné prostriedky predstavujú štátne prostriedky.

6.1.2.   SELEKTÍVNA VÝHODA

| (133) | Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora sa za pomoc pokladajú zásahy, ktoré sú bez ohľadu na formu spôsobilé priamo alebo nepriamo zvýhodniť niektoré podniky, alebo ktoré treba považovať za ekonomickú výhodu, ktorú by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nedosiahol (58). Okrem toho sa za pomoc pokladajú zásahy, ktoré v rozličných formách zmierňujú náklady bežne zaťažujúce rozpočet podniku a ktoré takto, aj keď nie sú subvenciou v presnom zmysle slova, majú podobný charakter a totožné účinky (59). Súdny dvor tiež poukázal na to, že opatrenie, ktoré prijal subjekt verejného sektora a ktoré zvýhodňuje určité podniky alebo výrobky, nestráca povahu bezdôvodnej výhody preto, že je celkom alebo čiastočne financované z príspevkov, ktoré uložil subjekt verejného sektora a odvádzajú ich tieto podniky (60). |
| --- | --- |

(133)

Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora sa za pomoc pokladajú zásahy, ktoré sú bez ohľadu na formu spôsobilé priamo alebo nepriamo zvýhodniť niektoré podniky, alebo ktoré treba považovať za ekonomickú výhodu, ktorú by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nedosiahol (58). Okrem toho sa za pomoc pokladajú zásahy, ktoré v rozličných formách zmierňujú náklady bežne zaťažujúce rozpočet podniku a ktoré takto, aj keď nie sú subvenciou v presnom zmysle slova, majú podobný charakter a totožné účinky (59). Súdny dvor tiež poukázal na to, že opatrenie, ktoré prijal subjekt verejného sektora a ktoré zvýhodňuje určité podniky alebo výrobky, nestráca povahu bezdôvodnej výhody preto, že je celkom alebo čiastočne financované z príspevkov, ktoré uložil subjekt verejného sektora a odvádzajú ich tieto podniky (60).

58

59

60

| (134) | Opatrením sa zvýhodňujú spoločnosti, ktoré pôsobia v oblasti výroby, spracovania a uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh vrátane potravinárskeho priemyslu (pozri odôvodnenie 46) prostredníctvom reklamy, podpory kvalitných výrobkov a technickej podpory. |
| --- | --- |

(134)

Opatrením sa zvýhodňujú spoločnosti, ktoré pôsobia v oblasti výroby, spracovania a uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh vrátane potravinárskeho priemyslu (pozri odôvodnenie 46) prostredníctvom reklamy, podpory kvalitných výrobkov a technickej podpory.

| (135) | V tejto súvislosti boli rakúske orgány vyzvané, aby poskytli ďalšie informácie o rozsahu príjemcov, ako aj o počte príjemcov pre jednotlivé marketingové opatrenia. Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 odpovedali, že nie je možné určiť príjemcov každého jednotlivého opatrenia, pretože zo schémy mali prospech nielen výrobcovia a maloobchodníci používajúci logá, ale aj výrobcovia, ktorí sa priamo nezúčastnili schémy, teda celý sektor. Rakúsko argumentovalo, že opatrenia zvýšili povedomie spotrebiteľov vo všeobecnosti, takže aj výrobcovia, ktorí sa nezapojili do schémy, museli zvýšiť kvalitu svojich výrobkov. |
| --- | --- |

(135)

V tejto súvislosti boli rakúske orgány vyzvané, aby poskytli ďalšie informácie o rozsahu príjemcov, ako aj o počte príjemcov pre jednotlivé marketingové opatrenia. Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 odpovedali, že nie je možné určiť príjemcov každého jednotlivého opatrenia, pretože zo schémy mali prospech nielen výrobcovia a maloobchodníci používajúci logá, ale aj výrobcovia, ktorí sa priamo nezúčastnili schémy, teda celý sektor. Rakúsko argumentovalo, že opatrenia zvýšili povedomie spotrebiteľov vo všeobecnosti, takže aj výrobcovia, ktorí sa nezapojili do schémy, museli zvýšiť kvalitu svojich výrobkov.

| (136) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania navyše požiadala Rakúsko, aby vysvetlilo, do akej miery profituje z uvedených marketingových opatrení potravinársky priemysel. Rakúske orgány použili rovnaký vyššie uvedený argument (odôvodnenie 135). |
| --- | --- |

(136)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania navyše požiadala Rakúsko, aby vysvetlilo, do akej miery profituje z uvedených marketingových opatrení potravinársky priemysel. Rakúske orgány použili rovnaký vyššie uvedený argument (odôvodnenie 135).

| (137) | Podľa judikatúry (61) si opatrenie zachováva svoj selektívny charakter aj vtedy, ak sa vzťahuje na celý sektor (ale nie na iné sektory). Argumenty rakúskych orgánov, ktoré tvrdia, že uvedené opatrenie má všeobecnú povahu, je potrebné zamietnuť. |
| --- | --- |

(137)

Podľa judikatúry (61) si opatrenie zachováva svoj selektívny charakter aj vtedy, ak sa vzťahuje na celý sektor (ale nie na iné sektory). Argumenty rakúskych orgánov, ktoré tvrdia, že uvedené opatrenie má všeobecnú povahu, je potrebné zamietnuť.

61

6.1.3.   NARUŠENIE HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE A VPLYV NA OBCHOD

| (138) | V súlade s judikatúrou Súdneho dvora vedie posilnenie konkurenčnej pozície podniku prostredníctvom poskytnutia štátnej pomoci vo všeobecnosti k narušeniu hospodárskej súťaže vo vzťahu k ostatným konkurenčným podnikom, pretože týmto sa pomoc neposkytla (62). Pomoc podniku, ktorý svoju činnosť prevádzkuje na trhu otvorenom obchodovaniu v rámci Únie, by mohla ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (63). |
| --- | --- |

(138)

V súlade s judikatúrou Súdneho dvora vedie posilnenie konkurenčnej pozície podniku prostredníctvom poskytnutia štátnej pomoci vo všeobecnosti k narušeniu hospodárskej súťaže vo vzťahu k ostatným konkurenčným podnikom, pretože týmto sa pomoc neposkytla (62). Pomoc podniku, ktorý svoju činnosť prevádzkuje na trhu otvorenom obchodovaniu v rámci Únie, by mohla ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (63).

62

63

| (139) | V období 1995 – 2008 zaznamenal obchod s poľnohospodárskymi výrobkami v rámci Únie nezanedbateľný objem. Napríklad v roku 2004 boli predmetom obchodu v rámci Únie poľnohospodárske výrobky EÚ v hodnote približne 183 miliárd EUR (dovoz) až 187 miliárd EUR (vývoz), čo predstavuje približne 57 % celkovej poľnohospodárskej výroby v hodnote 324 miliárd EUR (64). |
| --- | --- |

(139)

V období 1995 – 2008 zaznamenal obchod s poľnohospodárskymi výrobkami v rámci Únie nezanedbateľný objem. Napríklad v roku 2004 boli predmetom obchodu v rámci Únie poľnohospodárske výrobky EÚ v hodnote približne 183 miliárd EUR (dovoz) až 187 miliárd EUR (vývoz), čo predstavuje približne 57 % celkovej poľnohospodárskej výroby v hodnote 324 miliárd EUR (64).

64

| (140) | Vzhľadom na významný objem obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami v rámci Únie v príslušnom období je preto možné domnievať sa, že opatrenia, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia, narúšajú hospodársku súťaž alebo hrozia narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi. Potvrdzujú to navyše niektoré vlastné vyhlásenia AMA v jej výročných správach za príslušné obdobie (pozri odôvodnenia 84 – 90 vyššie), ktoré dokazujú, že AMA si uvedomovala, že jej marketingové činnosti pravdepodobne podporovali domácu výrobu v konkurencii s výrobcami z iných členských štátov. |
| --- | --- |

(140)

Vzhľadom na významný objem obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami v rámci Únie v príslušnom období je preto možné domnievať sa, že opatrenia, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia, narúšajú hospodársku súťaž alebo hrozia narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi. Potvrdzujú to navyše niektoré vlastné vyhlásenia AMA v jej výročných správach za príslušné obdobie (pozri odôvodnenia 84 – 90 vyššie), ktoré dokazujú, že AMA si uvedomovala, že jej marketingové činnosti pravdepodobne podporovali domácu výrobu v konkurencii s výrobcami z iných členských štátov.

| (141) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti došlo k splneniu podmienky uvedených v článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Je teda možné dospieť k záveru, že opatrenia, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia, predstavujú štátnu pomoc v zmysle uvedeného článku. |
| --- | --- |

(141)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti došlo k splneniu podmienky uvedených v článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Je teda možné dospieť k záveru, že opatrenia, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia, predstavujú štátnu pomoc v zmysle uvedeného článku.

6.2.   ČASOVÝ ROZSAH PÔSOBNOSTI ROZHODNUTIA A EXISTUJÚCA POMOC

ČASOVÝ ROZSAH PÔSOBNOSTI ROZHODNUTIA A EXISTUJÚCA POMOC

| (142) | Predmetom rozhodnutia o začatí konania z roku 2012 boli neoznámené marketingové opatrenia AMA v rámci schémy pomoci NN 34/2000 a opatrenia AMA zo zrušeného rozhodnutia Komisie NN 34A/2000. |
| --- | --- |

(142)

Predmetom rozhodnutia o začatí konania z roku 2012 boli neoznámené marketingové opatrenia AMA v rámci schémy pomoci NN 34/2000 a opatrenia AMA zo zrušeného rozhodnutia Komisie NN 34A/2000.

| (143) | Vzhľadom na to, že zákon o AMA a jeho vykonávacie ustanovenia boli niekoľkokrát zmenené, že sa uskutočnilo veľa procedurálnych postupov a že pomoc sa skladá z mnohých opatrení s rôznym trvaním, je ešte potrebné určiť presný počiatočný a koncový dátum vykonávania opatrení, a teda časový rozsah pôsobnosti rozhodnutia. |
| --- | --- |

(143)

Vzhľadom na to, že zákon o AMA a jeho vykonávacie ustanovenia boli niekoľkokrát zmenené, že sa uskutočnilo veľa procedurálnych postupov a že pomoc sa skladá z mnohých opatrení s rôznym trvaním, je ešte potrebné určiť presný počiatočný a koncový dátum vykonávania opatrení, a teda časový rozsah pôsobnosti rozhodnutia.

| (144) | Podľa informácií, ktoré predložili rakúske orgány, sa marketingové opatrenia uplatňovali od roku 1994, t. j. pred 1. januára 1995, dňom, keď Rakúsko pristúpilo k Európskej únii. Rakúske orgány však napriek tomu neoznámili Komisii opatrenia AMA v súlade s článkom 143 alebo 144 Aktu o pristúpení Rakúskej republiky (pozri odôvodnenie 34), a tieto opatrenia preto nemožno považovať za existujúcu pomoc. Z toho dôvodu je potrebné považovať uvedené opatrenia za novú pomoc, ktorá nebola oznámená ku dňu pristúpenia 1. januára 1995, čo by sa preto malo považovať za počiatočný dátum poskytovania pomoci. |
| --- | --- |

(144)

Podľa informácií, ktoré predložili rakúske orgány, sa marketingové opatrenia uplatňovali od roku 1994, t. j. pred 1. januára 1995, dňom, keď Rakúsko pristúpilo k Európskej únii. Rakúske orgány však napriek tomu neoznámili Komisii opatrenia AMA v súlade s článkom 143 alebo 144 Aktu o pristúpení Rakúskej republiky (pozri odôvodnenie 34), a tieto opatrenia preto nemožno považovať za existujúcu pomoc. Z toho dôvodu je potrebné považovať uvedené opatrenia za novú pomoc, ktorá nebola oznámená ku dňu pristúpenia 1. januára 1995, čo by sa preto malo považovať za počiatočný dátum poskytovania pomoci.

| (145) | Ďalej, ako sa opisuje v odôvodnení 36, rakúske orgány tvrdia, že listom z 23. júna 1997 predložili vyplnený notifikačný formulár týkajúci sa marketingových opatrení AMA, na ktorý Komisia nereagovala v predpísanej dvojmesačnej lehote (65). Podľa ich názoru to bolo platné oznámenie a po uplynutí dvojmesačnej lehoty by sa pomoc mala považovať za schválenú a mala by byť preto kvalifikovaná ako existujúca pomoc. Rovnaký argumentačný postup sa používa v právnom stanovisku pripojenom k listu s informáciami z 25. februára 2015. |
| --- | --- |

(145)

Ďalej, ako sa opisuje v odôvodnení 36, rakúske orgány tvrdia, že listom z 23. júna 1997 predložili vyplnený notifikačný formulár týkajúci sa marketingových opatrení AMA, na ktorý Komisia nereagovala v predpísanej dvojmesačnej lehote (65). Podľa ich názoru to bolo platné oznámenie a po uplynutí dvojmesačnej lehoty by sa pomoc mala považovať za schválenú a mala by byť preto kvalifikovaná ako existujúca pomoc. Rovnaký argumentačný postup sa používa v právnom stanovisku pripojenom k listu s informáciami z 25. februára 2015.

65

| (146) | Komisia s týmto argumentom nesúhlasí. Keďže opatrenia boli vykonávané už pred rokom 1997, uvedený list sa nemôže považovať za platné oznámenie opatrení v súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, a preto sa táto pomoc nemôže označiť za existujúcu pomoc. Podľa rozsudku vo veci Lorenz by sa pomoc považovala za existujúcu pomoc len vtedy, ak by v čase oznámenia opatrenia Komisii ešte nebola vykonávaná; v prípade, že sa opatrenie ešte nevykonalo, by sa pomoc mohla považovať za existujúcu pomoc iba vtedy, ak by členský štát po uplynutí dvojmesačnej lehoty poslal Komisii predchádzajúce oznámenie. Rakúske orgány však vykonávali opatrenie pred formálnym oznámením a Komisii neposkytli žiadne predchádzajúce oznámenie. Preto sa uvedeným listom z 23. júna 1997 toto opatrenie nemení na existujúcu pomoc v zmysle článku 108 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(146)

Komisia s týmto argumentom nesúhlasí. Keďže opatrenia boli vykonávané už pred rokom 1997, uvedený list sa nemôže považovať za platné oznámenie opatrení v súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, a preto sa táto pomoc nemôže označiť za existujúcu pomoc. Podľa rozsudku vo veci Lorenz by sa pomoc považovala za existujúcu pomoc len vtedy, ak by v čase oznámenia opatrenia Komisii ešte nebola vykonávaná; v prípade, že sa opatrenie ešte nevykonalo, by sa pomoc mohla považovať za existujúcu pomoc iba vtedy, ak by členský štát po uplynutí dvojmesačnej lehoty poslal Komisii predchádzajúce oznámenie. Rakúske orgány však vykonávali opatrenie pred formálnym oznámením a Komisii neposkytli žiadne predchádzajúce oznámenie. Preto sa uvedeným listom z 23. júna 1997 toto opatrenie nemení na existujúcu pomoc v zmysle článku 108 ods. 1 ZFEÚ.

| (147) | Vzhľadom na uvedené informácie a úvahy uvedené dospela Komisia k záveru, že pokiaľ ide o časovú pôsobnosť rozhodnutia, počiatočným dátumom všetkých marketingových opatrení AMA je 1. januára 1995 (pozri odôvodnenie 34 a 144). |
| --- | --- |

(147)

Vzhľadom na uvedené informácie a úvahy uvedené dospela Komisia k záveru, že pokiaľ ide o časovú pôsobnosť rozhodnutia, počiatočným dátumom všetkých marketingových opatrení AMA je 1. januára 1995 (pozri odôvodnenie 34 a 144).

| (148) | Pokiaľ ide o koncový dátum vykonávania, listom zo 14. septembra 2012 rakúske orgány potvrdili, že opatrenia oznámené ako schéma pomoci N 239/2004 sa týkajú jednej časti opatrení AMA, ktoré sú predmetom vyšetrovania vo veci s číslom NN 34/2000 (po podstatnej úprave opatrení s cieľom dosiahnuť súlad s uplatniteľnými pravidlami, pozri odôvodnenie 39). |
| --- | --- |

(148)

Pokiaľ ide o koncový dátum vykonávania, listom zo 14. septembra 2012 rakúske orgány potvrdili, že opatrenia oznámené ako schéma pomoci N 239/2004 sa týkajú jednej časti opatrení AMA, ktoré sú predmetom vyšetrovania vo veci s číslom NN 34/2000 (po podstatnej úprave opatrení s cieľom dosiahnuť súlad s uplatniteľnými pravidlami, pozri odôvodnenie 39).

| (149) | V tom istom liste rakúske orgány potvrdili, že v období po roku 2002 AMA Marketing nevykonávala iné opatrenia pomoci ako tie, na ktoré sa vzťahuje číslo NN 34A/2000 a N 239/2004 (a ich následné predĺženia (66)). |
| --- | --- |

(149)

V tom istom liste rakúske orgány potvrdili, že v období po roku 2002 AMA Marketing nevykonávala iné opatrenia pomoci ako tie, na ktoré sa vzťahuje číslo NN 34A/2000 a N 239/2004 (a ich následné predĺženia (66)).

66

| (150) | Z informácií, ktoré poskytli rakúske orgány, vyplýva, že schválená schéma pomoci N 570/1998 sa netýka marketingových opatrení AMA, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(150)

Z informácií, ktoré poskytli rakúske orgány, vyplýva, že schválená schéma pomoci N 570/1998 sa netýka marketingových opatrení AMA, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia.

| (151) | Pokiaľ ide o bioznačku a značku kvality AMA, koncový dátum pre poskytovanie pomoci bol 31. decembra 2008, s výnimkou reklamných opatrení týkajúcich sa bioznačky, ktoré sa skončili 31. decembra 2006 (pozri odôvodnenia 15 a 19). |
| --- | --- |

(151)

Pokiaľ ide o bioznačku a značku kvality AMA, koncový dátum pre poskytovanie pomoci bol 31. decembra 2008, s výnimkou reklamných opatrení týkajúcich sa bioznačky, ktoré sa skončili 31. decembra 2006 (pozri odôvodnenia 15 a 19).

| (152) | Ostatné marketingové opatrenia AMA sa uplatňovali do 20. októbra 2004, teda dňa, v ktorom bolo schválené rozhodnutie N 239/2004 (pozri kapitolu 1.4 a odôvodnenie 39). Preto sa rozsah pôsobnosti tohto rozhodnutia týka obdobia 1. januára 1995 až 31. decembra 2008 pre všetky opatrenia okrem reklamných opatrení týkajúcich sa bioznačky, pre ktorú je príslušným obdobím obdobie od 1. januára 1995 do 31. decembra 2006, a ostatných marketingových opatrení, pre ktoré je príslušným obdobím obdobie od 1. januára 1995 do 20. októbra 2004. |
| --- | --- |

(152)

Ostatné marketingové opatrenia AMA sa uplatňovali do 20. októbra 2004, teda dňa, v ktorom bolo schválené rozhodnutie N 239/2004 (pozri kapitolu 1.4 a odôvodnenie 39). Preto sa rozsah pôsobnosti tohto rozhodnutia týka obdobia 1. januára 1995 až 31. decembra 2008 pre všetky opatrenia okrem reklamných opatrení týkajúcich sa bioznačky, pre ktorú je príslušným obdobím obdobie od 1. januára 1995 do 31. decembra 2006, a ostatných marketingových opatrení, pre ktoré je príslušným obdobím obdobie od 1. januára 1995 do 20. októbra 2004.

7.   PROTIPRÁVNOSŤ POMOCI

PROTIPRÁVNOSŤ POMOCI

| (153) | Podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ musí byť Komisia upovedomená o všetkých zámeroch v súvislosti s poskytnutím alebo upravením pomoci. Podľa článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 je nová pomoc realizovaná v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ protiprávnou pomocou. Povinnosť oznamovať štátnu pomoc sa stanovuje v článku 2 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(153)

Podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ musí byť Komisia upovedomená o všetkých zámeroch v súvislosti s poskytnutím alebo upravením pomoci. Podľa článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 je nová pomoc realizovaná v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ protiprávnou pomocou. Povinnosť oznamovať štátnu pomoc sa stanovuje v článku 2 uvedeného nariadenia.

| (154) | Rakúsko neinformovalo Komisiu v súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ o ustanoveniach zavádzajúcich opatrenia a odvody na ich financovanie pred ich vykonávaním. |
| --- | --- |

(154)

Rakúsko neinformovalo Komisiu v súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ o ustanoveniach zavádzajúcich opatrenia a odvody na ich financovanie pred ich vykonávaním.

| (155) | Ako vyplýva z kapitoly 6, opatrenia zavedené Rakúskom predstavujú štátnu pomoc. Ako je uvedené v odôvodnení 34, marketingové opatrenia sa uplatňovali od roku 1994, t. j. pred 1. januárom 1995, dňom, keď Rakúsko pristúpilo k Európskej únii. Rakúske orgány však napriek tomu nikdy neoznámili Komisii opatrenia AMA v súlade s článkom 143 alebo 144 Aktu o pristúpení Rakúskej republiky. Preto táto pomoc predstavovala v čase pristúpenia novú pomoc a rakúske orgány ju mali oznámiť. Bez riadneho oznámenia je pomoc podľa príslušných ustanovení ZFEÚ protiprávna (v tejto súvislosti pozri tiež odôvodnenie 144). |
| --- | --- |

(155)

Ako vyplýva z kapitoly 6, opatrenia zavedené Rakúskom predstavujú štátnu pomoc. Ako je uvedené v odôvodnení 34, marketingové opatrenia sa uplatňovali od roku 1994, t. j. pred 1. januárom 1995, dňom, keď Rakúsko pristúpilo k Európskej únii. Rakúske orgány však napriek tomu nikdy neoznámili Komisii opatrenia AMA v súlade s článkom 143 alebo 144 Aktu o pristúpení Rakúskej republiky. Preto táto pomoc predstavovala v čase pristúpenia novú pomoc a rakúske orgány ju mali oznámiť. Bez riadneho oznámenia je pomoc podľa príslušných ustanovení ZFEÚ protiprávna (v tejto súvislosti pozri tiež odôvodnenie 144).

| (156) | Okrem toho, ako je opísané v odôvodneniach 9, 36 a 148, list z 23. júna 1997, ani list z 19. decembra 2002 nemožno považovať za platné oznámenie tejto novej pomoci. |
| --- | --- |

(156)

Okrem toho, ako je opísané v odôvodneniach 9, 36 a 148, list z 23. júna 1997, ani list z 19. decembra 2002 nemožno považovať za platné oznámenie tejto novej pomoci.

8.   POSÚDENIE ZLUČITEĽNOSTI POMOCI

POSÚDENIE ZLUČITEĽNOSTI POMOCI

8.1.   PRAVIDLÁ TÝKAJÚCE SA PÔVODU VÝROBKOV

PRAVIDLÁ TÝKAJÚCE SA PÔVODU VÝROBKOV

| (157) | Všeobecný súd zrušil rozhodnutie Komisie NN 34A/2000 s odôvodnením, že sa v zákone o AMA z roku 1992 vyskytol rozpor. V jeho paragrafe 21a, ktorý sa týka účelu príspevku, bol uvedený odkaz na domáce výrobky. Presnejšie, bod č. 1 sa vzťahoval na cieľ „podporovať a zaisťovať predaj domácich poľnohospodárskych a lesníckych výrobkov a ich odvodených výrobkov“ (67). Bod č. 2 sa vzťahoval na „presadzovanie ďalších marketingových opatrení (najmä dodávanie služieb a príslušné personálne náklady)“. |
| --- | --- |

(157)

Všeobecný súd zrušil rozhodnutie Komisie NN 34A/2000 s odôvodnením, že sa v zákone o AMA z roku 1992 vyskytol rozpor. V jeho paragrafe 21a, ktorý sa týka účelu príspevku, bol uvedený odkaz na domáce výrobky. Presnejšie, bod č. 1 sa vzťahoval na cieľ „podporovať a zaisťovať predaj domácich poľnohospodárskych a lesníckych výrobkov a ich odvodených výrobkov“ (67). Bod č. 2 sa vzťahoval na „presadzovanie ďalších marketingových opatrení (najmä dodávanie služieb a príslušné personálne náklady)“.

67

| (158) | Všeobecný súd uviedol, že obmedzovanie sa na domáce výrobky v bode č. 1 paragrafu 21a zákona o AMA z roku 1992 vyvolalo pochybnosti o zlučiteľnosti predmetnej pomoci, čo malo Komisiu viesť k začatiu formálneho vyšetrovacieho konania (68). |
| --- | --- |

(158)

Všeobecný súd uviedol, že obmedzovanie sa na domáce výrobky v bode č. 1 paragrafu 21a zákona o AMA z roku 1992 vyvolalo pochybnosti o zlučiteľnosti predmetnej pomoci, čo malo Komisiu viesť k začatiu formálneho vyšetrovacieho konania (68).

68

| (159) | Otázka domáceho pôvodu výrobku je preto prvkom, ktorý si vyžaduje podrobnú analýzu. |
| --- | --- |

(159)

Otázka domáceho pôvodu výrobku je preto prvkom, ktorý si vyžaduje podrobnú analýzu.

| (160) | Sťažovatelia trvali na tom, že značky a subvencované opatrenia boli dostupné iba pre rakúskych výrobcov. V tejto súvislosti uviedli, že podľa paragrafu 21a ods. 1 zákona o AMA z roku 1992 mali zo subvencovaných reklamných opatrení prospech iba rakúske výrobky. |
| --- | --- |

(160)

Sťažovatelia trvali na tom, že značky a subvencované opatrenia boli dostupné iba pre rakúskych výrobcov. V tejto súvislosti uviedli, že podľa paragrafu 21a ods. 1 zákona o AMA z roku 1992 mali zo subvencovaných reklamných opatrení prospech iba rakúske výrobky.

| (161) | V tejto súvislosti rakúske orgány listom z 19. decembra 2002 vysvetlili, že značka kvality a bioznačka AMA boli dostupné pre všetky výrobky bez ohľadu na ich pôvod. Listom z 5. marca 2004 rakúske orgány zaslali nové interné pravidlá, ktoré vydala AMA Marketing a schválilo rakúske spolkové ministerstvo poľnohospodárstva, lesov, životného prostredia a vodného hospodárstva (BMLFUW) a ktorými sa riadi udeľovanie týchto značiek. Podľa týchto pravidiel môžu byť značky poskytnuté všetkým výrobkom, či už rakúskym alebo z iných členských štátov, ktoré spĺňajú požiadavky na kvalitu. Okrem toho sa rakúske orgány sa zaviazali upraviť zákon o AMA z roku 1992, ktorý bol zmenený zákonom s účinnosťou od júla 2007. Od tohto dňa už paragraf 21a ods. 1 zákona o AMA neobsahuje odkaz na „domáce“ výrobky (69). |
| --- | --- |

(161)

V tejto súvislosti rakúske orgány listom z 19. decembra 2002 vysvetlili, že značka kvality a bioznačka AMA boli dostupné pre všetky výrobky bez ohľadu na ich pôvod. Listom z 5. marca 2004 rakúske orgány zaslali nové interné pravidlá, ktoré vydala AMA Marketing a schválilo rakúske spolkové ministerstvo poľnohospodárstva, lesov, životného prostredia a vodného hospodárstva (BMLFUW) a ktorými sa riadi udeľovanie týchto značiek. Podľa týchto pravidiel môžu byť značky poskytnuté všetkým výrobkom, či už rakúskym alebo z iných členských štátov, ktoré spĺňajú požiadavky na kvalitu. Okrem toho sa rakúske orgány sa zaviazali upraviť zákon o AMA z roku 1992, ktorý bol zmenený zákonom s účinnosťou od júla 2007. Od tohto dňa už paragraf 21a ods. 1 zákona o AMA neobsahuje odkaz na „domáce“ výrobky (69).

69

| (162) | Preto aj napriek tomu, že obdobie po 30. júna 2007 nepredstavuje žiadny zvláštny problém v súvislosti s pôvodom výrobkov a príjemcami týchto značiek alebo opatrení, je potrebná podrobnejšia analýza obdobia pred týmto dňom. Vzhľadom na špecifickú povahu rôznych opatrení tvoriacich túto schému a rôzny význam odkazu na domáci pôvod je potrebná samostatná analýza pre každé opatrenie. |
| --- | --- |

(162)

Preto aj napriek tomu, že obdobie po 30. júna 2007 nepredstavuje žiadny zvláštny problém v súvislosti s pôvodom výrobkov a príjemcami týchto značiek alebo opatrení, je potrebná podrobnejšia analýza obdobia pred týmto dňom. Vzhľadom na špecifickú povahu rôznych opatrení tvoriacich túto schému a rôzny význam odkazu na domáci pôvod je potrebná samostatná analýza pre každé opatrenie.

| (163) | Pokiaľ ide o značku kvality, od januára 2000 sa v predpisoch, ktorými sa vykonáva zákon o AMA (Regulativ zur Verwendung des AMA-Gütesiegels für Lebensmittel), neuvádzal odkaz na domáce výrobky, ale tieto predpisy sa vzťahovali na všetky výrobky bez ohľadu na ich pôvod. V článku 23 o deklarácii pôvodu sa výslovne odkazuje na región (napr. Tirolsko alebo Bavorsko) alebo krajinu (napr. Rakúsko, Francúzsko), čím sa naznačuje, že ako pôvod výrobkov môže byť uvedený akýkoľvek región alebo akákoľvek krajina. Tvrdenie, že značka kvality bola dostupná len pre domáce (t. j. rakúske) výrobky, sa pre obdobie po tomto dátume musí zamietnuť. |
| --- | --- |

(163)

Pokiaľ ide o značku kvality, od januára 2000 sa v predpisoch, ktorými sa vykonáva zákon o AMA (Regulativ zur Verwendung des AMA-Gütesiegels für Lebensmittel), neuvádzal odkaz na domáce výrobky, ale tieto predpisy sa vzťahovali na všetky výrobky bez ohľadu na ich pôvod. V článku 23 o deklarácii pôvodu sa výslovne odkazuje na región (napr. Tirolsko alebo Bavorsko) alebo krajinu (napr. Rakúsko, Francúzsko), čím sa naznačuje, že ako pôvod výrobkov môže byť uvedený akýkoľvek región alebo akákoľvek krajina. Tvrdenie, že značka kvality bola dostupná len pre domáce (t. j. rakúske) výrobky, sa pre obdobie po tomto dátume musí zamietnuť.

| (164) | Okrem toho, všetky ustanovenia týkajúce sa pôvodu výrobku obsahujú nasledujúce vymedzenie pojmu „pôvodný/domáci“ (heimisch): „V týchto usmerneniach sa pojem „pôvodný/domáci“ vzťahuje na región uvedený ako pôvod výrobku“ („Wird in diesen Richtlinien der Begriff „heimisch“ verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen (70).“). Toto opäť naznačuje, že odkaz na „domáce výrobky“ používaný vo vykonávacích aktoch sa nevzťahuje iba na rakúske výrobky, ale že ako miesto pôvodu je možné použiť akýkoľvek región. |
| --- | --- |

(164)

Okrem toho, všetky ustanovenia týkajúce sa pôvodu výrobku obsahujú nasledujúce vymedzenie pojmu „pôvodný/domáci“ (heimisch): „V týchto usmerneniach sa pojem „pôvodný/domáci“ vzťahuje na región uvedený ako pôvod výrobku“ („Wird in diesen Richtlinien der Begriff „heimisch“ verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen (70).“). Toto opäť naznačuje, že odkaz na „domáce výrobky“ používaný vo vykonávacích aktoch sa nevzťahuje iba na rakúske výrobky, ale že ako miesto pôvodu je možné použiť akýkoľvek región.

Wird in diesen Richtlinien der Begriff „heimisch“ verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen

70

| (165) | Bioznačka sa sama osebe vzťahuje najmä na osobitné požiadavky na kvalitu výrobku. Hlavnou informáciou príslušných značiek v rámci uvedenej schémy bol odkaz na kvalitu BIO a tieto značky boli dostupné pre všetky výrobky bez ohľadu na ich pôvod. Pôvod mohol byť uvedený iba ako vedľajšia informácia. |
| --- | --- |

(165)

Bioznačka sa sama osebe vzťahuje najmä na osobitné požiadavky na kvalitu výrobku. Hlavnou informáciou príslušných značiek v rámci uvedenej schémy bol odkaz na kvalitu BIO a tieto značky boli dostupné pre všetky výrobky bez ohľadu na ich pôvod. Pôvod mohol byť uvedený iba ako vedľajšia informácia.

| (166) | Pokiaľ ide o pomoc pre kvalitné výrobky, táto bola poskytovaná na rozvoj systémov zabezpečovania kvality, kontroly kvality a kontroly ekologických výrobkov (odôvodnenie 98). Tieto opatrenia tiež nie sú samy osebe obmedzené na výrobky pochádzajúce z konkrétnej krajiny. |
| --- | --- |

(166)

Pokiaľ ide o pomoc pre kvalitné výrobky, táto bola poskytovaná na rozvoj systémov zabezpečovania kvality, kontroly kvality a kontroly ekologických výrobkov (odôvodnenie 98). Tieto opatrenia tiež nie sú samy osebe obmedzené na výrobky pochádzajúce z konkrétnej krajiny.

| (167) | Pomoc na generickú reklamu nevyvoláva problémy týkajúce sa pôvodu daných výrobkov, pretože kampane propagovali alebo uvádzali výrobok iba všeobecným spôsobom bez akéhokoľvek odkazu na pôvod. |
| --- | --- |

(167)

Pomoc na generickú reklamu nevyvoláva problémy týkajúce sa pôvodu daných výrobkov, pretože kampane propagovali alebo uvádzali výrobok iba všeobecným spôsobom bez akéhokoľvek odkazu na pôvod.

8.2.   UPLATNITEĽNÉ PRAVIDLÁ

UPLATNITEĽNÉ PRAVIDLÁ

| (168) | Podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ možno považovať pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za zlučiteľnú so spoločným trhom za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(168)

Podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ možno považovať pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za zlučiteľnú so spoločným trhom za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom.

| (169) | Podľa oznámenia Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posudzovanie neoprávnenej pomoci (71) sa akákoľvek protiprávna pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 posudzuje podľa pravidiel uplatniteľných v čase, keď bola pomoc poskytnutá. |
| --- | --- |

(169)

Podľa oznámenia Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posudzovanie neoprávnenej pomoci (71) sa akákoľvek protiprávna pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 posudzuje podľa pravidiel uplatniteľných v čase, keď bola pomoc poskytnutá.

71

| (170) | Medzi 1. januárom 2000 a 31. decembrom 2006 sa uplatňovali usmernenia na roky 2000 – 2006. S účinnosťou od 1. januára 2007 sa uplatňovali usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 – 2013 (72) (ďalej len „usmernenia na roky 2007 – 2013“) v súlade s ich bodom 194. |
| --- | --- |

(170)

Medzi 1. januárom 2000 a 31. decembrom 2006 sa uplatňovali usmernenia na roky 2000 – 2006. S účinnosťou od 1. januára 2007 sa uplatňovali usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 – 2013 (72) (ďalej len „usmernenia na roky 2007 – 2013“) v súlade s ich bodom 194.

72

| (171) | V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že podľa bodu 196 usmernení na roky 2007 – 2013 platilo pre členské štáty prechodné obdobie do 31. decembra 2007 určené na zosúladenie existujúcich schém pomoci s ustanoveniami usmernení. Vymedzenie existujúcej pomoci je uvedené v článku 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999. Podľa článku 1 písm. b) bodu ii), ktorý sa vzťahuje na tento prípad, existujúca pomoc znamená autorizovanú pomoc, to znamená schémy pomoci a individuálnu pomoc, ktoré boli schválené Komisiou alebo Radou. |
| --- | --- |

(171)

V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že podľa bodu 196 usmernení na roky 2007 – 2013 platilo pre členské štáty prechodné obdobie do 31. decembra 2007 určené na zosúladenie existujúcich schém pomoci s ustanoveniami usmernení. Vymedzenie existujúcej pomoci je uvedené v článku 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999. Podľa článku 1 písm. b) bodu ii), ktorý sa vzťahuje na tento prípad, existujúca pomoc znamená autorizovanú pomoc, to znamená schémy pomoci a individuálnu pomoc, ktoré boli schválené Komisiou alebo Radou.

| (172) | Komisia schému pomoci NN 34A/2000 skutočne schválila 30. júna 2004. V septembri 2004 však navrhovatelia podali voči tomuto rozhodnutiu námietku pred Súdom prvého stupňa (teraz Všeobecný súd), ktorý zrušil rozhodnutie Komisie rozsudkom z 18. novembra 2009. Voči tomuto rozsudku sa Rakúsko odvolalo, Súdny dvor odvolanie zamietol a 27. októbra 2011 potvrdil rozsudok Súdu prvého stupňa. |
| --- | --- |

(172)

Komisia schému pomoci NN 34A/2000 skutočne schválila 30. júna 2004. V septembri 2004 však navrhovatelia podali voči tomuto rozhodnutiu námietku pred Súdom prvého stupňa (teraz Všeobecný súd), ktorý zrušil rozhodnutie Komisie rozsudkom z 18. novembra 2009. Voči tomuto rozsudku sa Rakúsko odvolalo, Súdny dvor odvolanie zamietol a 27. októbra 2011 potvrdil rozsudok Súdu prvého stupňa.

| (173) | Rakúske orgány tvrdia, že táto schéma predstavovala existujúcu pomoc a mala sa posudzovať podľa nových usmernení na roky 2007 – 2013 až od 1. januára 2008. Vo svojom liste zo 14. septembra 2012 Rakúsko tiež poukazuje na zásadu oprávneného očakávania a argumentuje, že rozhodnutie Komisie bolo zrušené až v roku 2011. |
| --- | --- |

(173)

Rakúske orgány tvrdia, že táto schéma predstavovala existujúcu pomoc a mala sa posudzovať podľa nových usmernení na roky 2007 – 2013 až od 1. januára 2008. Vo svojom liste zo 14. septembra 2012 Rakúsko tiež poukazuje na zásadu oprávneného očakávania a argumentuje, že rozhodnutie Komisie bolo zrušené až v roku 2011.

| (174) | Podľa judikatúry (73) týkajúcej sa oprávnených očakávaní, „pokiaľ bola podaná žaloba o neplatnosť, príjemca nemá túto istotu dovtedy, kým súd Spoločenstva neprijme rozhodnutie s konečnou platnosťou“. Preto sa v tomto prípade nemožno odvolávať na oprávnené očakávanie. |
| --- | --- |

(174)

Podľa judikatúry (73) týkajúcej sa oprávnených očakávaní, „pokiaľ bola podaná žaloba o neplatnosť, príjemca nemá túto istotu dovtedy, kým súd Spoločenstva neprijme rozhodnutie s konečnou platnosťou“. Preto sa v tomto prípade nemožno odvolávať na oprávnené očakávanie.

73

pokiaľ bola podaná žaloba o neplatnosť, príjemca nemá túto istotu dovtedy, kým súd Spoločenstva neprijme rozhodnutie s konečnou platnosťou

| (175) | V dôsledku toho nie je možné schému pomoci NN 34A/2000 kvalifikovať ako existujúcu pomoc na základe rozhodnutia Komisie z 30. júna 2004, a preto sa neuplatňuje prechodné obdobie uvedené v bode 196 usmernení na roky 2007 – 2013. Schéma pomoci mala byť zosúladená s usmerneniami na roky 2007 – 2013 k 1. januáru 2007. |
| --- | --- |

(175)

V dôsledku toho nie je možné schému pomoci NN 34A/2000 kvalifikovať ako existujúcu pomoc na základe rozhodnutia Komisie z 30. júna 2004, a preto sa neuplatňuje prechodné obdobie uvedené v bode 196 usmernení na roky 2007 – 2013. Schéma pomoci mala byť zosúladená s usmerneniami na roky 2007 – 2013 k 1. januáru 2007.

8.3.   POMOC NA REKLAMNÉ OPATRENIA

POMOC NA REKLAMNÉ OPATRENIA

| (176) | Pokiaľ ide o reklamné opatrenia, zlučiteľnosť pomoci poskytovanej v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 2001 sa musí posudzovať na základe oznámenia Komisie týkajúceho sa zapojenia štátu do propagovania poľnohospodárskych výrobkov a produktov rybolovu (74) (ďalej len „oznámenie z roku 1986“) a Rámca pre vnútroštátnu pomoc na reklamu poľnohospodárskych výrobkov a niektorých výrobkov neuvedených v prílohe II Zmluvy o EHS vrátane produktov rybolovu (75) (ďalej len „rámec pre reklamu z roku 1987“). |
| --- | --- |

(176)

Pokiaľ ide o reklamné opatrenia, zlučiteľnosť pomoci poskytovanej v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 2001 sa musí posudzovať na základe oznámenia Komisie týkajúceho sa zapojenia štátu do propagovania poľnohospodárskych výrobkov a produktov rybolovu (74) (ďalej len „oznámenie z roku 1986“) a Rámca pre vnútroštátnu pomoc na reklamu poľnohospodárskych výrobkov a niektorých výrobkov neuvedených v prílohe II Zmluvy o EHS vrátane produktov rybolovu (75) (ďalej len „rámec pre reklamu z roku 1987“).

74

75

| (177) | Pomoc poskytnutú po 1. januári 2002 je potrebné posudzovať na základe usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci určenej na reklamu výrobkov uvedených v prílohe I k Zmluve o ES a niektorých výrobkov neuvedených prílohe I (ďalej len „usmernenia pre reklamu z roku 2001“) (76). |
| --- | --- |

(177)

Pomoc poskytnutú po 1. januári 2002 je potrebné posudzovať na základe usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci určenej na reklamu výrobkov uvedených v prílohe I k Zmluve o ES a niektorých výrobkov neuvedených prílohe I (ďalej len „usmernenia pre reklamu z roku 2001“) (76).

76

| (178) | Pri posudzovaní štátnej pomoci na reklamu poľnohospodárskych výrobkov poskytnutej po 1. januári 2007 Komisia uplatní oddiel VI.D usmernení na roky 2007 – 2013. |
| --- | --- |

(178)

Pri posudzovaní štátnej pomoci na reklamu poľnohospodárskych výrobkov poskytnutej po 1. januári 2007 Komisia uplatní oddiel VI.D usmernení na roky 2007 – 2013.

8.3.1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI REKLAMY

| (179) | Rámec pre reklamu z roku 1987 sa vzťahuje na reklamu vymedzenú ako akúkoľvek činnosť využívajúcu médiá (napríklad tlač, rozhlas, televíziu alebo plagáty), ktorej cieľom je presvedčiť spotrebiteľov, aby kupovali príslušný výrobok. Z jej rozsahu sú vylúčené propagačné činnosti v širšom zmysle, napríklad šírenie vedeckých poznatkov na verejnosti, organizovanie obchodných veľtrhov alebo výstav, účasť na takýchto a podobných podujatiach určených na styk s verejnosťou vrátane spotrebiteľských prieskumov a prieskumov trhu (77). |
| --- | --- |

(179)

Rámec pre reklamu z roku 1987 sa vzťahuje na reklamu vymedzenú ako akúkoľvek činnosť využívajúcu médiá (napríklad tlač, rozhlas, televíziu alebo plagáty), ktorej cieľom je presvedčiť spotrebiteľov, aby kupovali príslušný výrobok. Z jej rozsahu sú vylúčené propagačné činnosti v širšom zmysle, napríklad šírenie vedeckých poznatkov na verejnosti, organizovanie obchodných veľtrhov alebo výstav, účasť na takýchto a podobných podujatiach určených na styk s verejnosťou vrátane spotrebiteľských prieskumov a prieskumov trhu (77).

propagačné činnosti v širšom zmysle

77

| (180) | Rozsah pôsobnosti usmernení pre reklamu z roku 2001 je v podstate rovnaký ako rozsah pôsobnosti vyššie opísaného rámca pre reklamu z roku 1987, medzi nimi však existujú niektoré rozdiely. Prvá podstatná zmena sa týka skutočnosti, že ako možní adresáti reklamy boli pridané hospodárske subjekty (78). Druhá zmena sa týka skutočnosti, že vymedzenie reklamy bolo rozšírené tak, aby zahŕňalo reklamné činnosti (napríklad šírenie materiálov na tento účel) zamerané na spotrebiteľov na mieste predaja (79). |
| --- | --- |

(180)

Rozsah pôsobnosti usmernení pre reklamu z roku 2001 je v podstate rovnaký ako rozsah pôsobnosti vyššie opísaného rámca pre reklamu z roku 1987, medzi nimi však existujú niektoré rozdiely. Prvá podstatná zmena sa týka skutočnosti, že ako možní adresáti reklamy boli pridané hospodárske subjekty (78). Druhá zmena sa týka skutočnosti, že vymedzenie reklamy bolo rozšírené tak, aby zahŕňalo reklamné činnosti (napríklad šírenie materiálov na tento účel) zamerané na spotrebiteľov na mieste predaja (79).

78

79

| (181) | Rozsah pôsobnosti oddielu IV.D usmernení na roky 2007 – 2013 je totožný s rozsahom pôsobnosti usmernení pre reklamu z roku 2001 (80). |
| --- | --- |

(181)

Rozsah pôsobnosti oddielu IV.D usmernení na roky 2007 – 2013 je totožný s rozsahom pôsobnosti usmernení pre reklamu z roku 2001 (80).

80

| (182) | Rámec pre reklamu z roku 1987 aj usmernenia pre reklamu z roku 2001 sa vzťahujú na reklamné činnosti, ale nie na propagačné činnosti. Pomoc pre túto druhú kategóriu je klasifikovaná ako technická pomoc, na ktorú sa vzťahujú osobitné pravidlá. |
| --- | --- |

(182)

Rámec pre reklamu z roku 1987 aj usmernenia pre reklamu z roku 2001 sa vzťahujú na reklamné činnosti, ale nie na propagačné činnosti. Pomoc pre túto druhú kategóriu je klasifikovaná ako technická pomoc, na ktorú sa vzťahujú osobitné pravidlá.

| (183) | V tomto prípade bola pomoc poskytovaná na reklamné kampane využívajúce rôzne médiá a iné spôsoby zverejňovania. Reklamné kampane sa týkali






  — | bioznačky a značky kvality, |
| --- | --- | --- |

(183)

V tomto prípade bola pomoc poskytovaná na reklamné kampane využívajúce rôzne médiá a iné spôsoby zverejňovania. Reklamné kampane sa týkali

—

bioznačky a značky kvality,

| — | generických výrobkov a |
| --- | --- |

—

generických výrobkov a

| — | reklamy za hranicami Rakúska. |
| --- | --- |

—

reklamy za hranicami Rakúska.

| (184) | Z informácií, ktoré predložili rakúske orgány, je možné dospieť k záveru, že cieľom opatrení bolo nabádať spotrebiteľov, aby kupovali príslušný výrobok (pozri odôvodnenia 75 a 94). Preto uvedené opatrenia patria do rozsahu pôsobnosti reklamy a musia sa analyzovať na základe uplatniteľných pravidiel. |
| --- | --- |

(184)

Z informácií, ktoré predložili rakúske orgány, je možné dospieť k záveru, že cieľom opatrení bolo nabádať spotrebiteľov, aby kupovali príslušný výrobok (pozri odôvodnenia 75 a 94). Preto uvedené opatrenia patria do rozsahu pôsobnosti reklamy a musia sa analyzovať na základe uplatniteľných pravidiel.

8.3.2.   POMOC NA REKLAMU V OBDOBÍ OD 1. JANUÁRA 1995 DO 31. DECEMBRA 2001

Podmienky zlučiteľnosti

Podmienky zlučiteľnosti

| (185) | Zlučiteľnosť pomoci poskytnutej pred 1. januárom 2002 je potrebné posudzovať na základe oznámenia z roku 1986 a rámca pre reklamu z roku 1987 (odôvodnenie 176). |
| --- | --- |

(185)

Zlučiteľnosť pomoci poskytnutej pred 1. januárom 2002 je potrebné posudzovať na základe oznámenia z roku 1986 a rámca pre reklamu z roku 1987 (odôvodnenie 176).

Všeobecné podmienky

Všeobecné podmienky

| (186) | V bode 2.2 rámca pre reklamu z roku 1987 sa zakazuje pomoc na reklamu týkajúcu sa konkrétnych firiem. |
| --- | --- |

(186)

V bode 2.2 rámca pre reklamu z roku 1987 sa zakazuje pomoc na reklamu týkajúcu sa konkrétnych firiem.

| (187) | V bode č. 3 sa stanovuje podmienka, že reklama by sa mala týkať aspoň jednej z nasledujúcich kategórií (pozitívne kritériá):






  — | prebytkové poľnohospodárske výrobky, |
| --- | --- | --- |

(187)

V bode č. 3 sa stanovuje podmienka, že reklama by sa mala týkať aspoň jednej z nasledujúcich kategórií (pozitívne kritériá):

pozitívne kritériá

—

prebytkové poľnohospodárske výrobky,

| — | nové výrobky alebo náhradné výrobky, ktoré ešte nie sú v prebytku, |
| --- | --- |

—

nové výrobky alebo náhradné výrobky, ktoré ešte nie sú v prebytku,

| — | rozvoj určitých regiónov, |
| --- | --- |

—

rozvoj určitých regiónov,

| — | rozvoj malých a stredných podnikov alebo |
| --- | --- |

—

rozvoj malých a stredných podnikov alebo

| — | reklama na vysokokvalitné výrobky a zdravé potraviny. |
| --- | --- |

—

reklama na vysokokvalitné výrobky a zdravé potraviny.

| (188) | Napokon, podľa bodu č. 4 rámca pre reklamu z roku 1987 nesmie pomoc poskytnutá podľa uvedeného rámca prekročiť sumu, ktorú na danú reklamnú kampaň venoval samotný sektor, čo znamená, že maximálna intenzita pomoci 100 % môže byť povolená, ale iba v prípade, ak obchodné subjekty odvetvie prispelo úhradou aspoň 50 % nákladov, buď prostredníctvom dobrovoľných príspevkov, alebo výberom parafiškálnych odvodov či povinných príspevkov. Maximálna intenzita pomoci vo výške 100 % je teda povolená. |
| --- | --- |

(188)

Napokon, podľa bodu č. 4 rámca pre reklamu z roku 1987 nesmie pomoc poskytnutá podľa uvedeného rámca prekročiť sumu, ktorú na danú reklamnú kampaň venoval samotný sektor, čo znamená, že maximálna intenzita pomoci 100 % môže byť povolená, ale iba v prípade, ak obchodné subjekty odvetvie prispelo úhradou aspoň 50 % nákladov, buď prostredníctvom dobrovoľných príspevkov, alebo výberom parafiškálnych odvodov či povinných príspevkov. Maximálna intenzita pomoci vo výške 100 % je teda povolená.

Porušenie článku 30 Zmluvy o EHS

Porušenie článku 30 Zmluvy o EHS

| (189) | V bode č. 2 oznámenia z roku 1986, ako aj v bode 2.1 rámca pre reklamu z roku 1987 (81) sa zdôrazňuje skutočnosť, že pomoc na reklamu sa nemôže považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom, ak propagačný materiál porušuje článok 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ). |
| --- | --- |

(189)

V bode č. 2 oznámenia z roku 1986, ako aj v bode 2.1 rámca pre reklamu z roku 1987 (81) sa zdôrazňuje skutočnosť, že pomoc na reklamu sa nemôže považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom, ak propagačný materiál porušuje článok 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ).

81

| (190) | Podľa bodu 2.1 oznámenia z roku 1986 generické propagačné kampane bez odkazu na pôvod výrobku, vývozné propagačné kampane organizované v iných členských štátoch, ako aj kampane na domácom trhu propagujúce určité vlastnosti alebo druhy výrobkov bez akýchkoľvek konkrétnych odkazov na domáci pôvod výrobku okrem tých, ktoré môžu byť zrejmé z odkazov na dané vlastnosti alebo druhy alebo na normálne označenie výrobku, neporušujú článok 34 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(190)

Podľa bodu 2.1 oznámenia z roku 1986 generické propagačné kampane bez odkazu na pôvod výrobku, vývozné propagačné kampane organizované v iných členských štátoch, ako aj kampane na domácom trhu propagujúce určité vlastnosti alebo druhy výrobkov bez akýchkoľvek konkrétnych odkazov na domáci pôvod výrobku okrem tých, ktoré môžu byť zrejmé z odkazov na dané vlastnosti alebo druhy alebo na normálne označenie výrobku, neporušujú článok 34 ZFEÚ.

| (191) | Naopak, jasným porušením článku 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ) sú podľa bodu 2.2 oznámenia z roku 1986 tieto kampane: propagačné kampane, ktoré radia spotrebiteľom, aby kupovali domáce výrobky iba z dôvodu ich domáceho pôvodu, alebo propagačné kampane, ktorých cieľom je odradiť od nákupu výrobkov z iných členských štátov alebo znevažovať tieto výrobky v očiach spotrebiteľa (negatívna propagácia). |
| --- | --- |

(191)

Naopak, jasným porušením článku 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ) sú podľa bodu 2.2 oznámenia z roku 1986 tieto kampane: propagačné kampane, ktoré radia spotrebiteľom, aby kupovali domáce výrobky iba z dôvodu ich domáceho pôvodu, alebo propagačné kampane, ktorých cieľom je odradiť od nákupu výrobkov z iných členských štátov alebo znevažovať tieto výrobky v očiach spotrebiteľa (negatívna propagácia).

| (192) | Ďalej sa v bode 2.3 oznámenia z roku 1986 stanovuje, že voči propagačným kampaniam na domácom trhu členského štátu je z dôvodu odkazu na domáci pôvod výrobkov a pokiaľ nie sú dodržané určité obmedzenia možné vzniesť námietku podľa článku 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ). |
| --- | --- |

(192)

Ďalej sa v bode 2.3 oznámenia z roku 1986 stanovuje, že voči propagačným kampaniam na domácom trhu členského štátu je z dôvodu odkazu na domáci pôvod výrobkov a pokiaľ nie sú dodržané určité obmedzenia možné vzniesť námietku podľa článku 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ).

| (193) | Podľa bodu 2.3.1 oznámenia z roku 1986, propagačné kampane priťahujúce pozornosť na druhy alebo vlastnosti výrobkov vyrobených v rámci niektorého členského štátu nie sú v praxi obmedzené na domáce alebo regionálne špeciality a často upozorňujú na určité vlastnosti výrobkov vyrobených v rámci niektorého členského štátu a na domáci pôvod výrobkov, napriek tomu, že tieto výrobky a ich vlastnosti sú podobné tým, ktoré sa vyrábajú inde. Ak sa na domáci pôvod výrobku v takýchto propagačných kampaniach kladie neprimeraný dôraz, existuje nebezpečenstvo porušenia článku 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ). |
| --- | --- |

(193)

Podľa bodu 2.3.1 oznámenia z roku 1986, propagačné kampane priťahujúce pozornosť na druhy alebo vlastnosti výrobkov vyrobených v rámci niektorého členského štátu nie sú v praxi obmedzené na domáce alebo regionálne špeciality a často upozorňujú na určité vlastnosti výrobkov vyrobených v rámci niektorého členského štátu a na domáci pôvod výrobkov, napriek tomu, že tieto výrobky a ich vlastnosti sú podobné tým, ktoré sa vyrábajú inde. Ak sa na domáci pôvod výrobku v takýchto propagačných kampaniach kladie neprimeraný dôraz, existuje nebezpečenstvo porušenia článku 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ).

| (194) | V oznámení z roku 1986 sa preto od členských štátov žiadalo, aby zabezpečili najmä prísne dodržiavanie týchto usmernení:






  — | Je možné uviesť identifikáciu krajiny výrobcu slovom alebo symbolom za predpokladu, že zostane zachovaná rozumná rovnováha medzi odkazmi na vlastnosti a druhy výrobku na jednej strane a jeho domácim pôvodom na strane druhej. |
| --- | --- | --- |

(194)

V oznámení z roku 1986 sa preto od členských štátov žiadalo, aby zabezpečili najmä prísne dodržiavanie týchto usmernení:

—

Je možné uviesť identifikáciu krajiny výrobcu slovom alebo symbolom za predpokladu, že zostane zachovaná rozumná rovnováha medzi odkazmi na vlastnosti a druhy výrobku na jednej strane a jeho domácim pôvodom na strane druhej.

| — | Odkazy na domáci pôvod by mali byť až druhotnou informáciou oznamovanou spotrebiteľom prostredníctvom kampane a nemali by byť hlavným dôvodom, na základe ktorého sa spotrebiteľom odporúča výrobok kupovať. |
| --- | --- |

—

Odkazy na domáci pôvod by mali byť až druhotnou informáciou oznamovanou spotrebiteľom prostredníctvom kampane a nemali by byť hlavným dôvodom, na základe ktorého sa spotrebiteľom odporúča výrobok kupovať.

| — | Vlastnosti výrobkov, ktoré bolo prípustné uviesť, zahŕňali chuť, vôňu, čerstvosť, zrelosť, pomer medzi kvalitou a cenou, výživovú hodnotu, dostupné druhy, užitočnosť (recepty atď.). Naopak, bolo potrebné sa vyhýbať superlatívom, ako napríklad „najlepší“, „najchutnejší“, „najjemnejší“ a výrazom ako napríklad „to pravé“ alebo propagačným kampaniam, ktoré z dôvodu uvedenia domáceho pôvodu spôsobujú porovnávanie propagovaného výrobku s výrobkami iného členského štátu. Kontrola kvality by mala byť uvedená iba vtedy, ak bol výrobok podrobený pravému a objektívnemu systému kontroly jeho vlastností. |
| --- | --- |

—

Vlastnosti výrobkov, ktoré bolo prípustné uviesť, zahŕňali chuť, vôňu, čerstvosť, zrelosť, pomer medzi kvalitou a cenou, výživovú hodnotu, dostupné druhy, užitočnosť (recepty atď.). Naopak, bolo potrebné sa vyhýbať superlatívom, ako napríklad „najlepší“, „najchutnejší“, „najjemnejší“ a výrazom ako napríklad „to pravé“ alebo propagačným kampaniam, ktoré z dôvodu uvedenia domáceho pôvodu spôsobujú porovnávanie propagovaného výrobku s výrobkami iného členského štátu. Kontrola kvality by mala byť uvedená iba vtedy, ak bol výrobok podrobený pravému a objektívnemu systému kontroly jeho vlastností.

Posúdenie

Posúdenie

| (195) | V právnom stanovisku pripojenom k listu s informáciami z 25. februára 2015 rakúske orgány tvrdia, že porušenie článku 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ) je potrebné posudzovať z „historického hľadiska“ a že v období rokov 1995 až 2002 sa na Súdnom dvore neriešil prípad, v ktorom by podľa rozhodnutia text a grafická informácia značky porušovali článok 30 Zmluvy o EHS. Podľa názoru Komisie tento argument nemá podstatu. Ako bolo uvedené, oznámenie z roku 1986 (82) aj rámec pre reklamu z roku 1987 obsahovali jasné a podrobné usmernenia, ako majú členské štáty navrhovať svoje opatrenia, aby sa vyhli porušeniu článku 30 Zmluvy o EHS. |
| --- | --- |

(195)

V právnom stanovisku pripojenom k listu s informáciami z 25. februára 2015 rakúske orgány tvrdia, že porušenie článku 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ) je potrebné posudzovať z „historického hľadiska“ a že v období rokov 1995 až 2002 sa na Súdnom dvore neriešil prípad, v ktorom by podľa rozhodnutia text a grafická informácia značky porušovali článok 30 Zmluvy o EHS. Podľa názoru Komisie tento argument nemá podstatu. Ako bolo uvedené, oznámenie z roku 1986 (82) aj rámec pre reklamu z roku 1987 obsahovali jasné a podrobné usmernenia, ako majú členské štáty navrhovať svoje opatrenia, aby sa vyhli porušeniu článku 30 Zmluvy o EHS.

82

| (196) | Na základe informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii za obdobie pred rokom 2002, nebolo možné v čase rozhodnutia o začatí konania posúdiť zlučiteľnosť reklamných opatrení s pravidlami uvedenými vyššie. Rakúske orgány boli preto vyzvané na poskytnutie potrebných informácií v súvislosti s uvedenými podmienkami. |
| --- | --- |

(196)

Na základe informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii za obdobie pred rokom 2002, nebolo možné v čase rozhodnutia o začatí konania posúdiť zlučiteľnosť reklamných opatrení s pravidlami uvedenými vyššie. Rakúske orgány boli preto vyzvané na poskytnutie potrebných informácií v súvislosti s uvedenými podmienkami.

| (197) | Odpoveď, ktorú poskytli rakúske orgány 14. septembra 2012, neobsahovala dostatok informácií na posúdenie zlučiteľnosti (rakúske orgány uviedli iba odkaz na výročné správy za roky 1995 až 2001). Dňa 19. februára 2014 bola preto predložená ďalšia žiadosť o informácie o týchto bodoch a Rakúsko odpovedalo 5. mája 2014. |
| --- | --- |

(197)

Odpoveď, ktorú poskytli rakúske orgány 14. septembra 2012, neobsahovala dostatok informácií na posúdenie zlučiteľnosti (rakúske orgány uviedli iba odkaz na výročné správy za roky 1995 až 2001). Dňa 19. februára 2014 bola preto predložená ďalšia žiadosť o informácie o týchto bodoch a Rakúsko odpovedalo 5. mája 2014.

| (198) | V druhej odpovedi rakúske orgány uviedli, že reklamné kampane sa týkali prebytkových poľnohospodárskych výrobkov a/alebo reklamy na vysokokvalitné výrobky. Tým boli splnené pozitívne kritériá stanovené v bode č. 3 rámca pre reklamu z roku 1987. |
| --- | --- |

(198)

V druhej odpovedi rakúske orgány uviedli, že reklamné kampane sa týkali prebytkových poľnohospodárskych výrobkov a/alebo reklamy na vysokokvalitné výrobky. Tým boli splnené pozitívne kritériá stanovené v bode č. 3 rámca pre reklamu z roku 1987.

pozitívne kritériá

| (199) | Podľa informácií od rakúskych orgánov reklama neodkazovala na žiadne konkrétne firmy. |
| --- | --- |

(199)

Podľa informácií od rakúskych orgánov reklama neodkazovala na žiadne konkrétne firmy.

| (200) | Pokiaľ ide o maximálnu intenzitu pomoci, odvody zo sektora predstavovali viac ako 50 % výšky pomoci (pozri tiež odôvodnenia 43 a 56). Preto je splnené kritérium bodu č. 4 rámca pre reklamu z roku 1987 týkajúce sa intenzity pomoci. |
| --- | --- |

(200)

Pokiaľ ide o maximálnu intenzitu pomoci, odvody zo sektora predstavovali viac ako 50 % výšky pomoci (pozri tiež odôvodnenia 43 a 56). Preto je splnené kritérium bodu č. 4 rámca pre reklamu z roku 1987 týkajúce sa intenzity pomoci.

maximálnu intenzitu pomoci

| (201) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o možné porušenie článku 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ). V predbežnom stanovisku Komisie sa odkaz na domáci pôvod v značke kvality nezdal byť vedľajšou informáciou (pozri odôvodnenie 65). Komisia okrem toho konštatovala, že v mnohých reklamných materiáloch nebol odkaz na pôvod výrobku obmedzený na značku kvality, ale objavoval sa aj na rôznych miestach v reklame (pozri odôvodnenie 83). |
| --- | --- |

(201)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o možné porušenie článku 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ). V predbežnom stanovisku Komisie sa odkaz na domáci pôvod v značke kvality nezdal byť vedľajšou informáciou (pozri odôvodnenie 65). Komisia okrem toho konštatovala, že v mnohých reklamných materiáloch nebol odkaz na pôvod výrobku obmedzený na značku kvality, ale objavoval sa aj na rôznych miestach v reklame (pozri odôvodnenie 83).

porušenie článku 30 Zmluvy o EHS

| (202) | Preto boli v rozhodnutí o začatí konania rakúske orgány vyzvané, aby opísali vzhľad značky kvality a bioznačky v období rokov 1995 až 2001 a poskytli reprezentatívne vzorky propagačných materiálov, v ktorých boli tieto značky použité. |
| --- | --- |

(202)

Preto boli v rozhodnutí o začatí konania rakúske orgány vyzvané, aby opísali vzhľad značky kvality a bioznačky v období rokov 1995 až 2001 a poskytli reprezentatívne vzorky propagačných materiálov, v ktorých boli tieto značky použité.

| (203) | Rakúske orgány v liste zo 14. septembra 2012 odpovedali, že výročné správy o štátnej pomoci poskytnutej v rokoch 1995 – 2004 už tieto informácie obsahujú. Komisia listom z 19. februára 2014 odpovedala, že tieto informácie neboli dostatočné na vykonanie analýzy zlučiteľnosti a požiadala o podrobný opis (t. j. notifikačné hárky) na základe pravidiel uplatniteľných v čase vykonania opatrenia. Toto posúdenie bolo poskytnuté v odpovedi z 5. mája 2014. |
| --- | --- |

(203)

Rakúske orgány v liste zo 14. septembra 2012 odpovedali, že výročné správy o štátnej pomoci poskytnutej v rokoch 1995 – 2004 už tieto informácie obsahujú. Komisia listom z 19. februára 2014 odpovedala, že tieto informácie neboli dostatočné na vykonanie analýzy zlučiteľnosti a požiadala o podrobný opis (t. j. notifikačné hárky) na základe pravidiel uplatniteľných v čase vykonania opatrenia. Toto posúdenie bolo poskytnuté v odpovedi z 5. mája 2014.

| (204) | Konkrétne kritériá zlučiteľnosti pre rôzne typy reklamy sú analyzované ďalej. |
| --- | --- |

(204)

Konkrétne kritériá zlučiteľnosti pre rôzne typy reklamy sú analyzované ďalej.

Pomoc na generickú reklamu

Pomoc na generickú reklamu

| (205) | Pokiaľ ide o odkaz na konkrétne firmy v niektorých reklamných kampaniach (odôvodnenie 90), Komisia upozorňuje, že podľa bodu 2.2 rámca pre reklamu z roku 1987 je pomoc na reklamu súvisiacu s konkrétnymi firmami zakázaná. |
| --- | --- |

(205)

Pokiaľ ide o odkaz na konkrétne firmy v niektorých reklamných kampaniach (odôvodnenie 90), Komisia upozorňuje, že podľa bodu 2.2 rámca pre reklamu z roku 1987 je pomoc na reklamu súvisiacu s konkrétnymi firmami zakázaná.

| (206) | Vo svojom liste zo 14. septembra 2012 rakúske orgány argumentovali, že uvedené firmy prispeli na úhradu časti nákladov na kampaň (Druck und Werbeeinschaltung). Takéto kampane odkazujúce na konkrétne firmy však napriek tomu nie je možné schváliť podľa pravidiel štátnej pomoci (bod 2.2 rámca pre reklamu z roku 1987). Skutočnosť, že tieto firmy prispeli na čiastočnú úhradu nákladov spojených s kampaňou, na tomto posúdení nič nemení. |
| --- | --- |

(206)

Vo svojom liste zo 14. septembra 2012 rakúske orgány argumentovali, že uvedené firmy prispeli na úhradu časti nákladov na kampaň (Druck und Werbeeinschaltung). Takéto kampane odkazujúce na konkrétne firmy však napriek tomu nie je možné schváliť podľa pravidiel štátnej pomoci (bod 2.2 rámca pre reklamu z roku 1987). Skutočnosť, že tieto firmy prispeli na čiastočnú úhradu nákladov spojených s kampaňou, na tomto posúdení nič nemení.

Druck und Werbeeinschaltung

| (207) | Z dostupných informácií vyplýva, že niektoré generické reklamné kampane výslovne odkazovali na pôvod výrobku (t. j. Rakúsko) (pozri príklady poskytnuté v odôvodneniach 84 a 90). |
| --- | --- |

(207)

Z dostupných informácií vyplýva, že niektoré generické reklamné kampane výslovne odkazovali na pôvod výrobku (t. j. Rakúsko) (pozri príklady poskytnuté v odôvodneniach 84 a 90).

niektoré generické reklamné kampane

| (208) | Preto opatrenia nespĺňajú body 2.1 (83), 2.2 rámca pre reklamu z roku 1987 a porušujú článok 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ). Komisia preto považuje pomoc na reklamné opatrenia v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 1999 odkazujúce na pôvod výrobkov alebo konkrétne spoločnosti za nezlučiteľnú so spoločným trhom (84). |
| --- | --- |

(208)

Preto opatrenia nespĺňajú body 2.1 (83), 2.2 rámca pre reklamu z roku 1987 a porušujú článok 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ). Komisia preto považuje pomoc na reklamné opatrenia v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 1999 odkazujúce na pôvod výrobkov alebo konkrétne spoločnosti za nezlučiteľnú so spoločným trhom (84).

83

84

| (209) | Pokiaľ ide o obdobie od 1. januára 2000 do 31. decembra 2001, reklamné kampane odkazovali iba na určité vlastnosti alebo druhy výrobkov bez konkrétneho odkazu na ich domáci pôvod. |
| --- | --- |

(209)

Pokiaľ ide o obdobie od 1. januára 2000 do 31. decembra 2001, reklamné kampane odkazovali iba na určité vlastnosti alebo druhy výrobkov bez konkrétneho odkazu na ich domáci pôvod.

| (210) | V tomto druhom období preto kampane neporušovali článok 30 Zmluvy o EHS a boli teda v súlade s rámcom pre reklamu z roku 1987. Komisia ich preto považuje za zlučiteľné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(210)

V tomto druhom období preto kampane neporušovali článok 30 Zmluvy o EHS a boli teda v súlade s rámcom pre reklamu z roku 1987. Komisia ich preto považuje za zlučiteľné so spoločným trhom.

Pomoc pre značku kvality

Pomoc pre značku kvality

| (211) | Rakúske orgány vo svojej odpovedi zo 14. septembra 2012 uviedli, že pre značku kvality sa používali rovnaké značky ako tie, ktoré boli schválené v rozhodnutí Komisie vo veci N 589/2008. Rakúske orgány preto dospeli k záveru, že odkaz na domáci pôvod mal vedľajšiu úlohu. |
| --- | --- |

(211)

Rakúske orgány vo svojej odpovedi zo 14. septembra 2012 uviedli, že pre značku kvality sa používali rovnaké značky ako tie, ktoré boli schválené v rozhodnutí Komisie vo veci N 589/2008. Rakúske orgány preto dospeli k záveru, že odkaz na domáci pôvod mal vedľajšiu úlohu.

kvality

| (212) | Komisia nesúhlasí s pripomienkami rakúskych orgánov. Ako bolo uvedené (odôvodnenie 65), v období rokov 1995 až 1999 sa pre značku kvality používalo iné logo. V tomto logu nie je odkaz na pôvod oproti informácii o kvalite vedľajší. Vizuálna stránka (rakúska vlajka) aj použitý text označujú Rakúsko za hlavnú informáciu. |
| --- | --- |

(212)

Komisia nesúhlasí s pripomienkami rakúskych orgánov. Ako bolo uvedené (odôvodnenie 65), v období rokov 1995 až 1999 sa pre značku kvality používalo iné logo. V tomto logu nie je odkaz na pôvod oproti informácii o kvalite vedľajší. Vizuálna stránka (rakúska vlajka) aj použitý text označujú Rakúsko za hlavnú informáciu.

1995 až 1999

| (213) | Nebol preto splnený bod 2.3.1 oznámenia z roku 1986, v ktorom sa požadovalo, aby odkaz na domáci pôvod bol len vedľajšou informáciou oznamovanej spotrebiteľom prostredníctvom kampane a nemal by byť hlavným dôvodom, na základe ktorého sa spotrebiteľom odporúča daný výrobok kupovať. Komisia preto považuje pomoc pre značku kvality v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 1999 za nezlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(213)

Nebol preto splnený bod 2.3.1 oznámenia z roku 1986, v ktorom sa požadovalo, aby odkaz na domáci pôvod bol len vedľajšou informáciou oznamovanej spotrebiteľom prostredníctvom kampane a nemal by byť hlavným dôvodom, na základe ktorého sa spotrebiteľom odporúča daný výrobok kupovať. Komisia preto považuje pomoc pre značku kvality v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 1999 za nezlučiteľnú so spoločným trhom.

| (214) | Pokiaľ ide o obdobie od 1. januára 2000 do 31. decembra 2001, Komisia sa domnieva, že nové logá, ktoré boli zhodné s tými, ktoré Komisia posudzovala vo svojom rozhodnutí vo veci N 589/2008, spĺňajú podmienky rámca pre reklamu z roku 1987, a preto považuje príslušnú pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(214)

Pokiaľ ide o obdobie od 1. januára 2000 do 31. decembra 2001, Komisia sa domnieva, že nové logá, ktoré boli zhodné s tými, ktoré Komisia posudzovala vo svojom rozhodnutí vo veci N 589/2008, spĺňajú podmienky rámca pre reklamu z roku 1987, a preto považuje príslušnú pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom.

Pomoc pre bioznačku

Pomoc pre bioznačku

| (215) | V reklamných opatreniach pre biologo, ako je zobrazené v odôvodnení 65, boli použité rovnaké logá ako v období po roku 2002. |
| --- | --- |

(215)

V reklamných opatreniach pre biologo, ako je zobrazené v odôvodnení 65, boli použité rovnaké logá ako v období po roku 2002.

| (216) | Keďže tento typ reklamy upozorňuje na druhy alebo vlastnosti výrobkov vyrobených v členskom štáte, vzťahuje sa naň bod 2.3.1 oznámenia z roku 1986, v ktorom sa vyžadovalo, aby sa na domáci pôvod výrobku nekládol nenáležitý dôraz. |
| --- | --- |

(216)

Keďže tento typ reklamy upozorňuje na druhy alebo vlastnosti výrobkov vyrobených v členskom štáte, vzťahuje sa naň bod 2.3.1 oznámenia z roku 1986, v ktorom sa vyžadovalo, aby sa na domáci pôvod výrobku nekládol nenáležitý dôraz.

| (217) | Jedna z dvoch verzií loga vôbec neobsahovala odkaz na pôvod výrobkov. Druhá označovala pôvod výrobku ako vedľajšiu informáciu. Prvé logo nespôsobilo žiadne problémy v súvislosti s možným porušením článku 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ). Pokiaľ ide o druhé, podmienky bodu 2.3.1 oznámenia z roku 1986 boli splnené, keďže:






  — | Logo zachovávalo rozumnú rovnováhu medzi odkazom na vlastnosti výrobku (t. j. bio) na jednej strane a určením krajiny výrobcu slovom alebo symbolom na druhej strane. |
| --- | --- | --- |

(217)

Jedna z dvoch verzií loga vôbec neobsahovala odkaz na pôvod výrobkov. Druhá označovala pôvod výrobku ako vedľajšiu informáciu. Prvé logo nespôsobilo žiadne problémy v súvislosti s možným porušením článku 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ). Pokiaľ ide o druhé, podmienky bodu 2.3.1 oznámenia z roku 1986 boli splnené, keďže:

—

Logo zachovávalo rozumnú rovnováhu medzi odkazom na vlastnosti výrobku (t. j. bio) na jednej strane a určením krajiny výrobcu slovom alebo symbolom na druhej strane.

| — | Odkaz na domáci pôvod bol vedľajšou informáciou oznamovanou spotrebiteľom a nepredstavoval hlavný dôvod, na základe ktorého sa spotrebiteľom odporúčalo daný výrobok kupovať. |
| --- | --- |

—

Odkaz na domáci pôvod bol vedľajšou informáciou oznamovanou spotrebiteľom a nepredstavoval hlavný dôvod, na základe ktorého sa spotrebiteľom odporúčalo daný výrobok kupovať.

| — | Vlastnosti výrobku sa týkali objektívnych vlastností výrobku a neboli použité žiadne superlatívy, ktoré by propagovaný výrobok porovnávali s výrobkami iných členských štátov. |
| --- | --- |

—

Vlastnosti výrobku sa týkali objektívnych vlastností výrobku a neboli použité žiadne superlatívy, ktoré by propagovaný výrobok porovnávali s výrobkami iných členských štátov.

| — | Kontrola kvality bola uvedená iba vtedy, ak bol výrobok podrobený pravému a objektívnemu systému kontroly jeho kvalít prostredníctvom AMA. |
| --- | --- |

—

Kontrola kvality bola uvedená iba vtedy, ak bol výrobok podrobený pravému a objektívnemu systému kontroly jeho kvalít prostredníctvom AMA.

| (218) | Preto pomoc na reklamu na biologo v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 2001 splnila podmienky oznámenia z roku 1986. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(218)

Preto pomoc na reklamu na biologo v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 2001 splnila podmienky oznámenia z roku 1986. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom.

Reklama za hranicami Rakúska

Reklama za hranicami Rakúska

| (219) | Reklamné kampane organizované za hranicami Rakúska neobsahovali žiadne konkrétne odkazy na domáci pôvod výrobku okrem tých, ktoré môžu byť zrejmé z odkazov na príslušné vlastnosti alebo druhy alebo na bežné označenie výrobku. Tieto kampane boli preto v súlade s bodom 2.1 oznámenia z roku 1986 a neporušili článok 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ). |
| --- | --- |

(219)

Reklamné kampane organizované za hranicami Rakúska neobsahovali žiadne konkrétne odkazy na domáci pôvod výrobku okrem tých, ktoré môžu byť zrejmé z odkazov na príslušné vlastnosti alebo druhy alebo na bežné označenie výrobku. Tieto kampane boli preto v súlade s bodom 2.1 oznámenia z roku 1986 a neporušili článok 30 Zmluvy o EHS (teraz článok 34 ZFEÚ).

| (220) | Pomoc na reklamu za hranicami Rakúska v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 2001 preto splnila podmienky oznámenia z roku 1986. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(220)

Pomoc na reklamu za hranicami Rakúska v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 2001 preto splnila podmienky oznámenia z roku 1986. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom.

8.3.3.   POMOC NA REKLAMU V OBDOBÍ OD 1. JANUÁRA 2002 DO 31. DECEMBRA 2006: ZNAČKA KVALITY A BIOZNAČKA

| (221) | V období od 1. januára 2002 do 31. decembra 2006 musela pomoc na reklamné činnosti spĺňať podmienky stanovené v usmerneniach na roky 2000 – 2006. Podľa bodu 18 usmernení na roky 2000 – 2006 sa museli opatrenia pre propagáciu a reklamu poľnohospodárskych výrobkov posudzovať podľa rámca pre reklamu z roku 1987. |
| --- | --- |

(221)

V období od 1. januára 2002 do 31. decembra 2006 musela pomoc na reklamné činnosti spĺňať podmienky stanovené v usmerneniach na roky 2000 – 2006. Podľa bodu 18 usmernení na roky 2000 – 2006 sa museli opatrenia pre propagáciu a reklamu poľnohospodárskych výrobkov posudzovať podľa rámca pre reklamu z roku 1987.

| (222) | Od 1. januára 2002 sa uplatňujú usmernenia pre reklamu z roku 2001, ktoré nahradili oznámenie z roku 1986 a rámec pre reklamu z roku 1987 (body 69, 75 usmernení pre reklamu z roku 2001). Komisia bude preto pri posudzovaní obdobia od 1. januára 2002 do 31. decembra 2006 vychádzať z usmernení pre reklamu z roku 2001. |
| --- | --- |

(222)

Od 1. januára 2002 sa uplatňujú usmernenia pre reklamu z roku 2001, ktoré nahradili oznámenie z roku 1986 a rámec pre reklamu z roku 1987 (body 69, 75 usmernení pre reklamu z roku 2001). Komisia bude preto pri posudzovaní obdobia od 1. januára 2002 do 31. decembra 2006 vychádzať z usmernení pre reklamu z roku 2001.

| (223) | Podľa bodu 12 usmernení pre reklamu z roku 2001 by pomoc poskytnutá na reklamu poľnohospodárskych a iných výrobkov v záujme zlučiteľnosti so spoločným trhom nemala narúšať obchod v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom (negatívne kritériá), a mala by uľahčovať rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí (pozitívne kritériá). |
| --- | --- |

(223)

Podľa bodu 12 usmernení pre reklamu z roku 2001 by pomoc poskytnutá na reklamu poľnohospodárskych a iných výrobkov v záujme zlučiteľnosti so spoločným trhom nemala narúšať obchod v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom (negatívne kritériá), a mala by uľahčovať rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí (pozitívne kritériá).

Negatívne kritériá

Negatívne kritériá

| (224) | V bode 18 usmernení pre reklamu z roku 2001 sa stanovuje, že sa nesmie poskytnúť žiadna pomoc na reklamné kampane, ktoré porušujú článok 28 ES (teraz článok 34 ZFEÚ), v ktorom sú množstevné obmedzenia dovozu a všetky opatrenia s rovnocenným účinkom medzi členskými štátmi zakázané. |
| --- | --- |

(224)

V bode 18 usmernení pre reklamu z roku 2001 sa stanovuje, že sa nesmie poskytnúť žiadna pomoc na reklamné kampane, ktoré porušujú článok 28 ES (teraz článok 34 ZFEÚ), v ktorom sú množstevné obmedzenia dovozu a všetky opatrenia s rovnocenným účinkom medzi členskými štátmi zakázané.

| (225) | Pomoc nebolo možné poskytnúť na reklamu, ktorá sa týkala priamo výrobkov jednej alebo viacerých konkrétnych firiem. Ak bolo vedenie reklamných činností financovaných z verejných zdrojov zverené súkromným firmám, tieto firmy museli byť vybraté na základe trhových zásad (body 29 a 30 usmernení pre reklamu z roku 2001). |
| --- | --- |

(225)

Pomoc nebolo možné poskytnúť na reklamu, ktorá sa týkala priamo výrobkov jednej alebo viacerých konkrétnych firiem. Ak bolo vedenie reklamných činností financovaných z verejných zdrojov zverené súkromným firmám, tieto firmy museli byť vybraté na základe trhových zásad (body 29 a 30 usmernení pre reklamu z roku 2001).

| (226) | Kampane navyše nemohli byť v rozpore so sekundárnymi právnymi predpismi Spoločenstva a museli byť najmä v súlade s ustanoveniami smernice 2000/13/ES (body 25 až 28 usmernení pre reklamu z roku 2001). |
| --- | --- |

(226)

Kampane navyše nemohli byť v rozpore so sekundárnymi právnymi predpismi Spoločenstva a museli byť najmä v súlade s ustanoveniami smernice 2000/13/ES (body 25 až 28 usmernení pre reklamu z roku 2001).

Pozitívne kritériá

Pozitívne kritériá

| (227) | V bodoch 31 a 32 usmernení pre reklamu z roku 2001 sa stanovilo, že na to, aby reklama mohla byť uznaná za výnimku podľa článku 87 ods. 3 písm. c) ES [teraz článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ], musela sa reklama týkať prebytkových výrobkov alebo nedostatočne využívaných druhov, nových výrobkov alebo náhradných výrobkov, ktoré ešte nie sú prebytočné, vysokokvalitných výrobkov, rozvoja určitých oblastí alebo rozvoja malých a stredných podnikov. |
| --- | --- |

(227)

V bodoch 31 a 32 usmernení pre reklamu z roku 2001 sa stanovilo, že na to, aby reklama mohla byť uznaná za výnimku podľa článku 87 ods. 3 písm. c) ES [teraz článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ], musela sa reklama týkať prebytkových výrobkov alebo nedostatočne využívaných druhov, nových výrobkov alebo náhradných výrobkov, ktoré ešte nie sú prebytočné, vysokokvalitných výrobkov, rozvoja určitých oblastí alebo rozvoja malých a stredných podnikov.

| (228) | V kapitole 4 usmernení pre reklamu z roku 2001 sa podrobne uvádzalo uplatňovanie uvedených pozitívnych kritérií na určité typy reklamy, konkrétne na pomoc na reklamu, v ktorej je pôvod súčasťou informácie (oddiel 4.1), a pomoc na reklamu na vysokokvalitné výrobky (oddiel 4.2). |
| --- | --- |

(228)

V kapitole 4 usmernení pre reklamu z roku 2001 sa podrobne uvádzalo uplatňovanie uvedených pozitívnych kritérií na určité typy reklamy, konkrétne na pomoc na reklamu, v ktorej je pôvod súčasťou informácie (oddiel 4.1), a pomoc na reklamu na vysokokvalitné výrobky (oddiel 4.2).

Reklama, v ktorej je pôvod súčasťou informácie

Reklama, v ktorej je pôvod súčasťou informácie

| (229) | Podľa bodu 23 usmernení pre reklamu z roku 2001 bolo možné uviesť identifikáciu krajiny výrobcu slovom alebo symbolom za predpokladu, že zostane zachovaná rozumná rovnováha medzi odkazom na vlastnosti a druhy výrobku na jednej strane a jeho domácim pôvodom na strane druhej. Odkazy na domáci pôvod museli byť vedľajšou informáciou oznamovanou spotrebiteľom a nemohli predstavovať hlavný dôvod, na základe ktorého sa spotrebiteľom odporúčalo daný výrobok kupovať. Reklama, ktorá uvádzala (regionálny) pôvod výrobku ako vedľajšiu informáciu, nebola považovaná za porušenie článku 28 ES (teraz článok 34 ZFEÚ). Na posúdenie toho, či bol pôvod skutočne vedľajšou informáciou, Komisia zohľadnila celkový význam textu a/alebo symbolu vrátane obrázkov a všeobecnej prezentácie, ktoré odkazujú na pôvod, ako aj význam textu a/alebo symbolu, ktorý sa týka jedinečného hlavného posolstva reklamy, t. j. tú časť reklamnej správy, ktorá sa nezameriava na pôvod (body 40 a 41 usmernení pre reklamu z roku 2001). |
| --- | --- |

(229)

Podľa bodu 23 usmernení pre reklamu z roku 2001 bolo možné uviesť identifikáciu krajiny výrobcu slovom alebo symbolom za predpokladu, že zostane zachovaná rozumná rovnováha medzi odkazom na vlastnosti a druhy výrobku na jednej strane a jeho domácim pôvodom na strane druhej. Odkazy na domáci pôvod museli byť vedľajšou informáciou oznamovanou spotrebiteľom a nemohli predstavovať hlavný dôvod, na základe ktorého sa spotrebiteľom odporúčalo daný výrobok kupovať. Reklama, ktorá uvádzala (regionálny) pôvod výrobku ako vedľajšiu informáciu, nebola považovaná za porušenie článku 28 ES (teraz článok 34 ZFEÚ). Na posúdenie toho, či bol pôvod skutočne vedľajšou informáciou, Komisia zohľadnila celkový význam textu a/alebo symbolu vrátane obrázkov a všeobecnej prezentácie, ktoré odkazujú na pôvod, ako aj význam textu a/alebo symbolu, ktorý sa týka jedinečného hlavného posolstva reklamy, t. j. tú časť reklamnej správy, ktorá sa nezameriava na pôvod (body 40 a 41 usmernení pre reklamu z roku 2001).

Reklama na vysokokvalitné výrobky

Reklama na vysokokvalitné výrobky

| (230) | Ak bola pomoc poskytnutá výrobkom spĺňajúcim osobitné požiadavky na kvalitu, musela byť dostupná pre všetky výrobky vyrobené v Spoločenstve bez ohľadu na ich pôvod. Od členských štátov sa tiež vyžadovalo, aby uznávali výsledky porovnateľných kontrol vykonaných v iných členských štátoch (bod 49 usmernení pre reklamu z roku 2001). |
| --- | --- |

(230)

Ak bola pomoc poskytnutá výrobkom spĺňajúcim osobitné požiadavky na kvalitu, musela byť dostupná pre všetky výrobky vyrobené v Spoločenstve bez ohľadu na ich pôvod. Od členských štátov sa tiež vyžadovalo, aby uznávali výsledky porovnateľných kontrol vykonaných v iných členských štátoch (bod 49 usmernení pre reklamu z roku 2001).

Reklama na výrobky najmä ekologického poľnohospodárstva

Reklama na výrobky najmä ekologického poľnohospodárstva

| (231) | Podľa bodu 55 usmernení pre reklamu z roku 2001 mohla byť pomoc schválená iba vtedy, ak výrobky nesúce označenia odkazujúce na metódy ekologického poľnohospodárstva splnili požiadavky nariadenia (EHS) č. 2092/91. Všetci výrobcovia a spracovatelia výrobkov ekologického poľnohospodárstva museli prejsť systémom kontrol stanoveným v nariadení. |
| --- | --- |

(231)

Podľa bodu 55 usmernení pre reklamu z roku 2001 mohla byť pomoc schválená iba vtedy, ak výrobky nesúce označenia odkazujúce na metódy ekologického poľnohospodárstva splnili požiadavky nariadenia (EHS) č. 2092/91. Všetci výrobcovia a spracovatelia výrobkov ekologického poľnohospodárstva museli prejsť systémom kontrol stanoveným v nariadení.

Posúdenie

Posúdenie

| (232) | Pri uplatňovaní uvedených ustanovení na reklamné opatrenia pre značku kvality a bioznačku v období od 1. januára 2002 do 31. decembra 2006 dospela Komisia k nasledujúcim záverom: |
| --- | --- |

(232)

Pri uplatňovaní uvedených ustanovení na reklamné opatrenia pre značku kvality a bioznačku v období od 1. januára 2002 do 31. decembra 2006 dospela Komisia k nasledujúcim záverom:

| (233) | Značka kvality a jedna z dvoch verzií bioznačky (pozri odôvodnenie 64) obsahovala odkaz na pôvod výrobku, ale táto informácia sa môže považovať za vedľajšiu voči hlavnej informácii obsahujúcej (ekologickú) kvalitu výrobku. Odkaz na pôvod výrobku mal vedľajšie postavenie tak v grafickom odkaze (pozadie), ako aj v texte loga. |
| --- | --- |

(233)

Značka kvality a jedna z dvoch verzií bioznačky (pozri odôvodnenie 64) obsahovala odkaz na pôvod výrobku, ale táto informácia sa môže považovať za vedľajšiu voči hlavnej informácii obsahujúcej (ekologickú) kvalitu výrobku. Odkaz na pôvod výrobku mal vedľajšie postavenie tak v grafickom odkaze (pozadie), ako aj v texte loga.

| (234) | V súvislosti s dizajnom značiek Komisia poznamenáva, že centrálny priestor značiek zapĺňalo pole, v ktorom dominoval text „AMA Gütesiegel“ alebo „BIO“ a pôvod výrobku bol označený výrazne menšími písmenami. Vedľajšie polia boli vyhotovené v národných farbách (napr. červená a biela pre Rakúsko) bez akýchkoľvek dodatočných symbolov označujúcich krajinu výroby. Centrálne pole zaberalo vizuálne dominantný priestor v značkách, a navyše predstavovalo približne 65 % celkovej šírky značky (pozri odôvodnenie 64). Rakúske orgány okrem toho uviedli, že v každej reklame týkajúcej sa oboch značiek bola hlavnou informáciou kvalita výrobku. Pôvod výrobku, ak bol uvedený, bol iba vedľajšou informáciou (pozri odôvodnenie 79). |
| --- | --- |

(234)

V súvislosti s dizajnom značiek Komisia poznamenáva, že centrálny priestor značiek zapĺňalo pole, v ktorom dominoval text „AMA Gütesiegel“ alebo „BIO“ a pôvod výrobku bol označený výrazne menšími písmenami. Vedľajšie polia boli vyhotovené v národných farbách (napr. červená a biela pre Rakúsko) bez akýchkoľvek dodatočných symbolov označujúcich krajinu výroby. Centrálne pole zaberalo vizuálne dominantný priestor v značkách, a navyše predstavovalo približne 65 % celkovej šírky značky (pozri odôvodnenie 64). Rakúske orgány okrem toho uviedli, že v každej reklame týkajúcej sa oboch značiek bola hlavnou informáciou kvalita výrobku. Pôvod výrobku, ak bol uvedený, bol iba vedľajšou informáciou (pozri odôvodnenie 79).

| (235) | Podľa rakúskych orgánov bola bioznačka poskytovaná iba ekologickým výrobkom spĺňajúcim kritériá stanovené v nariadení (EHS) č. 2092/91 (pozri odôvodnenie 69). |
| --- | --- |

(235)

Podľa rakúskych orgánov bola bioznačka poskytovaná iba ekologickým výrobkom spĺňajúcim kritériá stanovené v nariadení (EHS) č. 2092/91 (pozri odôvodnenie 69).

| (236) | Rakúske orgány poskytli uistenie, že ustanovenia smernice 2000/13/ES boli v subvencovanej reklame splnené (pozri odôvodnenie 68). |
| --- | --- |

(236)

Rakúske orgány poskytli uistenie, že ustanovenia smernice 2000/13/ES boli v subvencovanej reklame splnené (pozri odôvodnenie 68).

| (237) | Reklama sa netýkala výrobkov jednej alebo viacerých konkrétnych firiem. Rakúske orgány uviedli, že v reklame na mieste predaja neboli propagované žiadne názvy firiem alebo výrobkov a že majiteľ miesta predaja nemal výhody vyplývajúce z pomoci (pozri odôvodnenie 78). |
| --- | --- |

(237)

Reklama sa netýkala výrobkov jednej alebo viacerých konkrétnych firiem. Rakúske orgány uviedli, že v reklame na mieste predaja neboli propagované žiadne názvy firiem alebo výrobkov a že majiteľ miesta predaja nemal výhody vyplývajúce z pomoci (pozri odôvodnenie 78).

| (238) | Rakúske orgány uviedli, že všetky reklamné činnosti, ktoré financovala spoločnosť AMA Marketing, viedli súkromné firmy vybrané prostredníctvom verejnej súťaže (pozri odôvodnenie 52). |
| --- | --- |

(238)

Rakúske orgány uviedli, že všetky reklamné činnosti, ktoré financovala spoločnosť AMA Marketing, viedli súkromné firmy vybrané prostredníctvom verejnej súťaže (pozri odôvodnenie 52).

| (239) | Navyše, podľa rakúskych orgánov bolo používanie značky kvality dostupné pre všetky výrobky vyrobené v Únii, ak splnili špeciálne požiadavky na jej používanie. Tieto špeciálne požiadavky sa týkali buď kvality výrobku alebo boli obmedzené na zaistenie označeného geografického pôvodu výrobku. V každom prípade mohli byť špeciálne požiadavky splnené bez ohľadu na geografický pôvod výrobku (pozri odôvodnenie 161). |
| --- | --- |

(239)

Navyše, podľa rakúskych orgánov bolo používanie značky kvality dostupné pre všetky výrobky vyrobené v Únii, ak splnili špeciálne požiadavky na jej používanie. Tieto špeciálne požiadavky sa týkali buď kvality výrobku alebo boli obmedzené na zaistenie označeného geografického pôvodu výrobku. V každom prípade mohli byť špeciálne požiadavky splnené bez ohľadu na geografický pôvod výrobku (pozri odôvodnenie 161).

| (240) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania poukázala na to, že nemala informácie o tom, či boli uznávané ekvivalentné kontroly vykonávané v iných členských štátoch. Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 potvrdili, že takéto kontroly boli uznávané, a poskytli dôkazy na podporu tohto tvrdenia. |
| --- | --- |

(240)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania poukázala na to, že nemala informácie o tom, či boli uznávané ekvivalentné kontroly vykonávané v iných členských štátoch. Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 potvrdili, že takéto kontroly boli uznávané, a poskytli dôkazy na podporu tohto tvrdenia.

| (241) | Hoci rakúske orgány potvrdili, že od roku 2002 bola značka kvality a bioznačka dostupná pre všetky výrobky bez ohľadu na ich pôvod, Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti, pretože odkaz na domáce výrobky v hlavnom právnom základe opatrení, zákone o AMA, bol zrušený až v roku 2007 (pozri odôvodnenie 161). |
| --- | --- |

(241)

Hoci rakúske orgány potvrdili, že od roku 2002 bola značka kvality a bioznačka dostupná pre všetky výrobky bez ohľadu na ich pôvod, Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti, pretože odkaz na domáce výrobky v hlavnom právnom základe opatrení, zákone o AMA, bol zrušený až v roku 2007 (pozri odôvodnenie 161).

| (242) | Rakúske orgány vo svojich listoch predložili nové interné pravidlá, podľa ktorých boli značky dostupné pre všetky výrobky, ako aj údaje preukazujúce, že po roku 2001 značky skutočne získalo niekoľko výrobkov vyrobených mimo Rakúska. Opäť tiež potvrdili, že od roku 2002 sa pravidlá uplatňovali na všetky výrobky bez ohľadu na ich pôvod. |
| --- | --- |

(242)

Rakúske orgány vo svojich listoch predložili nové interné pravidlá, podľa ktorých boli značky dostupné pre všetky výrobky, ako aj údaje preukazujúce, že po roku 2001 značky skutočne získalo niekoľko výrobkov vyrobených mimo Rakúska. Opäť tiež potvrdili, že od roku 2002 sa pravidlá uplatňovali na všetky výrobky bez ohľadu na ich pôvod.

| (243) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania uviedla, že nebolo jasné, či nové interné pravidlá AMA boli účinné už od 26. septembra 2002, alebo či existovalo prechodné obdobie po 26. septembri 2002, počas ktorého sa pomoc naďalej poskytovala podľa starých pravidiel. Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 vyhlásili, že sa neuplatňovalo žiadne takéto prechodné obdobie. |
| --- | --- |

(243)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania uviedla, že nebolo jasné, či nové interné pravidlá AMA boli účinné už od 26. septembra 2002, alebo či existovalo prechodné obdobie po 26. septembri 2002, počas ktorého sa pomoc naďalej poskytovala podľa starých pravidiel. Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 vyhlásili, že sa neuplatňovalo žiadne takéto prechodné obdobie.

| (244) | V odôvodnení 175 k rozhodnutiu o začatí konania Komisia uviedla, že nemala dostatok informácií na posúdenie toho, či pravidlá štátnej pomoci boli uplatniteľné na spolufinancované propagačné opatrenia týkajúce sa bioznačky uvedené v odôvodnení 80. Rakúske orgány boli preto vyzvané na poskytnutie ďalších informácií o schválení opatrení štátnej pomoci, ako aj o trvaní programového obdobia. Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 uviedli, že propagačné opatrenia týkajúce sa bioznačky boli súčasťou rakúskeho spolufinancovaného informačného a propagačného programu pre biovýrobky. |
| --- | --- |

(244)

V odôvodnení 175 k rozhodnutiu o začatí konania Komisia uviedla, že nemala dostatok informácií na posúdenie toho, či pravidlá štátnej pomoci boli uplatniteľné na spolufinancované propagačné opatrenia týkajúce sa bioznačky uvedené v odôvodnení 80. Rakúske orgány boli preto vyzvané na poskytnutie ďalších informácií o schválení opatrení štátnej pomoci, ako aj o trvaní programového obdobia. Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 uviedli, že propagačné opatrenia týkajúce sa bioznačky boli súčasťou rakúskeho spolufinancovaného informačného a propagačného programu pre biovýrobky.

| (245) | Vo svojej odpovedi zo 14. septembra 2012 uviedli rakúske orgány aj tieto informácie: V období rokov 2002 – 2008 (20. septembra 2002 – 15. septembra 2005) prebiehal informačný a propagačný program pre ekologické výrobky. Tento program bol schválený rozhodnutím Komisie C (2002) 3116 z 22. augusta 2002 (85). Okrem toho v rozhodnutí Komisie C (2007) 3299 z 10. júla 2007 sa schválil ďalší 3-ročný program pre bioznačku (1. októbra 2007 – 30. septembra 2010) (86). |
| --- | --- |

(245)

Vo svojej odpovedi zo 14. septembra 2012 uviedli rakúske orgány aj tieto informácie: V období rokov 2002 – 2008 (20. septembra 2002 – 15. septembra 2005) prebiehal informačný a propagačný program pre ekologické výrobky. Tento program bol schválený rozhodnutím Komisie C (2002) 3116 z 22. augusta 2002 (85). Okrem toho v rozhodnutí Komisie C (2007) 3299 z 10. júla 2007 sa schválil ďalší 3-ročný program pre bioznačku (1. októbra 2007 – 30. septembra 2010) (86).

85

86

| (246) | Z uvedených dôvodov bola pomoc na reklamné opatrenia realizovaná v období od 1. januára 2002 až 31. decembra 2006 v súlade s usmerneniami pre reklamu z roku 2001 a teda s usmerneniami na roky 2000 – 2006. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(246)

Z uvedených dôvodov bola pomoc na reklamné opatrenia realizovaná v období od 1. januára 2002 až 31. decembra 2006 v súlade s usmerneniami pre reklamu z roku 2001 a teda s usmerneniami na roky 2000 – 2006. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom.

8.3.4.   REKLAMNÉ KAMPANE ZA HRANICAMI RAKÚSKA A GENERICKÁ REKLAMA V RAKÚSKU, 2002 – 2004 (87)

87

| (247) | Reklamné kampane mohli byť schválené, ak boli organizované priamo alebo nepriamo jedným členským štátom na trhu iného členského štátu alebo na domácom trhu podporujúceho členského štátu a propagovali výrobok výlučne všeobecným spôsobom bez akékoľvek odkazu na jeho domáci pôvod [bod 19 ods. a) – b) usmernení pre reklamu z roku 2001]. |
| --- | --- |

(247)

Reklamné kampane mohli byť schválené, ak boli organizované priamo alebo nepriamo jedným členským štátom na trhu iného členského štátu alebo na domácom trhu podporujúceho členského štátu a propagovali výrobok výlučne všeobecným spôsobom bez akékoľvek odkazu na jeho domáci pôvod [bod 19 ods. a) – b) usmernení pre reklamu z roku 2001].

| (248) | Podľa usmernení pre reklamu z roku 2001 sa Komisia stavala priaznivo k reklamným kampaniam, ktoré boli realizované s cieľom predstaviť spotrebiteľom poľnohospodárske a iné výrobky určitého členského štátu alebo regiónu. Hlavným zameraním týchto kampaní mohol byť pôvod výrobku za predpokladu, že kampaň bola realizovaná mimo členského štátu alebo regiónu, v ktorom boli poľnohospodárske alebo iné výrobky vyrobené. Kampane sa museli obmedzovať na prezentovanie objektívnych vlastností príslušných výrobkov a zásadne nemali obsahovať subjektívne vyjadrenia o ich kvalite (body 35 – 39 usmernení pre reklamu z roku 2001). |
| --- | --- |

(248)

Podľa usmernení pre reklamu z roku 2001 sa Komisia stavala priaznivo k reklamným kampaniam, ktoré boli realizované s cieľom predstaviť spotrebiteľom poľnohospodárske a iné výrobky určitého členského štátu alebo regiónu. Hlavným zameraním týchto kampaní mohol byť pôvod výrobku za predpokladu, že kampaň bola realizovaná mimo členského štátu alebo regiónu, v ktorom boli poľnohospodárske alebo iné výrobky vyrobené. Kampane sa museli obmedzovať na prezentovanie objektívnych vlastností príslušných výrobkov a zásadne nemali obsahovať subjektívne vyjadrenia o ich kvalite (body 35 – 39 usmernení pre reklamu z roku 2001).

| (249) | Na základe informácií dostupných v čase rozhodnutia o začatí konania na obdobie 2002 – 2004 týkajúcich sa generickej reklamy a reklamy za hranicami Rakúska (pozri oddiely 2.7.1.2 a 2.7.1.3 rozhodnutia o začatí konania) nebolo možné posúdiť zlučiteľnosť opatrení s podmienkami stanovenými v bodoch 19 písm. b), 29, 30 a 39 usmernení pre reklamu z roku 2001. |
| --- | --- |

(249)

Na základe informácií dostupných v čase rozhodnutia o začatí konania na obdobie 2002 – 2004 týkajúcich sa generickej reklamy a reklamy za hranicami Rakúska (pozri oddiely 2.7.1.2 a 2.7.1.3 rozhodnutia o začatí konania) nebolo možné posúdiť zlučiteľnosť opatrení s podmienkami stanovenými v bodoch 19 písm. b), 29, 30 a 39 usmernení pre reklamu z roku 2001.

| (250) | Rakúske orgány boli preto v rozhodnutí o začatí konania vyzvané, aby poskytli potrebné informácie v súvislosti s uvedenými ustanoveniami. |
| --- | --- |

(250)

Rakúske orgány boli preto v rozhodnutí o začatí konania vyzvané, aby poskytli potrebné informácie v súvislosti s uvedenými ustanoveniami.

Pozitívne kritériá

Pozitívne kritériá

| (251) | Reklamné kampane za hranicami členského štátu a generická reklama v rámci členského štátu museli spĺňať pozitívne kritériá usmernení pre reklamu z roku 2001 (pozri odôvodnenia 227 a 228). |
| --- | --- |

(251)

Reklamné kampane za hranicami členského štátu a generická reklama v rámci členského štátu museli spĺňať pozitívne kritériá usmernení pre reklamu z roku 2001 (pozri odôvodnenia 227 a 228).

| (252) | Navyše, v bode 47 usmernení pre reklamu z roku 2001 sa stanovilo, že v prípade reklamy výrobkov spĺňajúcich určité požiadavky na kvalitu by takéto výrobky mali spĺňať normy alebo špecifikácie, ktoré sú jednoznačne vyššie alebo konkrétnejšie ako tie, ktoré sa stanovujú v príslušných právnych predpisoch Spoločenstva alebo vnútroštátnych právnych predpisoch. |
| --- | --- |

(252)

Navyše, v bode 47 usmernení pre reklamu z roku 2001 sa stanovilo, že v prípade reklamy výrobkov spĺňajúcich určité požiadavky na kvalitu by takéto výrobky mali spĺňať normy alebo špecifikácie, ktoré sú jednoznačne vyššie alebo konkrétnejšie ako tie, ktoré sa stanovujú v príslušných právnych predpisoch Spoločenstva alebo vnútroštátnych právnych predpisoch.

| (253) | V bode 60 usmernení pre reklamu z roku 2001 sa stanovilo, že v prípade pomoci na reklamu by miera priamej pomoci vo všeobecnosti nemala prekročiť 50 % a podniky v danom sektore musia prispieť na úhradu minimálne 50 % nákladov, ak priama pomoc pochádza zo všeobecného štátneho rozpočtu. Príspevok sektora mohol pochádzať aj z parafiškálnych odvodov alebo povinných príspevkov. |
| --- | --- |

(253)

V bode 60 usmernení pre reklamu z roku 2001 sa stanovilo, že v prípade pomoci na reklamu by miera priamej pomoci vo všeobecnosti nemala prekročiť 50 % a podniky v danom sektore musia prispieť na úhradu minimálne 50 % nákladov, ak priama pomoc pochádza zo všeobecného štátneho rozpočtu. Príspevok sektora mohol pochádzať aj z parafiškálnych odvodov alebo povinných príspevkov.

| (254) | Pokiaľ ide o generickú reklamu a reklamu za hranicami Rakúska, na základe informácií za obdobie 2002 – 2004, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase rozhodnutia o začatí konania, nebolo možné posúdiť zlučiteľnosť opatrení s uvedenými pravidlami. Rakúske orgány boli preto vyzvané, aby poskytli potrebné informácie v súvislosti s podmienkou uvedenou v bode 32 usmernení pre reklamu z roku 2001 (odôvodnenie 174 rozhodnutia o začatí konania). |
| --- | --- |

(254)

Pokiaľ ide o generickú reklamu a reklamu za hranicami Rakúska, na základe informácií za obdobie 2002 – 2004, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase rozhodnutia o začatí konania, nebolo možné posúdiť zlučiteľnosť opatrení s uvedenými pravidlami. Rakúske orgány boli preto vyzvané, aby poskytli potrebné informácie v súvislosti s podmienkou uvedenou v bode 32 usmernení pre reklamu z roku 2001 (odôvodnenie 174 rozhodnutia o začatí konania).

| (255) | V odpovedi zo 14. septembra 2012 sa Rakúsko odvolalo na svoj list z 13. decembra 2002. Tento list však obsahuje iba konkrétne príklady a vnútroštátny právny základ pre opatrenia. Komisia preto vo svojej žiadosti o informácie z 19. februára 2014 požiadala rakúske orgány o vyplnenie príslušných notifikačných formulárov a ich predloženie Komisii. Rakúske orgány vo svojej odpovedi z 30. apríla 2014 predložili požadované notifikačné formuláre. Informácie vyplnené vo formulároch sa však týkali len všeobecných opisov podmienok schémy a neboli dostatočné na riadne posúdenie opatrení. |
| --- | --- |

(255)

V odpovedi zo 14. septembra 2012 sa Rakúsko odvolalo na svoj list z 13. decembra 2002. Tento list však obsahuje iba konkrétne príklady a vnútroštátny právny základ pre opatrenia. Komisia preto vo svojej žiadosti o informácie z 19. februára 2014 požiadala rakúske orgány o vyplnenie príslušných notifikačných formulárov a ich predloženie Komisii. Rakúske orgány vo svojej odpovedi z 30. apríla 2014 predložili požadované notifikačné formuláre. Informácie vyplnené vo formulároch sa však týkali len všeobecných opisov podmienok schémy a neboli dostatočné na riadne posúdenie opatrení.

| (256) | Komisia vo svojej žiadosti o informácie zo 17. decembra 2014 požiadala o doplňujúce informácie o tomto opatrení. Rakúsko vo svojej odpovedi z 25. februára 2015 potvrdilo, že:






  a) | reklamné kampane propagovali výrobky výlučne všeobecným spôsobom bez akéhokoľvek odkazu na ich domáci pôvod (bod 19 a) – b) usmernení pre reklamu z roku 2001); |
| --- | --- | --- |

(256)

Komisia vo svojej žiadosti o informácie zo 17. decembra 2014 požiadala o doplňujúce informácie o tomto opatrení. Rakúsko vo svojej odpovedi z 25. februára 2015 potvrdilo, že:

a)

reklamné kampane propagovali výrobky výlučne všeobecným spôsobom bez akéhokoľvek odkazu na ich domáci pôvod (bod 19 a) – b) usmernení pre reklamu z roku 2001);

| b) | pomoc nebola poskytnutá na reklamu, ktorá sa týkala priamo výrobkov jednej alebo viacerých konkrétnych firiem (bod 29 usmernení pre reklamu z roku 2001); |
| --- | --- |

b)

pomoc nebola poskytnutá na reklamu, ktorá sa týkala priamo výrobkov jednej alebo viacerých konkrétnych firiem (bod 29 usmernení pre reklamu z roku 2001);

| c) | súkromné firmy, ktorým bolo zverené riadenie verejného financovania reklamných činností, boli vybraté podľa trhových zásad (bod 30 usmernení pre reklamu z roku 2001); |
| --- | --- |

c)

súkromné firmy, ktorým bolo zverené riadenie verejného financovania reklamných činností, boli vybraté podľa trhových zásad (bod 30 usmernení pre reklamu z roku 2001);

| d) | kampane boli obmedzené na prezentovanie objektívnych vlastností príslušných výrobkov a neobsahovali subjektívne vyjadrenia o ich kvalite (body 35 – 39 usmernení pre reklamu z roku 2001); |
| --- | --- |

d)

kampane boli obmedzené na prezentovanie objektívnych vlastností príslušných výrobkov a neobsahovali subjektívne vyjadrenia o ich kvalite (body 35 – 39 usmernení pre reklamu z roku 2001);

| e) | predmetná reklama sa týkala propagácie vysokokvalitných výrobkov (body 31 a 32 usmernení pre reklamu z roku 2001). Tieto normy alebo špecifikácie boli jednoznačne vyššie alebo konkrétnejšie ako tie, ktoré sa stanovujú v príslušných právnych predpisoch Spoločenstva alebo vo vnútroštátnych právnych predpisoch. |
| --- | --- |

e)

predmetná reklama sa týkala propagácie vysokokvalitných výrobkov (body 31 a 32 usmernení pre reklamu z roku 2001). Tieto normy alebo špecifikácie boli jednoznačne vyššie alebo konkrétnejšie ako tie, ktoré sa stanovujú v príslušných právnych predpisoch Spoločenstva alebo vo vnútroštátnych právnych predpisoch.

| (257) | Z uvedených dôvodov bola pomoc na reklamné kampane za hranicami Rakúska a generickú reklamu v Rakúsku realizovaná v období rokov 2002 až 2004 v súlade s usmerneniami pre reklamu z roku 2001, a teda s usmerneniami na roky 2000 – 2006. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(257)

Z uvedených dôvodov bola pomoc na reklamné kampane za hranicami Rakúska a generickú reklamu v Rakúsku realizovaná v období rokov 2002 až 2004 v súlade s usmerneniami pre reklamu z roku 2001, a teda s usmerneniami na roky 2000 – 2006. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom.

8.3.5.   POMOC NA REKLAMU V OBDOBÍ 2007 – 2008

| (258) | Pri posudzovaní štátnej pomoci na reklamu poľnohospodárskych výrobkov poskytnutej po 1. januári 2007 Komisia uplatní oddiel VI.D usmernení na roky 2007 – 2013. |
| --- | --- |

(258)

Pri posudzovaní štátnej pomoci na reklamu poľnohospodárskych výrobkov poskytnutej po 1. januári 2007 Komisia uplatní oddiel VI.D usmernení na roky 2007 – 2013.

Reklama propagujúca kvalitu

Reklama propagujúca kvalitu

| (259) | Vo fáze rozhodnutia o začatí konania Komisia nemala dostatok informácií na posúdenie toho, či boli opatrenia v súlade s usmerneniami na roky 2007 – 2013. V tejto súvislosti Komisia vyjadrila určité pochybnosti o splnení podmienok, ktoré sa líšili od požiadaviek usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(259)

Vo fáze rozhodnutia o začatí konania Komisia nemala dostatok informácií na posúdenie toho, či boli opatrenia v súlade s usmerneniami na roky 2007 – 2013. V tejto súvislosti Komisia vyjadrila určité pochybnosti o splnení podmienok, ktoré sa líšili od požiadaviek usmernení na roky 2000 – 2006.

| (260) | Komisia upriamila pozornosť rakúskych orgánov najmä na úpravy vykonané v bode 153 písm. c), druhej polovici vety, bode 155, druhej vete, a bode 158 usmernení na roky 2007 – 2013. Preto boli rakúske orgány vyzvané, aby poskytli potrebné informácie na preukázanie toho, že reklamné opatrenia týkajúce sa kvality boli v súlade s uvedenými podmienkami usmernení. |
| --- | --- |

(260)

Komisia upriamila pozornosť rakúskych orgánov najmä na úpravy vykonané v bode 153 písm. c), druhej polovici vety, bode 155, druhej vete, a bode 158 usmernení na roky 2007 – 2013. Preto boli rakúske orgány vyzvané, aby poskytli potrebné informácie na preukázanie toho, že reklamné opatrenia týkajúce sa kvality boli v súlade s uvedenými podmienkami usmernení.

| (261) | Podľa bodu 153 usmernení na roky 2007 – 2013 mohla byť štátna pomoc na reklamné kampane v rámci Spoločenstva považovaná za zlučiteľnú so zmluvou, ak boli splnené tieto podmienky:






  — | reklamná kampaň bola vyhradená pre kvalitné výrobky definované ako výrobky, ktoré spĺňajú kritériá stanovené podľa článku 32 nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (88), pre označenia uznávané Spoločenstvom [chránené označenie pôvodu (CHOP), chránené zemepisné označenie (CHZO) alebo iné označenia pôvodu, ktoré sú chránené podľa právnych predpisov Spoločenstva] alebo pre národné či regionálne značky kvality; |
| --- | --- | --- |

(261)

Podľa bodu 153 usmernení na roky 2007 – 2013 mohla byť štátna pomoc na reklamné kampane v rámci Spoločenstva považovaná za zlučiteľnú so zmluvou, ak boli splnené tieto podmienky:

—

reklamná kampaň bola vyhradená pre kvalitné výrobky definované ako výrobky, ktoré spĺňajú kritériá stanovené podľa článku 32 nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (88), pre označenia uznávané Spoločenstvom [chránené označenie pôvodu (CHOP), chránené zemepisné označenie (CHZO) alebo iné označenia pôvodu, ktoré sú chránené podľa právnych predpisov Spoločenstva] alebo pre národné či regionálne značky kvality;

88

| — | reklamná kampaň nebola priamo zameraná na výrobky jednej alebo viacerých konkrétnych spoločností; |
| --- | --- |

—

reklamná kampaň nebola priamo zameraná na výrobky jednej alebo viacerých konkrétnych spoločností;

| — | reklamná kampaň bola v súlade s článkom 2 smernice 2000/13/ES, ako aj s osobitnými predpismi pre označovanie, ktoré boli stanovené pre rôzne výrobky, ako napríklad víno, mliečne výrobky, vajcia a hydina (pozri bod 152 písm. j) usmernení na roky 2007 – 2013). |
| --- | --- |

—

reklamná kampaň bola v súlade s článkom 2 smernice 2000/13/ES, ako aj s osobitnými predpismi pre označovanie, ktoré boli stanovené pre rôzne výrobky, ako napríklad víno, mliečne výrobky, vajcia a hydina (pozri bod 152 písm. j) usmernení na roky 2007 – 2013).

| (262) | Podľa informácií, ktoré poskytli rakúske orgány 30. apríla 2014, boli podmienky bodu 153 usmernení na roky 2007 – 2013 splnené. |
| --- | --- |

(262)

Podľa informácií, ktoré poskytli rakúske orgány 30. apríla 2014, boli podmienky bodu 153 usmernení na roky 2007 – 2013 splnené.

| (263) | V bode 155 usmernení na roky 2007 – 2013 sa určovalo, že v prípade národných alebo regionálnych značiek kvality sa pôvod výrobkov môže uviesť ako (iba) vedľajšia správa. Pri posudzovaní toho, či bol pôvod skutočne vedľajšou informáciou, musela Komisia zohľadniť celkový význam textu a/alebo symbolu vrátane obrázkov a všeobecnej prezentácie, ktoré odkazujú na pôvod, ako aj význam textu a/alebo symbolu, ktorý sa týka jedinečného hlavného posolstva reklamy, t. j. tú časť reklamnej správy, ktorá sa nezameriavala na pôvod. |
| --- | --- |

(263)

V bode 155 usmernení na roky 2007 – 2013 sa určovalo, že v prípade národných alebo regionálnych značiek kvality sa pôvod výrobkov môže uviesť ako (iba) vedľajšia správa. Pri posudzovaní toho, či bol pôvod skutočne vedľajšou informáciou, musela Komisia zohľadniť celkový význam textu a/alebo symbolu vrátane obrázkov a všeobecnej prezentácie, ktoré odkazujú na pôvod, ako aj význam textu a/alebo symbolu, ktorý sa týka jedinečného hlavného posolstva reklamy, t. j. tú časť reklamnej správy, ktorá sa nezameriavala na pôvod.

| (264) | Rakúske orgány vo svojom liste z 30. apríla 2014 potvrdili, že značky používané v roku 2007 boli totožné s tými, ktoré boli schválené v rozhodnutí Komisie z roku 2004 (pozri tiež odôvodnenie 233). Komisia odkazuje na toto posúdenie a domnieva sa preto, že podmienky bodu 155 usmernení na roky 2007 – 2013 sú splnené. |
| --- | --- |

(264)

Rakúske orgány vo svojom liste z 30. apríla 2014 potvrdili, že značky používané v roku 2007 boli totožné s tými, ktoré boli schválené v rozhodnutí Komisie z roku 2004 (pozri tiež odôvodnenie 233). Komisia odkazuje na toto posúdenie a domnieva sa preto, že podmienky bodu 155 usmernení na roky 2007 – 2013 sú splnené.

| (265) | V bode 156 usmernení na roky 2007 – 2013 sa stanovilo, že miera intenzity priamej pomoci nemohla prekročiť 50 %. Ak odvetvie prispelo akoukoľvek formou na úhradu aspoň 50 % nákladov, miera pomoci mohla dosiahnuť 100 % oprávnených nákladov. Ako bolo uvedené (odôvodnenie 200), táto podmienka je splnená. |
| --- | --- |

(265)

V bode 156 usmernení na roky 2007 – 2013 sa stanovilo, že miera intenzity priamej pomoci nemohla prekročiť 50 %. Ak odvetvie prispelo akoukoľvek formou na úhradu aspoň 50 % nákladov, miera pomoci mohla dosiahnuť 100 % oprávnených nákladov. Ako bolo uvedené (odôvodnenie 200), táto podmienka je splnená.

| (266) | V bode 158 usmernení na roky 2007 – 2013 sa určilo, že reklamné činnosti s ročným rozpočtom vyšším ako 5 miliónov EUR sa oznamujú individuálne. Z informácií, ktoré poskytli rakúske orgány (odôvodnenie 45), je možné dospieť k záveru, že táto podmienka je splnená, pretože ročný rozpočet pridelený na značku kvality v rokoch 2007 a 2008 bol nižší ako 5 miliónov EUR. |
| --- | --- |

(266)

V bode 158 usmernení na roky 2007 – 2013 sa určilo, že reklamné činnosti s ročným rozpočtom vyšším ako 5 miliónov EUR sa oznamujú individuálne. Z informácií, ktoré poskytli rakúske orgány (odôvodnenie 45), je možné dospieť k záveru, že táto podmienka je splnená, pretože ročný rozpočet pridelený na značku kvality v rokoch 2007 a 2008 bol nižší ako 5 miliónov EUR.

| (267) | Z uvedených dôvodov sú reklamné opatrenia realizované v období 2007 až 2008 v súlade s usmerneniami na roky 2007 – 2013, a sú teda zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(267)

Z uvedených dôvodov sú reklamné opatrenia realizované v období 2007 až 2008 v súlade s usmerneniami na roky 2007 – 2013, a sú teda zlučiteľné s vnútorným trhom.

| (268) | Komisia v tejto súvislosti uvádza, že reklamné opatrenia týkajúce sa bioznačky sa skončili na konci roka 2006, a preto nie sú predmetom posudzovania podľa usmernení na roky 2007 – 2013 (pozri odôvodnenie 15). |
| --- | --- |

(268)

Komisia v tejto súvislosti uvádza, že reklamné opatrenia týkajúce sa bioznačky sa skončili na konci roka 2006, a preto nie sú predmetom posudzovania podľa usmernení na roky 2007 – 2013 (pozri odôvodnenie 15).

reklamné opatrenia týkajúce sa bioznačky sa skončili na konci roka 2006,

Generická reklama

Generická reklama

| (269) | Ustanovenia o generickej reklame a reklame v tretích krajinách nie sú pre obdobie rokov 2007 – 2008 relevantné, pretože opatrenia pomoci, ktoré sa týkali týchto činností, sa skončili v roku 2004 prijatím schémy pomoci N 239/2004, ako je opísané v odôvodnení 39. |
| --- | --- |

(269)

Ustanovenia o generickej reklame a reklame v tretích krajinách nie sú pre obdobie rokov 2007 – 2008 relevantné, pretože opatrenia pomoci, ktoré sa týkali týchto činností, sa skončili v roku 2004 prijatím schémy pomoci N 239/2004, ako je opísané v odôvodnení 39.

8.4.   OPATRENIA TECHNICKEJ PODPORY A POMOC PRE KVALITNÉ VÝROBKY V OBDOBÍ ROKOV 1995 – 1999

OPATRENIA TECHNICKEJ PODPORY A POMOC PRE KVALITNÉ VÝROBKY V OBDOBÍ ROKOV 1995 – 1999

| (270) | Osobitné usmernenia štátnej pomoci sa uplatňovali pre poľnohospodársky sektor iba od 1. januára 2000. Zlučiteľnosť pomoci poskytnutej pred týmto dátumom sa preto musí posudzovať na základe zmluvy a na základe ustálenej praxe Komisie v danom čase (pozri odôvodnenie 169). |
| --- | --- |

(270)

Osobitné usmernenia štátnej pomoci sa uplatňovali pre poľnohospodársky sektor iba od 1. januára 2000. Zlučiteľnosť pomoci poskytnutej pred týmto dátumom sa preto musí posudzovať na základe zmluvy a na základe ustálenej praxe Komisie v danom čase (pozri odôvodnenie 169).

8.4.1.   PROPAGÁCIA V ŠIRŠOM ZMYSLE A OPATRENIA TECHNICKEJ PODPORY V OBDOBÍ ROKOV 1995 – 1999

| (271) | Propagačné činnosti v širšom zmysle, napríklad šírenie vedeckých poznatkov na verejnosti, organizovanie obchodných veľtrhov alebo výstav, účasť na takýchto a podobných podujatiach určených na styk s verejnosťou vrátane spotrebiteľských prieskumov a prieskumov trhu, boli vylúčené z rozsahu pôsobnosti rámca pre reklamu z roku 1987 na základe jeho bodu 1.1. Pokiaľ ide o výdavky na tieto činnosti, ustálenou praxou Komisie bolo považovať pomoc do 100 % za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 92 ods. 3 písm. c) zmluvy [teraz článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ] (89). |
| --- | --- |

(271)

Propagačné činnosti v širšom zmysle, napríklad šírenie vedeckých poznatkov na verejnosti, organizovanie obchodných veľtrhov alebo výstav, účasť na takýchto a podobných podujatiach určených na styk s verejnosťou vrátane spotrebiteľských prieskumov a prieskumov trhu, boli vylúčené z rozsahu pôsobnosti rámca pre reklamu z roku 1987 na základe jeho bodu 1.1. Pokiaľ ide o výdavky na tieto činnosti, ustálenou praxou Komisie bolo považovať pomoc do 100 % za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 92 ods. 3 písm. c) zmluvy [teraz článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ] (89).

89

| (272) | Okrem toho, Komisia v súlade so svojou praxou a politikou mala priaznivý postoj k opatreniam typu „soft aid“, ktorých cieľom bolo poskytovať technickú podporu v poľnohospodárskom sektore. Schválená bola napríklad pomoc do 100 % oprávnených nákladov na opatrenia na šírenie nových techník. |
| --- | --- |

(272)

Okrem toho, Komisia v súlade so svojou praxou a politikou mala priaznivý postoj k opatreniam typu „soft aid“, ktorých cieľom bolo poskytovať technickú podporu v poľnohospodárskom sektore. Schválená bola napríklad pomoc do 100 % oprávnených nákladov na opatrenia na šírenie nových techník.

| (273) | Do týchto kategórií patria marketingové opatrenia AMA opísané v kapitole 4.3. |
| --- | --- |

(273)

Do týchto kategórií patria marketingové opatrenia AMA opísané v kapitole 4.3.

| (274) | Cieľom predmetných opatrení bolo šírenie všeobecných znalostí prostredníctvom organizovania všeobecných informačných projektov. Zamerané boli na prezentovanie vecných informácií spotrebiteľom a nenabádali spotrebiteľov, aby kupovali určitý výrobok. |
| --- | --- |

(274)

Cieľom predmetných opatrení bolo šírenie všeobecných znalostí prostredníctvom organizovania všeobecných informačných projektov. Zamerané boli na prezentovanie vecných informácií spotrebiteľom a nenabádali spotrebiteľov, aby kupovali určitý výrobok.

| (275) | Opatrenia boli preto v súlade s praxou Komisie v danom čase, ktorá považovala tento cieľ za legitímny. Intenzita pomoci vo výške 100 % bola tiež v súlade s maximálnou intenzitou pomoci, ktorá sa v danom čase považovala za primeranú vzhľadom na tento cieľ a obmedzený negatívny vplyv na hospodársku súťaž a obchod. |
| --- | --- |

(275)

Opatrenia boli preto v súlade s praxou Komisie v danom čase, ktorá považovala tento cieľ za legitímny. Intenzita pomoci vo výške 100 % bola tiež v súlade s maximálnou intenzitou pomoci, ktorá sa v danom čase považovala za primeranú vzhľadom na tento cieľ a obmedzený negatívny vplyv na hospodársku súťaž a obchod.

| (276) | Pomoc na propagáciu v širšom zmysle v období rokov 1995 – 1999 bola v súlade s ustálenou praxou Komisie v danom čase a Komisia sa preto domnieva, že tieto opatrenia boli zlučiteľné so spoločným trhom podľa článku 92 ods. 3 písm. c) ES [teraz článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ]. |
| --- | --- |

(276)

Pomoc na propagáciu v širšom zmysle v období rokov 1995 – 1999 bola v súlade s ustálenou praxou Komisie v danom čase a Komisia sa preto domnieva, že tieto opatrenia boli zlučiteľné so spoločným trhom podľa článku 92 ods. 3 písm. c) ES [teraz článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ].

8.4.2.   TECHNICKÁ POMOC, PORADENSKÉ SLUŽBY A KONTROLNÉ OPATRENIA TÝKAJÚCE SA KVALITNÝCH VÝROBKOV V OBDOBÍ ROKOV 1995 – 1999

| (277) | Pokiaľ ide o pomoc na technickú podporu a poradenské služby v súvislosti s vypracovaním systémov zabezpečovania kvality, Komisia považovala tieto služby za formu pomoci typu „soft aid“, ktorá presadzuje cieľ spoločného záujmu a je primeraná (najmä vzhľadom na to, že nijako významne neovplyvňuje podmienky hospodárskej súťaže), a teda zlučiteľné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(277)

Pokiaľ ide o pomoc na technickú podporu a poradenské služby v súvislosti s vypracovaním systémov zabezpečovania kvality, Komisia považovala tieto služby za formu pomoci typu „soft aid“, ktorá presadzuje cieľ spoločného záujmu a je primeraná (najmä vzhľadom na to, že nijako významne neovplyvňuje podmienky hospodárskej súťaže), a teda zlučiteľné so spoločným trhom.

| (278) | Opatrenia opísané v kapitole 4.3 sa môžu považovať za takúto pomoc typu „soft aid“, ktorá sa, podľa ustálenej praxe Komisie v danom čase, považovala za zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(278)

Opatrenia opísané v kapitole 4.3 sa môžu považovať za takúto pomoc typu „soft aid“, ktorá sa, podľa ustálenej praxe Komisie v danom čase, považovala za zlučiteľnú so spoločným trhom.

| (279) | Pokiaľ ide o kontrolné opatrenia na zabezpečenie súladu s normami kvality alebo sledovateľnosti riadenými príslušným priemyselným odvetvím, Komisia podľa prístupu oznámeného členským štátom v liste o chove dobytka (90) naďalej umožňovala pomoc až do výšky 100 % nákladov na povinné kontroly. Vychádzala pritom z myšlienky, že takáto pomoc presadzuje cieľ spoločného záujmu a je primeraná, najmä vzhľadom na obmedzený negatívny vplyv takejto nepriamej podpory na hospodársku súťaž a obchod. |
| --- | --- |

(279)

Pokiaľ ide o kontrolné opatrenia na zabezpečenie súladu s normami kvality alebo sledovateľnosti riadenými príslušným priemyselným odvetvím, Komisia podľa prístupu oznámeného členským štátom v liste o chove dobytka (90) naďalej umožňovala pomoc až do výšky 100 % nákladov na povinné kontroly. Vychádzala pritom z myšlienky, že takáto pomoc presadzuje cieľ spoločného záujmu a je primeraná, najmä vzhľadom na obmedzený negatívny vplyv takejto nepriamej podpory na hospodársku súťaž a obchod.

90

| (280) | V súvislosti s týmito opatreniami boli rakúske orgány vyzvané, aby vysvetlili, či kontroly AMA boli alebo neboli povinné, a ak neboli, aby uviedli, či bol dodržaný limit intenzity pomoci. |
| --- | --- |

(280)

V súvislosti s týmito opatreniami boli rakúske orgány vyzvané, aby vysvetlili, či kontroly AMA boli alebo neboli povinné, a ak neboli, aby uviedli, či bol dodržaný limit intenzity pomoci.

| (281) | Rakúske orgány vo svojom liste z 30. apríla 2014 odpovedali, že predmetné kontroly boli povinné podľa vykonávajúcich právnych aktov AMA a že limit intenzity pomoci bol dodržaný. |
| --- | --- |

(281)

Rakúske orgány vo svojom liste z 30. apríla 2014 odpovedali, že predmetné kontroly boli povinné podľa vykonávajúcich právnych aktov AMA a že limit intenzity pomoci bol dodržaný.

| (282) | Podmienky zlučiteľnosti pomoci sú teda splnené. |
| --- | --- |

(282)

Podmienky zlučiteľnosti pomoci sú teda splnené.

8.5.   ŠTÁTNA POMOC PRE KVALITNÉ VÝROBKY V OBDOBÍ ROKOV 2000 – 2006

ŠTÁTNA POMOC PRE KVALITNÉ VÝROBKY V OBDOBÍ ROKOV 2000 – 2006

| (283) | Činnosti súvisiace s rozvojom systémov akosti a kontrol kvality boli oprávnené na získanie pomoci v súvislosti s bioznačkou aj značkou kvality. Predstavuje to pomoc na výrobu a uvádzanie kvalitných výrobkov na trh, ktorá sa má posudzovať podľa bodu 13 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(283)

Činnosti súvisiace s rozvojom systémov akosti a kontrol kvality boli oprávnené na získanie pomoci v súvislosti s bioznačkou aj značkou kvality. Predstavuje to pomoc na výrobu a uvádzanie kvalitných výrobkov na trh, ktorá sa má posudzovať podľa bodu 13 usmernení na roky 2000 – 2006.

Uplatniteľné pravidlá

Uplatniteľné pravidlá

| (284) | V bode 13 usmernení na roky 2000 – 2006 sa stanovujú podmienky, za ktorých je možné poskytnúť pomoc na podporu výroby a uvádzania kvalitných poľnohospodárskych výrobkov na trh. |
| --- | --- |

(284)

V bode 13 usmernení na roky 2000 – 2006 sa stanovujú podmienky, za ktorých je možné poskytnúť pomoc na podporu výroby a uvádzania kvalitných poľnohospodárskych výrobkov na trh.

| (285) | Podľa bodu 13.2 usmernení na roky 2000 – 2006 je možné poskytnúť podporu okrem iného na úhradu nákladov za konzultácie, technické štúdie, štúdie realizovateľnosti, dizajnové štúdie, prieskum trhu a zavedenie systémov zabezpečovania kvality. V prípade MSP náklady nemohli prekročiť 100 000 EUR na príjemcu počas troch rokov alebo 50 % oprávnených výdavkov, podľa toho, ktorá suma je vyššia. Pre veľké podniky sa uplatňovalo iba prvé obmedzenie. |
| --- | --- |

(285)

Podľa bodu 13.2 usmernení na roky 2000 – 2006 je možné poskytnúť podporu okrem iného na úhradu nákladov za konzultácie, technické štúdie, štúdie realizovateľnosti, dizajnové štúdie, prieskum trhu a zavedenie systémov zabezpečovania kvality. V prípade MSP náklady nemohli prekročiť 100 000 EUR na príjemcu počas troch rokov alebo 50 % oprávnených výdavkov, podľa toho, ktorá suma je vyššia. Pre veľké podniky sa uplatňovalo iba prvé obmedzenie.

| (286) | Ako je uvedené v bode 13.3 usmernení na roky 2000 – 2006, Komisia sa domnievala, že na bežné kontroly kvality vykonávané výrobcom by sa nemala poskytovať žiadna pomoc. Pomoc mohla byť poskytnutá iba v súvislosti s kontrolami realizovanými tretími stranami alebo v mene tretích strán, akými sú napríklad regulačné orgány alebo orgány zodpovedné za dohľad nad značkami. V bode 13.4 usmernení na roky 2000 – 2006 sa stanovuje, že pomoc na kontroly metód ekologickej výroby vykonávanej v rámci nariadenia (EHS) č. 2092/91 bola povolená v miere do 100 % vzniknutých nákladov. |
| --- | --- |

(286)

Ako je uvedené v bode 13.3 usmernení na roky 2000 – 2006, Komisia sa domnievala, že na bežné kontroly kvality vykonávané výrobcom by sa nemala poskytovať žiadna pomoc. Pomoc mohla byť poskytnutá iba v súvislosti s kontrolami realizovanými tretími stranami alebo v mene tretích strán, akými sú napríklad regulačné orgány alebo orgány zodpovedné za dohľad nad značkami. V bode 13.4 usmernení na roky 2000 – 2006 sa stanovuje, že pomoc na kontroly metód ekologickej výroby vykonávanej v rámci nariadenia (EHS) č. 2092/91 bola povolená v miere do 100 % vzniknutých nákladov.

| (287) | V bode 13.5 usmernení na roky 2000 – 2006 sa stanovilo, že pomoc je možné poskytnúť na začiatku v miere do 100 % nákladov na kontroly vykonávané orgánmi zodpovednými za dohľad nad používaním značiek a označení kvality podľa uznaných systémov zabezpečovania kvality. Takéto formy pomoci sa museli postupne obmedzovať tak, aby sa do siedmich rokov po vytvorení skončili. |
| --- | --- |

(287)

V bode 13.5 usmernení na roky 2000 – 2006 sa stanovilo, že pomoc je možné poskytnúť na začiatku v miere do 100 % nákladov na kontroly vykonávané orgánmi zodpovednými za dohľad nad používaním značiek a označení kvality podľa uznaných systémov zabezpečovania kvality. Takéto formy pomoci sa museli postupne obmedzovať tak, aby sa do siedmich rokov po vytvorení skončili.

Posúdenie

Posúdenie

| (288) | Pomoc na náklady na vytvorenie a distribúciu dokumentov o zabezpečovaní kvality a rozvoj informačných systémov v rámci AMA Marketing bola určená na financovanie administratívnych nákladov spoločnosti AMA Marketing (verejného orgánu, nie hospodárskeho subjektu), a preto nepredstavuje štátnu pomoc na výrobu, distribúciu alebo uvádzanie na trh výrobkov uvedených v prílohe I k zmluve. |
| --- | --- |

(288)

Pomoc na náklady na vytvorenie a distribúciu dokumentov o zabezpečovaní kvality a rozvoj informačných systémov v rámci AMA Marketing bola určená na financovanie administratívnych nákladov spoločnosti AMA Marketing (verejného orgánu, nie hospodárskeho subjektu), a preto nepredstavuje štátnu pomoc na výrobu, distribúciu alebo uvádzanie na trh výrobkov uvedených v prílohe I k zmluve.

| (289) | Ako je opísané v odôvodnení 98, pomoc na kontroly kvality bola dostupná pre externé kontroly používania bioznačky alebo značky kvality vykonávané orgánmi vybranými na tento účel. Kontroly týkajúce sa používania bioznačky a značky kvality boli subvencované v miere 100 %, zatiaľ čo náklady na bežné kontroly znášali držitelia licencií, a teda neboli subvencované. |
| --- | --- |

(289)

Ako je opísané v odôvodnení 98, pomoc na kontroly kvality bola dostupná pre externé kontroly používania bioznačky alebo značky kvality vykonávané orgánmi vybranými na tento účel. Kontroly týkajúce sa používania bioznačky a značky kvality boli subvencované v miere 100 %, zatiaľ čo náklady na bežné kontroly znášali držitelia licencií, a teda neboli subvencované.

| (290) | Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 potvrdili, že pomoc na kontroly kvality nikdy neprekročila prahovú hranicu 100 000 EUR na príjemcu v období troch rokov. Podmienky bodu 13.2 usmernení na roky 2000 – 2006 boli preto splnené. |
| --- | --- |

(290)

Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 potvrdili, že pomoc na kontroly kvality nikdy neprekročila prahovú hranicu 100 000 EUR na príjemcu v období troch rokov. Podmienky bodu 13.2 usmernení na roky 2000 – 2006 boli preto splnené.

| (291) | Rakúske orgány vo svojich listoch zo 14. septembra 2012 a 30. apríla 2014 neposkytli dostatok informácií na posúdenie podmienok bodov 13.3, 13.4 a 13.5 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(291)

Rakúske orgány vo svojich listoch zo 14. septembra 2012 a 30. apríla 2014 neposkytli dostatok informácií na posúdenie podmienok bodov 13.3, 13.4 a 13.5 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (292) | Vo svojej žiadosti o informácie zo 17. decembra 2014 preto Komisia znova požiadala o doplňujúce informácie o tomto opatrení. Rakúsko vo svojej odpovedi z februára 2015 potvrdilo, že:






  a) | pomoc nebola poskytnutá na bežné kontroly kvality vykonávané výrobcom (bod 13.3 usmernení na roky 2000 – 2006); |
| --- | --- | --- |

(292)

Vo svojej žiadosti o informácie zo 17. decembra 2014 preto Komisia znova požiadala o doplňujúce informácie o tomto opatrení. Rakúsko vo svojej odpovedi z februára 2015 potvrdilo, že:

a)

pomoc nebola poskytnutá na bežné kontroly kvality vykonávané výrobcom (bod 13.3 usmernení na roky 2000 – 2006);

| b) | pomoc bola poskytnutá iba na kontroly realizované tretími stranami alebo v mene tretích strán, akými sú napríklad regulačné orgány alebo orgány zodpovedné za dohľad nad značkami (bod 13.3 usmernení na roky 2000 – 2006); |
| --- | --- |

b)

pomoc bola poskytnutá iba na kontroly realizované tretími stranami alebo v mene tretích strán, akými sú napríklad regulačné orgány alebo orgány zodpovedné za dohľad nad značkami (bod 13.3 usmernení na roky 2000 – 2006);

| c) | pomoc bola poskytnutá na kontroly metód ekologickej výroby vykonávané v rámci nariadenia (EHS) č. 2092/91 až do výšky 100 % vzniknutých nákladov (bod 13.4 usmernení na roky 2000 – 2006). |
| --- | --- |

c)

pomoc bola poskytnutá na kontroly metód ekologickej výroby vykonávané v rámci nariadenia (EHS) č. 2092/91 až do výšky 100 % vzniknutých nákladov (bod 13.4 usmernení na roky 2000 – 2006).

| (293) | Rakúske orgány vo svojich predchádzajúcich listoch zo 14. septembra 2012 a 30. apríla 2014 už potvrdili, že pomoc bola postupne obmedzovaná a v roku 2009 úplne zrušená. Keďže v usmerneniach na roky 2000 – 2006 sa predpokladá postupné znižovanie pomoci, podmienky bodu 13.5 usmernení na roky 2000 – 2006 boli preto splnené pre všetky opatrenia poskytnuté do 31. decembra 2006. |
| --- | --- |

(293)

Rakúske orgány vo svojich predchádzajúcich listoch zo 14. septembra 2012 a 30. apríla 2014 už potvrdili, že pomoc bola postupne obmedzovaná a v roku 2009 úplne zrušená. Keďže v usmerneniach na roky 2000 – 2006 sa predpokladá postupné znižovanie pomoci, podmienky bodu 13.5 usmernení na roky 2000 – 2006 boli preto splnené pre všetky opatrenia poskytnuté do 31. decembra 2006.

| (294) | Keďže bola však táto pomoc poskytovaná aj po 1. januári 2007 (t. j. v rokoch 2007 a 2008), na toto obdobie sa vzťahujú usmernenia na roky 2007 – 2013. |
| --- | --- |

(294)

Keďže bola však táto pomoc poskytovaná aj po 1. januári 2007 (t. j. v rokoch 2007 a 2008), na toto obdobie sa vzťahujú usmernenia na roky 2007 – 2013.

| (295) | Pokiaľ ide o druhý právny nástroj, podmienky sa v porovnaní s usmerneniami na roky 2000 – 2006 zmenili v dvoch aspektoch: bol spresnený zoznam typov pomoci (91) a tento typ pomoci bol dostupný iba pre prvovýrobcov (92). |
| --- | --- |

(295)

Pokiaľ ide o druhý právny nástroj, podmienky sa v porovnaní s usmerneniami na roky 2000 – 2006 zmenili v dvoch aspektoch: bol spresnený zoznam typov pomoci (91) a tento typ pomoci bol dostupný iba pre prvovýrobcov (92).

91

92

| (296) | Opatrenia, z ktorých mali prospech prvovýrobcovia a ktoré pokračovali po roku 2007, sú preto v súlade s usmerneniami na roky 2007 – 2013 a sú zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(296)

Opatrenia, z ktorých mali prospech prvovýrobcovia a ktoré pokračovali po roku 2007, sú preto v súlade s usmerneniami na roky 2007 – 2013 a sú zlučiteľné s vnútorným trhom.

| (297) | Pomoc poskytovaná podnikom pôsobiacim v oblasti spracovania výrobkov a uvádzania výrobkov na trh sa však musí posudzovať v súlade s bodom 99 usmernení na roky 2007 – 2013. Preto pozri posúdenie v časti 8.6.2 nižšie. |
| --- | --- |

(297)

Pomoc poskytovaná podnikom pôsobiacim v oblasti spracovania výrobkov a uvádzania výrobkov na trh sa však musí posudzovať v súlade s bodom 99 usmernení na roky 2007 – 2013. Preto pozri posúdenie v časti 8.6.2 nižšie.

| (298) | Nakoniec, pokiaľ ide o zavedenie systému zabezpečovania kvality ISO 9002 (pozri odôvodnenie 99), v odôvodnení 203 rozhodnutia o začatí konania boli rakúske orgány vyzvané, aby uviedli, či sa toto opatrenie uplatňovalo aj po roku 1999. V prípade kladnej odpovede mali rakúske orgány preukázať, či opatrenie splnilo podmienky bodu 13 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(298)

Nakoniec, pokiaľ ide o zavedenie systému zabezpečovania kvality ISO 9002 (pozri odôvodnenie 99), v odôvodnení 203 rozhodnutia o začatí konania boli rakúske orgány vyzvané, aby uviedli, či sa toto opatrenie uplatňovalo aj po roku 1999. V prípade kladnej odpovede mali rakúske orgány preukázať, či opatrenie splnilo podmienky bodu 13 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (299) | Rakúsko vo svojej odpovedi z februára 2015 uviedlo, že podľa usmernení AMA (značka kvality alebo bioznačka) nebola nikdy povinná ani norma ISO 9001:1994, ani žiadna iná certifikácia. Okrem toho rakúske orgány tvrdia, že systém zabezpečovania kvality ISO 9002sa nevyžadoval ani neuplatňoval. |
| --- | --- |

(299)

Rakúsko vo svojej odpovedi z februára 2015 uviedlo, že podľa usmernení AMA (značka kvality alebo bioznačka) nebola nikdy povinná ani norma ISO 9001:1994, ani žiadna iná certifikácia. Okrem toho rakúske orgány tvrdia, že systém zabezpečovania kvality ISO 9002sa nevyžadoval ani neuplatňoval.

| (300) | Z uvedených dôvodov je pomoc pre kvalitné výrobky poskytnutá v období 2000 – 2006 v súlade s usmerneniami pre reklamu z roku 2001. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(300)

Z uvedených dôvodov je pomoc pre kvalitné výrobky poskytnutá v období 2000 – 2006 v súlade s usmerneniami pre reklamu z roku 2001. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom.

8.6.   ŠTÁTNA POMOC PRE KVALITNÉ VÝROBKY V OBDOBÍ OD 1. JANUÁRA 2007 DO 31. DECEMBRA 2008

ŠTÁTNA POMOC PRE KVALITNÉ VÝROBKY V OBDOBÍ OD 1. JANUÁRA 2007 DO 31. DECEMBRA 2008

| (301) | Takúto pomoc je potrebné posudzovať podľa kapitoly IV.J usmernení na roky 2007 – 2013. |
| --- | --- |

(301)

Takúto pomoc je potrebné posudzovať podľa kapitoly IV.J usmernení na roky 2007 – 2013.

8.6.1.   POMOC PRE PRVOVÝROBCOV

| (302) | Podľa bodu 98 usmernení na roky 2007 – 2013 mohla Komisia vyhlásiť štátnu pomoc na podporu výroby kvalitných výrobkov poskytnutú prvovýrobcom za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) ES [teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ], ak splnila všetky podmienky článku 14 nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006 (93). |
| --- | --- |

(302)

Podľa bodu 98 usmernení na roky 2007 – 2013 mohla Komisia vyhlásiť štátnu pomoc na podporu výroby kvalitných výrobkov poskytnutú prvovýrobcom za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) ES [teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ], ak splnila všetky podmienky článku 14 nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006 (93).

93

| (303) | V článku 14 nariadenia (ES) č. 1857/2006 sa stanovilo, že táto pomoc je zlučiteľná so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) ES [teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ], ak bola udelená na oprávnené náklady uvedené v článku 14 ods. 2 a splnila podmienky stanovené v odsekoch 3 až 6 článku 14 nariadenia (ES) č. 1857/2006. |
| --- | --- |

(303)

V článku 14 nariadenia (ES) č. 1857/2006 sa stanovilo, že táto pomoc je zlučiteľná so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) ES [teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ], ak bola udelená na oprávnené náklady uvedené v článku 14 ods. 2 a splnila podmienky stanovené v odsekoch 3 až 6 článku 14 nariadenia (ES) č. 1857/2006.

| (304) | Podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1857/2006 mohla pomoc na podporu výroby kvalitných poľnohospodárskych výrobkov pokryť 100 % oprávnených nákladov okrem iného na nasledujúce položky:






  a) | činnosti prieskumu trhu, koncepciu a návrh výrobku (vrátane pomoci udelenej na prípravu žiadostí o uznanie zemepisných označení a označení pôvodu alebo osvedčení o špecifickom charaktere); poplatky, ktoré vybrali uznané oprávnené orgány za prvé vydanie osvedčenia o záruke kvality a podobné systémy; |
| --- | --- | --- |

(304)

Podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1857/2006 mohla pomoc na podporu výroby kvalitných poľnohospodárskych výrobkov pokryť 100 % oprávnených nákladov okrem iného na nasledujúce položky:

a)

činnosti prieskumu trhu, koncepciu a návrh výrobku (vrátane pomoci udelenej na prípravu žiadostí o uznanie zemepisných označení a označení pôvodu alebo osvedčení o špecifickom charaktere); poplatky, ktoré vybrali uznané oprávnené orgány za prvé vydanie osvedčenia o záruke kvality a podobné systémy;

| b) | zavedenie systémov záruky kvality, ako sú série ISO 9000 alebo 14000, systémy založené na analýze rizika a kritických kontrolných bodoch (HACCP), systémy transparentnosti, systémy na zaručenie rešpektovania pravosti a marketingových noriem alebo systémy auditu životného prostredia; |
| --- | --- |

b)

zavedenie systémov záruky kvality, ako sú série ISO 9000 alebo 14000, systémy založené na analýze rizika a kritických kontrolných bodoch (HACCP), systémy transparentnosti, systémy na zaručenie rešpektovania pravosti a marketingových noriem alebo systémy auditu životného prostredia;

| c) | povinné kontrolné opatrenia prijaté na základe právnych predpisov Spoločenstva alebo vnútroštátnych právnych predpisov príslušnými orgánmi alebo v ich mene, ak právne predpisy Spoločenstva nevyžadujú, aby podniky znášali tieto náklady; |
| --- | --- |

c)

povinné kontrolné opatrenia prijaté na základe právnych predpisov Spoločenstva alebo vnútroštátnych právnych predpisov príslušnými orgánmi alebo v ich mene, ak právne predpisy Spoločenstva nevyžadujú, aby podniky znášali tieto náklady;

| d) | do výšok stanovených v prílohe k nariadeniu (ES) č. 1698/2005 na podporu týkajúcu sa opatrení uvedených v článku 32 príslušného nariadenia. |
| --- | --- |

d)

do výšok stanovených v prílohe k nariadeniu (ES) č. 1698/2005 na podporu týkajúcu sa opatrení uvedených v článku 32 príslušného nariadenia.

| (305) | Podľa článku 14 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1857/2006 sa pomoc môže poskytnúť iba s ohľadom na ceny služieb poskytovaných tretími stranami a/alebo na kontroly vykonávané tretími stranami alebo v ich mene, ak sú nimi príslušné regulačné orgány alebo orgány konajúce v ich mene, alebo nezávislé orgány zodpovedné za kontrolu a dohľad nad používaním zemepisných označení a označení pôvodu, organických označení alebo známok kvality za predpokladu, že tieto označenia a známky boli v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva. Pomoc nemohla byť udelená na náklady na investície. |
| --- | --- |

(305)

Podľa článku 14 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1857/2006 sa pomoc môže poskytnúť iba s ohľadom na ceny služieb poskytovaných tretími stranami a/alebo na kontroly vykonávané tretími stranami alebo v ich mene, ak sú nimi príslušné regulačné orgány alebo orgány konajúce v ich mene, alebo nezávislé orgány zodpovedné za kontrolu a dohľad nad používaním zemepisných označení a označení pôvodu, organických označení alebo známok kvality za predpokladu, že tieto označenia a známky boli v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva. Pomoc nemohla byť udelená na náklady na investície.

| (306) | Podľa článku 14 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1857/2006 pomoc sa nesmela poskytnúť na náklady kontrol, ktoré vykonali sami poľnohospodári alebo výrobcovia, alebo ak právne predpisy Spoločenstva stanovovali, že náklady na kontrolu majú znášať výrobcovia bez uvedenia skutočnej výšky poplatkov. |
| --- | --- |

(306)

Podľa článku 14 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1857/2006 pomoc sa nesmela poskytnúť na náklady kontrol, ktoré vykonali sami poľnohospodári alebo výrobcovia, alebo ak právne predpisy Spoločenstva stanovovali, že náklady na kontrolu majú znášať výrobcovia bez uvedenia skutočnej výšky poplatkov.

| (307) | V článku 14 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1857/2006 sa stanovilo, že s výnimkou pomoci uvedenej v odseku 2 písm. f) uvedeného nariadenia sa pomoc mala poskytnúť v naturáliách prostredníctvom subvencovaných služieb a nesmela zahŕňať priame peňažné platby výrobcom. |
| --- | --- |

(307)

V článku 14 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1857/2006 sa stanovilo, že s výnimkou pomoci uvedenej v odseku 2 písm. f) uvedeného nariadenia sa pomoc mala poskytnúť v naturáliách prostredníctvom subvencovaných služieb a nesmela zahŕňať priame peňažné platby výrobcom.

| (308) | Pomoc musela byť dostupná každému, kto je oprávnený v príslušnej oblasti na základe objektívne vymedzených podmienok. Ak služby poskytovali skupiny výrobcov alebo iné poľnohospodárske organizácie vzájomnej podpory, členstvo v takýchto organizáciách nesmelo predstavovať podmienku pre prístup k danej službe a každý príspevok na administratívne náklady sa musel obmedziť na pomerné náklady na udelenie služby [článok 14 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1857/2006]. |
| --- | --- |

(308)

Pomoc musela byť dostupná každému, kto je oprávnený v príslušnej oblasti na základe objektívne vymedzených podmienok. Ak služby poskytovali skupiny výrobcov alebo iné poľnohospodárske organizácie vzájomnej podpory, členstvo v takýchto organizáciách nesmelo predstavovať podmienku pre prístup k danej službe a každý príspevok na administratívne náklady sa musel obmedziť na pomerné náklady na udelenie služby [článok 14 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1857/2006].

| (309) | Podľa bodu 100 usmernení na roky 2007 – 2013 Komisia neschválila štátnu pomoc na náklady v prospech veľkých podnikov. |
| --- | --- |

(309)

Podľa bodu 100 usmernení na roky 2007 – 2013 Komisia neschválila štátnu pomoc na náklady v prospech veľkých podnikov.

| (310) | Najvýznamnejšie podmienky usmernení na roky 2007 – 2013 pre zlučiteľnosť pomoci pre prvovýrobcov sa nezmenili v porovnaní s uvedenými opísanými usmerneniami na roky 2000 – 2006. Pozri posúdenie v časti 8.5. |
| --- | --- |

(310)

Najvýznamnejšie podmienky usmernení na roky 2007 – 2013 pre zlučiteľnosť pomoci pre prvovýrobcov sa nezmenili v porovnaní s uvedenými opísanými usmerneniami na roky 2000 – 2006. Pozri posúdenie v časti 8.5.

| (311) | Podstatné zmeny v porovnaní s predchádzajúcim obdobím sa týkali skutočnosti, že pomoc musela byť poskytnutá v naturáliách (prostredníctvom subvencovaných služieb) a že musela byť dostupná každému, kto je oprávnený v príslušnej oblasti na základe objektívne vymedzených podmienok. Rakúske orgány potvrdili, že tieto podmienky boli splnené. |
| --- | --- |

(311)

Podstatné zmeny v porovnaní s predchádzajúcim obdobím sa týkali skutočnosti, že pomoc musela byť poskytnutá v naturáliách (prostredníctvom subvencovaných služieb) a že musela byť dostupná každému, kto je oprávnený v príslušnej oblasti na základe objektívne vymedzených podmienok. Rakúske orgány potvrdili, že tieto podmienky boli splnené.

| (312) | Pomoc pre prvovýrobcov kvalitných výrobkov je preto v súlade s usmerneniami na roky 2007 – 2013. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) ES [teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ]. |
| --- | --- |

(312)

Pomoc pre prvovýrobcov kvalitných výrobkov je preto v súlade s usmerneniami na roky 2007 – 2013. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) ES [teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ].

8.6.2.   POMOC PRE PODNIKY PÔSOBIACE V OBLASTI SPRACOVANIA A UVÁDZANIA NA TRH

Uplatniteľné pravidlá

Uplatniteľné pravidlá

| (313) | Podľa bodu 99 usmernení na roky 2007 – 2013 mohla Komisia vyhlásiť štátnu pomoc na podporu výroby a uvádzania kvalitných poľnohospodárskych výrobkov na trh poskytnutú podnikom pôsobiacim v oblasti spracovania a uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) ES [teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ], ak splnila všetky podmienky stanovené v článku 5 nariadenia Komisie (ES) č. 70/2001 (94). |
| --- | --- |

(313)

Podľa bodu 99 usmernení na roky 2007 – 2013 mohla Komisia vyhlásiť štátnu pomoc na podporu výroby a uvádzania kvalitných poľnohospodárskych výrobkov na trh poskytnutú podnikom pôsobiacim v oblasti spracovania a uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) ES [teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ], ak splnila všetky podmienky stanovené v článku 5 nariadenia Komisie (ES) č. 70/2001 (94).

94

| (314) | Nariadenie (ES) č. 70/2001 bolo nahradené nariadením Komisie (ES) č. 800/2008 (95) (Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách na obdobie rokov 2008 – 2013), v ktorom sa v článku 43 stanovuje, že akékoľvek odkazy na nariadenie (ES) č. 70/2001 sa považujú za odkazy na nariadenie (ES) č. 800/2008. Podľa jeho článku 45, nariadenie (ES) č. 800/2008 nadobudlo účinnosť 20. dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie, t. j. 29. augusta 2008. Z toho vyplýva, že medzi 1. januárom 2007 a 28. augustom 2008 sa na predmetnú pomoc uplatňoval článok 5 ods. a) nariadenia (ES) č. 70/2001 a po tomto dátume sa uplatňoval článok 26 nariadenia (ES) č. 800/2008. |
| --- | --- |

(314)

Nariadenie (ES) č. 70/2001 bolo nahradené nariadením Komisie (ES) č. 800/2008 (95) (Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách na obdobie rokov 2008 – 2013), v ktorom sa v článku 43 stanovuje, že akékoľvek odkazy na nariadenie (ES) č. 70/2001 sa považujú za odkazy na nariadenie (ES) č. 800/2008. Podľa jeho článku 45, nariadenie (ES) č. 800/2008 nadobudlo účinnosť 20. dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie, t. j. 29. augusta 2008. Z toho vyplýva, že medzi 1. januárom 2007 a 28. augustom 2008 sa na predmetnú pomoc uplatňoval článok 5 ods. a) nariadenia (ES) č. 70/2001 a po tomto dátume sa uplatňoval článok 26 nariadenia (ES) č. 800/2008.

95

Úradnom vestníku Európskej únie

| (315) | Pokiaľ ide o pomoc na poradenské služby, tieto články určujú rovnaké podmienky: pomoc mohla byť poskytnutá v prospech MSP, oprávnené náklady predstavovali náklady na poradenské služby poskytované externými poradcami, intenzita pomoci nesmela prekročiť 50 % oprávnených nákladov na služby a príslušné služby nesmeli mať charakter nepretržitej alebo pravidelnej činnosti, ani nesmeli súvisieť s bežnými prevádzkovými nákladmi podniku, ako sú bežné daňové poradenské služby, pravidelné právne služby alebo reklama. |
| --- | --- |

(315)

Pokiaľ ide o pomoc na poradenské služby, tieto články určujú rovnaké podmienky: pomoc mohla byť poskytnutá v prospech MSP, oprávnené náklady predstavovali náklady na poradenské služby poskytované externými poradcami, intenzita pomoci nesmela prekročiť 50 % oprávnených nákladov na služby a príslušné služby nesmeli mať charakter nepretržitej alebo pravidelnej činnosti, ani nesmeli súvisieť s bežnými prevádzkovými nákladmi podniku, ako sú bežné daňové poradenské služby, pravidelné právne služby alebo reklama.

| (316) | Okrem toho bolo možné, pokiaľ ide o prvovýrobu a spracovanie a uvádzania na trh podľa bodu 101 usmernení, poskytovať pomoc na investície nevyhnutné na modernizáciu výrobných zariadení vrátane investícií potrebných na riadenie systému dokumentácie a vykonávanie kontroly postupov a výrobkov iba podľa príslušných pravidiel uvedených pre investičnú pomoc v usmerneniach na roky 2007 – 2013. |
| --- | --- |

(316)

Okrem toho bolo možné, pokiaľ ide o prvovýrobu a spracovanie a uvádzania na trh podľa bodu 101 usmernení, poskytovať pomoc na investície nevyhnutné na modernizáciu výrobných zariadení vrátane investícií potrebných na riadenie systému dokumentácie a vykonávanie kontroly postupov a výrobkov iba podľa príslušných pravidiel uvedených pre investičnú pomoc v usmerneniach na roky 2007 – 2013.

| (317) | V tejto súvislosti Komisia v rozhodnutí o začatí konania vyjadrila určité pochybnosti o splnení tých podmienok, ktoré sa líšili od požiadaviek uvedených v usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(317)

V tejto súvislosti Komisia v rozhodnutí o začatí konania vyjadrila určité pochybnosti o splnení tých podmienok, ktoré sa líšili od požiadaviek uvedených v usmernení na roky 2000 – 2006.

| (318) | Komisia upozornila rakúske orgány najmä na tieto podstatné zmeny:






  a) | V usmerneniach na roky 2007 – 2013 sa pomoc na kontrolu metód ekologickej výroby vykonávanú v rámci nariadenia (EHS) č. 2092/91 a pomoc na kontroly vykonávané inými orgánmi zodpovednými za dohľad nad používaním značiek kvality a značiek udeľovaných v rámci uznávaných systémov zabezpečovania kvality už nepovažovala za zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- | --- |

(318)

Komisia upozornila rakúske orgány najmä na tieto podstatné zmeny:

a)

V usmerneniach na roky 2007 – 2013 sa pomoc na kontrolu metód ekologickej výroby vykonávanú v rámci nariadenia (EHS) č. 2092/91 a pomoc na kontroly vykonávané inými orgánmi zodpovednými za dohľad nad používaním značiek kvality a značiek udeľovaných v rámci uznávaných systémov zabezpečovania kvality už nepovažovala za zlučiteľnú so spoločným trhom.

| b) | Komisia špeciálne upozornila aj na požiadavky stanovené v článku 14 ods. 5 a 6 nariadenia (ES) č. 1857/2006. Podľa týchto článkov sa služby museli poskytovať v naturáliách a na základe objektívne vymedzených podmienok každému oprávnenému podniku v príslušnej oblasti. |
| --- | --- |

b)

Komisia špeciálne upozornila aj na požiadavky stanovené v článku 14 ods. 5 a 6 nariadenia (ES) č. 1857/2006. Podľa týchto článkov sa služby museli poskytovať v naturáliách a na základe objektívne vymedzených podmienok každému oprávnenému podniku v príslušnej oblasti.

| c) | Ďalšia významná úprava v porovnaní s usmerneniami na roky 2000 – 2006 sa týka rozlišovania medzi prvovýrobou a spracovaním a uvádzaním poľnohospodárskych výrobkov na trh. Pokiaľ ide o spracovanie a uvádzanie na trh, od roku 2007 mohla byť poskytovaná pomoc iba MSP, rozsah oprávnených nákladov bol obmedzený na poradenstvo a ďalšie služby a intenzita pomoci bola znížená na 50 %. Okrem toho, pomoc pre veľké podniky v súvislosti s prvovýrobou nemohla byť vyhlásená za zlučiteľnú. |
| --- | --- |

c)

Ďalšia významná úprava v porovnaní s usmerneniami na roky 2000 – 2006 sa týka rozlišovania medzi prvovýrobou a spracovaním a uvádzaním poľnohospodárskych výrobkov na trh. Pokiaľ ide o spracovanie a uvádzanie na trh, od roku 2007 mohla byť poskytovaná pomoc iba MSP, rozsah oprávnených nákladov bol obmedzený na poradenstvo a ďalšie služby a intenzita pomoci bola znížená na 50 %. Okrem toho, pomoc pre veľké podniky v súvislosti s prvovýrobou nemohla byť vyhlásená za zlučiteľnú.

Posúdenie

Posúdenie

| (319) | Z informácií dostupných vo fáze predbežného postupu preskúmania nebolo jasné, či rakúske orgány v roku 2007 zosúladili predmetné opatrenia s uvedenými podmienkami usmernení na roky 2007 – 2013. Rakúske orgány boli preto vyzvané, aby predložili doplňujúce informácie s cieľom preukázať, že v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2007 boli opatrenia na podporu kvality v súlade s novými pravidlami uplatniteľnými od 1. januára 2007. |
| --- | --- |

(319)

Z informácií dostupných vo fáze predbežného postupu preskúmania nebolo jasné, či rakúske orgány v roku 2007 zosúladili predmetné opatrenia s uvedenými podmienkami usmernení na roky 2007 – 2013. Rakúske orgány boli preto vyzvané, aby predložili doplňujúce informácie s cieľom preukázať, že v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2007 boli opatrenia na podporu kvality v súlade s novými pravidlami uplatniteľnými od 1. januára 2007.

| (320) | Vo svojom liste zo 14. septembra 2012 rakúske orgány argumentovali, že povinnosť prispôsobiť sa novým pravidlám štátnej pomoci sa uplatňovala od 1. januára 2008, a nie od 1. januára 2007, ako uviedla Komisia (pozri tiež odôvodnenia 172 – 173). Rakúske orgány preto neposkytli žiadne ďalšie informácie na posúdenie zlučiteľnosti. Komisia prostredníctvom žiadosti o informácie z 19. februára 2014 opäť vyzvala rakúske orgány, aby poskytli potrebné informácie o tejto záležitosti. Rakúske orgány vo svojej odpovedi z 30. apríla 2014 trvali na svojom názore vyjadrenom v predchádzajúcom liste a neposkytli žiadne ďalšie informácie na posúdenie zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

(320)

Vo svojom liste zo 14. septembra 2012 rakúske orgány argumentovali, že povinnosť prispôsobiť sa novým pravidlám štátnej pomoci sa uplatňovala od 1. januára 2008, a nie od 1. januára 2007, ako uviedla Komisia (pozri tiež odôvodnenia 172 – 173). Rakúske orgány preto neposkytli žiadne ďalšie informácie na posúdenie zlučiteľnosti. Komisia prostredníctvom žiadosti o informácie z 19. februára 2014 opäť vyzvala rakúske orgány, aby poskytli potrebné informácie o tejto záležitosti. Rakúske orgány vo svojej odpovedi z 30. apríla 2014 trvali na svojom názore vyjadrenom v predchádzajúcom liste a neposkytli žiadne ďalšie informácie na posúdenie zlučiteľnosti.

| (321) | Komisia prostredníctvom žiadosti o informácie zo 17. decembra 2014 opäť požiadala rakúske orgány, aby poskytli informácie na posúdenie zlučiteľnosti opatrení kvality. Rakúske orgány zopakovali, že povinnosť prispôsobiť sa novým pravidlám štátnej pomoci platila od 1. januára 2008 a nie od 1. januára 2007. |
| --- | --- |

(321)

Komisia prostredníctvom žiadosti o informácie zo 17. decembra 2014 opäť požiadala rakúske orgány, aby poskytli informácie na posúdenie zlučiteľnosti opatrení kvality. Rakúske orgány zopakovali, že povinnosť prispôsobiť sa novým pravidlám štátnej pomoci platila od 1. januára 2008 a nie od 1. januára 2007.

| (322) | Komisia by chcela poukázať na to, že na rozdiel od toho, čo tvrdia rakúske orgány, povinnosť prispôsobiť systém novým pravidlám platila od 1. januára 2007 a nie od 1. januára 2008. |
| --- | --- |

(322)

Komisia by chcela poukázať na to, že na rozdiel od toho, čo tvrdia rakúske orgány, povinnosť prispôsobiť systém novým pravidlám platila od 1. januára 2007 a nie od 1. januára 2008.

| (323) | V čase nadobudnutia účinnosti nových pravidiel (t. j. 1. januára 2007) prebiehalo konanie Súdneho dvora vo veci T-375/04 (pozri odôvodnenie 22), ktoré viedlo k zrušeniu rozhodnutia Komisie NN 34A/2000 z 30. júna 2004. Následné zrušenie rozhodnutia Komisie 18. novembra 2009 malo spätnú účinnosť. |
| --- | --- |

(323)

V čase nadobudnutia účinnosti nových pravidiel (t. j. 1. januára 2007) prebiehalo konanie Súdneho dvora vo veci T-375/04 (pozri odôvodnenie 22), ktoré viedlo k zrušeniu rozhodnutia Komisie NN 34A/2000 z 30. júna 2004. Následné zrušenie rozhodnutia Komisie 18. novembra 2009 malo spätnú účinnosť.

| (324) | Rakúsko sa preto nemohlo spoliehať na toto rozhodnutie a považovať pomoc za existujúcu schému pomoci v zmysle bodu 196 usmernení na roky 2007 – 2013. |
| --- | --- |

(324)

Rakúsko sa preto nemohlo spoliehať na toto rozhodnutie a považovať pomoc za existujúcu schému pomoci v zmysle bodu 196 usmernení na roky 2007 – 2013.

| (325) | Navyše, podľa ustálenej judikatúry

  „oprávnené očakávania príjemcu pomoci sa nemôžu zakladať na kladnom rozhodnutí Komisie, keď proti tomuto rozhodnutiu bola v lehote podaná žaloba a následne bolo toto rozhodnutie súdom Spoločenstva zrušené, ani vtedy, keď ešte neuplynula lehota na podanie odvolania proti tomuto rozhodnutiu, alebo v prípade podania takéhoto odvolania, dokiaľ súd Spoločenstva neprijme konečné rozhodnutie“
   (96). |
| --- | --- |

(325)

Navyše, podľa ustálenej judikatúry

„oprávnené očakávania príjemcu pomoci sa nemôžu zakladať na kladnom rozhodnutí Komisie, keď proti tomuto rozhodnutiu bola v lehote podaná žaloba a následne bolo toto rozhodnutie súdom Spoločenstva zrušené, ani vtedy, keď ešte neuplynula lehota na podanie odvolania proti tomuto rozhodnutiu, alebo v prípade podania takéhoto odvolania, dokiaľ súd Spoločenstva neprijme konečné rozhodnutie“
   (96).

96

| (326) | Hoci v rozhodnutí Komisie NN 34A/2000 z 30. júna 2004 sa opatrenia, ktorých sa týka táto časť, vyhlásili za zlučiteľné, na základe tohto rozhodnutia nevznikli žiadne oprávnené očakávania, či už na strane príjemcov pomoci alebo na úrovni členského štátu. Už 17. septembra 2004 bola podaná žiadosť o zrušenie a v čase, keď nadobudli účinnosť nové pravidlá štátnej pomoci, konanie stále prebiehalo. Vzhľadom na prebiehajúce konanie o zrušení mali preto rakúske orgány uplatňovať usmernenia na roky 2007 – 2013 od 1. januára 2007. |
| --- | --- |

(326)

Hoci v rozhodnutí Komisie NN 34A/2000 z 30. júna 2004 sa opatrenia, ktorých sa týka táto časť, vyhlásili za zlučiteľné, na základe tohto rozhodnutia nevznikli žiadne oprávnené očakávania, či už na strane príjemcov pomoci alebo na úrovni členského štátu. Už 17. septembra 2004 bola podaná žiadosť o zrušenie a v čase, keď nadobudli účinnosť nové pravidlá štátnej pomoci, konanie stále prebiehalo. Vzhľadom na prebiehajúce konanie o zrušení mali preto rakúske orgány uplatňovať usmernenia na roky 2007 – 2013 od 1. januára 2007.

| (327) | Ako bolo uvedené vyššie, pravidlá týkajúce sa podnikov pôsobiacich v oblasti spracovania a uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh sa v usmerneniach na roky 2007 – 2013 podstatne zmenili. Keďže rakúske orgány svoju pomoc neprispôsobili, opatrenia týkajúce sa ekologických výrobkov, veľkých podnikov a opatrení v inej podobe, ako sú služby poskytované v naturáliách (ako je opísané v odôvodnení 318) neboli v súlade s usmerneniami na roky 2007 – 2013. Komisia preto považuje tieto opatrenia pomoci za nezlučiteľné so spoločným trhom. Ostatné opatrenia (t. j. pokiaľ sa netýkajú ekologických výrobkov, veľkých podnikov a opatrení v inej podobe, ako sú služby poskytované v naturáliách (97)) boli v súlade s usmerneniami na roky 2007 – 2013, a preto sú zlučiteľné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(327)

Ako bolo uvedené vyššie, pravidlá týkajúce sa podnikov pôsobiacich v oblasti spracovania a uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh sa v usmerneniach na roky 2007 – 2013 podstatne zmenili. Keďže rakúske orgány svoju pomoc neprispôsobili, opatrenia týkajúce sa ekologických výrobkov, veľkých podnikov a opatrení v inej podobe, ako sú služby poskytované v naturáliách (ako je opísané v odôvodnení 318) neboli v súlade s usmerneniami na roky 2007 – 2013. Komisia preto považuje tieto opatrenia pomoci za nezlučiteľné so spoločným trhom. Ostatné opatrenia (t. j. pokiaľ sa netýkajú ekologických výrobkov, veľkých podnikov a opatrení v inej podobe, ako sú služby poskytované v naturáliách (97)) boli v súlade s usmerneniami na roky 2007 – 2013, a preto sú zlučiteľné so spoločným trhom.

97

8.7.   TECHNICKÁ PODPORA V OBDOBÍ OD 1. JANUÁRA 2000 DO 31. DECEMBRA 2006

TECHNICKÁ PODPORA V OBDOBÍ OD 1. JANUÁRA 2000 DO 31. DECEMBRA 2006

| (328) | Pomoc na technickú podporu v období od 1. januára 2000 do 31. decembra 2006 sa musí posudzovať podľa bodu 14 usmernení na roky 2000 – 2006. Podľa bodu 14.1 týchto usmernení Komisia považovala takúto pomoc za pomoc typu „soft aid“, ktorá prispieva k dlhodobej životaschopnosti poľnohospodárstva v Spoločenstve, pričom má iba veľmi obmedzený vplyv na hospodársku súťaž. Pomoc mohla byť poskytnutá na úhradu až 100 % nákladov okrem iného na nasledujúce činnosti: organizovanie súťaží, výstav a veľtrhov vrátane podpory na náklady vzniknuté účasťou na takýchto podujatiach a iné činnosti na šírenie znalostí o nových technikách, ako sú napríklad skúšobné projekty primerane malého rozsahu alebo ukážkové projekty. |
| --- | --- |

(328)

Pomoc na technickú podporu v období od 1. januára 2000 do 31. decembra 2006 sa musí posudzovať podľa bodu 14 usmernení na roky 2000 – 2006. Podľa bodu 14.1 týchto usmernení Komisia považovala takúto pomoc za pomoc typu „soft aid“, ktorá prispieva k dlhodobej životaschopnosti poľnohospodárstva v Spoločenstve, pričom má iba veľmi obmedzený vplyv na hospodársku súťaž. Pomoc mohla byť poskytnutá na úhradu až 100 % nákladov okrem iného na nasledujúce činnosti: organizovanie súťaží, výstav a veľtrhov vrátane podpory na náklady vzniknuté účasťou na takýchto podujatiach a iné činnosti na šírenie znalostí o nových technikách, ako sú napríklad skúšobné projekty primerane malého rozsahu alebo ukážkové projekty.

| (329) | Celkové množstvo poskytnutej podpory nemohlo prekročiť 100 000 EUR v priebehu obdobia troch rokov na jedného príjemcu alebo, v prípade MSP, 50 % oprávnených nákladov, podľa toho, ktorá suma bola vyššia (bod 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006). Takáto pomoc musela byť dostupná každému, kto bol oprávnený v príslušnej oblasti, na základe objektívne vymedzených podmienok (bod 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006). |
| --- | --- |

(329)

Celkové množstvo poskytnutej podpory nemohlo prekročiť 100 000 EUR v priebehu obdobia troch rokov na jedného príjemcu alebo, v prípade MSP, 50 % oprávnených nákladov, podľa toho, ktorá suma bola vyššia (bod 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006). Takáto pomoc musela byť dostupná každému, kto bol oprávnený v príslušnej oblasti, na základe objektívne vymedzených podmienok (bod 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006).

8.7.1.   TECHNICKÁ POMOC PRE ZNAČKU KVALITY A BIOZNAČKU V OBDOBÍ OD 1. JANUÁRA 2000 DO 31. DECEMBRA 2006

| (330) | Pokiaľ ide o bioznačku a značku kvality, pomoc bola poskytnutá na všeobecné informačné projekty, PR aktivity na šírenie všeobecných znalostí o značkách a na súťaže v oblasti kvality (pozri odôvodnenie 100 – 103). Tieto opatrenia nenabádajú zákazníkov, aby kupovali daný výrobok. Nepredstavujú preto reklamné opatrenia, ale všeobecné propagačné opatrenia a pomoci typu „soft aid“, na ktoré sa vzťahuje bod 14 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(330)

Pokiaľ ide o bioznačku a značku kvality, pomoc bola poskytnutá na všeobecné informačné projekty, PR aktivity na šírenie všeobecných znalostí o značkách a na súťaže v oblasti kvality (pozri odôvodnenie 100 – 103). Tieto opatrenia nenabádajú zákazníkov, aby kupovali daný výrobok. Nepredstavujú preto reklamné opatrenia, ale všeobecné propagačné opatrenia a pomoci typu „soft aid“, na ktoré sa vzťahuje bod 14 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (331) | Informačné opatrenia patria do kategórie šírenia znalostí týkajúcich sa nových techník. Takéto všeobecné opatrenia zo svojej podstaty prospievajú všetkým výrobcom používajúcim dané značky. |
| --- | --- |

(331)

Informačné opatrenia patria do kategórie šírenia znalostí týkajúcich sa nových techník. Takéto všeobecné opatrenia zo svojej podstaty prospievajú všetkým výrobcom používajúcim dané značky.

| (332) | Na pomoc na úhradu nákladov za opatrenia technickej podpory sa vzťahuje bod 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006. V predložených informáciách týkajúcich sa schémy pomoci NN 34A/2000 rakúske orgány uviedli, že takáto pomoc nikdy nepresiahla 100 000 EUR na jedného príjemcu počas obdobia troch rokov (pozri odôvodnenie 109). V rozhodnutí o začatí konania boli rakúske orgány vyzvané, aby predložili informácie na dôkaz toho, že tieto uistenia boli skutočne splnené. Okrem toho mali uviesť, či požiadavky stanovené v bodoch 14.2 a 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006 boli splnené aj v období 2000 – 2001 (98). |
| --- | --- |

(332)

Na pomoc na úhradu nákladov za opatrenia technickej podpory sa vzťahuje bod 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006. V predložených informáciách týkajúcich sa schémy pomoci NN 34A/2000 rakúske orgány uviedli, že takáto pomoc nikdy nepresiahla 100 000 EUR na jedného príjemcu počas obdobia troch rokov (pozri odôvodnenie 109). V rozhodnutí o začatí konania boli rakúske orgány vyzvané, aby predložili informácie na dôkaz toho, že tieto uistenia boli skutočne splnené. Okrem toho mali uviesť, či požiadavky stanovené v bodoch 14.2 a 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006 boli splnené aj v období 2000 – 2001 (98).

98

| (333) | Rakúske orgány vo liste zo 14. septembra 2012 potvrdili, že pomoc na tieto opatrenia nikdy neprekročila prahovú hranicu 100 000 EUR na príjemcu v období troch rokov. Podmienka bodu 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006 bola preto splnená. |
| --- | --- |

(333)

Rakúske orgány vo liste zo 14. septembra 2012 potvrdili, že pomoc na tieto opatrenia nikdy neprekročila prahovú hranicu 100 000 EUR na príjemcu v období troch rokov. Podmienka bodu 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006 bola preto splnená.

| (334) | Pokiaľ ide o podmienky bodu 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006, Komisia v novej žiadosti o informácie zo 17. decembra 2014 vyzvala rakúske orgány, aby predložili informácie potrebné na vykonanie posúdenia zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

(334)

Pokiaľ ide o podmienky bodu 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006, Komisia v novej žiadosti o informácie zo 17. decembra 2014 vyzvala rakúske orgány, aby predložili informácie potrebné na vykonanie posúdenia zlučiteľnosti.

| (335) | Rakúske orgány vo svojej odpovedi z 25. februára 2015 potvrdili, že schéma bola dostupná pre každého, kto bol oprávnený v príslušnej oblasti na základe objektívne vymedzených podmienok. Podmienka bodu 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006 bola preto splnená. |
| --- | --- |

(335)

Rakúske orgány vo svojej odpovedi z 25. februára 2015 potvrdili, že schéma bola dostupná pre každého, kto bol oprávnený v príslušnej oblasti na základe objektívne vymedzených podmienok. Podmienka bodu 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006 bola preto splnená.

| (336) | Z toho dôvodu pomoc na technickú podporu splnila podmienky stanovené v usmerneniach na roky 2000 – 2006 a Komisia považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) ES [teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ]. |
| --- | --- |

(336)

Z toho dôvodu pomoc na technickú podporu splnila podmienky stanovené v usmerneniach na roky 2000 – 2006 a Komisia považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) ES [teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ].

8.7.2.   TECHNICKÁ PODPORA PRE GENERICKÉ VÝROBKY V OBDOBÍ OD 1. JANUÁRA 2000 DO 31. DECEMBRA 2004 (99)

99

| (337) | Na pomoc na úhradu nákladov za opatrenia technickej podpory týkajúce sa generických výrobkov, ako je opísaná v odôvodneniach 104 – 107, sa vzťahuje bod 14.1 (4. zarážka) usmernení na roky 2000 – 2006. Pokiaľ ide o podmienky bodov 14.2 a 14.3, Komisia v čase rozhodnutia o začatí konania nemala žiadne informácie za toto obdobie, na základe ktorých by mohla posúdiť, či boli tieto podmienky splnené. Rakúske orgány boli preto vyzvané, aby predložili potrebné informácie. |
| --- | --- |

(337)

Na pomoc na úhradu nákladov za opatrenia technickej podpory týkajúce sa generických výrobkov, ako je opísaná v odôvodneniach 104 – 107, sa vzťahuje bod 14.1 (4. zarážka) usmernení na roky 2000 – 2006. Pokiaľ ide o podmienky bodov 14.2 a 14.3, Komisia v čase rozhodnutia o začatí konania nemala žiadne informácie za toto obdobie, na základe ktorých by mohla posúdiť, či boli tieto podmienky splnené. Rakúske orgány boli preto vyzvané, aby predložili potrebné informácie.

| (338) | Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 potvrdili, že pomoc na tieto opatrenia nikdy neprekročila prahovú hranicu 100 000 EUR na príjemcu v období troch rokov. Podmienka bodu 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006 bola preto splnená. |
| --- | --- |

(338)

Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 potvrdili, že pomoc na tieto opatrenia nikdy neprekročila prahovú hranicu 100 000 EUR na príjemcu v období troch rokov. Podmienka bodu 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006 bola preto splnená.

| (339) | Pokiaľ ide o podmienku bodu 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006, v rámci ktorej sa vyžadovalo, aby pomoc bola dostupná pre každého, kto bol oprávnený v príslušnej oblasti, Komisia poznamenáva, že táto podmienka je splnená, keďže opatrenia technickej podpory sa týkali generických informácií o výrobkoch. Podmienka bodu 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006 bola preto splnená. |
| --- | --- |

(339)

Pokiaľ ide o podmienku bodu 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006, v rámci ktorej sa vyžadovalo, aby pomoc bola dostupná pre každého, kto bol oprávnený v príslušnej oblasti, Komisia poznamenáva, že táto podmienka je splnená, keďže opatrenia technickej podpory sa týkali generických informácií o výrobkoch. Podmienka bodu 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006 bola preto splnená.

| (340) | Z toho dôvodu boli splnené podmienky usmernení na roky 2000 – 2006 týkajúce sa pomoci na poskytovanie technickej podpory. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) ES [teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ]. |
| --- | --- |

(340)

Z toho dôvodu boli splnené podmienky usmernení na roky 2000 – 2006 týkajúce sa pomoci na poskytovanie technickej podpory. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) ES [teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ].

8.8.   TECHNICKÁ PODPORA V OBDOBÍ OD 1. JANUÁRA 2007 DO 31. DECEMBRA 2008

TECHNICKÁ PODPORA V OBDOBÍ OD 1. JANUÁRA 2007 DO 31. DECEMBRA 2008

8.8.1.   UPLATNITEĽNÉ PRAVIDLÁ

Pomoc pre poľnohospodárskych prvovýrobcov

Pomoc pre poľnohospodárskych prvovýrobcov

| (341) | Podľa bodu 103 usmernení na roky 2007 – 2013 mohla Komisia vyhlásiť štátnu pomoc na poskytovanie technickej podpory prvovýrobcom za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3) písm. c) ES [teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ], ak splnila všetky podmienky článku 15 nariadenia (ES) č. 1857/2006. |
| --- | --- |

(341)

Podľa bodu 103 usmernení na roky 2007 – 2013 mohla Komisia vyhlásiť štátnu pomoc na poskytovanie technickej podpory prvovýrobcom za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3) písm. c) ES [teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ], ak splnila všetky podmienky článku 15 nariadenia (ES) č. 1857/2006.

| (342) | Podľa článku 15 nariadenia (ES) č. 1857/2006 bola pomoc považovaná za zlučiteľnú so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) ES [teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ], ak bola poskytnutá na oprávnené náklady na činnosti technickej podpory uvedené v článku 15 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1857/2006 a splnila podmienky stanovené v článku 15 ods. 3 a 4 nariadenia (ES) č. 1857/2006. |
| --- | --- |

(342)

Podľa článku 15 nariadenia (ES) č. 1857/2006 bola pomoc považovaná za zlučiteľnú so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) ES [teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ], ak bola poskytnutá na oprávnené náklady na činnosti technickej podpory uvedené v článku 15 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1857/2006 a splnila podmienky stanovené v článku 15 ods. 3 a 4 nariadenia (ES) č. 1857/2006.

| (343) | Podľa článku 15 ods. 2 písm. d) nariadenia (ES) č. 1857/2006 týkajúceho sa organizovania a účasti na fórach s cieľom deliť sa o znalosti medzi podnikmi, na súťažiach, výstavách a veľtrhoch, mohla byť pomoc poskytnutá na nasledujúce oprávnené náklady: účastnícke poplatky, cestovné náklady, náklady publikácií, prenájom výstavných priestorov alebo symbolické ceny udelené v rámci súťaží do hodnoty 250 EUR na cenu a víťaza. |
| --- | --- |

(343)

Podľa článku 15 ods. 2 písm. d) nariadenia (ES) č. 1857/2006 týkajúceho sa organizovania a účasti na fórach s cieľom deliť sa o znalosti medzi podnikmi, na súťažiach, výstavách a veľtrhoch, mohla byť pomoc poskytnutá na nasledujúce oprávnené náklady: účastnícke poplatky, cestovné náklady, náklady publikácií, prenájom výstavných priestorov alebo symbolické ceny udelené v rámci súťaží do hodnoty 250 EUR na cenu a víťaza.

| (344) | V článku 15 ods. 2 písm. e) nariadenia (ES) č. 1857/2006 sa umožňovala pomoc na náklady spojené s popularizáciou vedeckých znalostí a vecné informácie o systémoch akosti, ktoré sú otvorené pre výrobky z iných štátov (bez akéhokoľvek odkazu na jednotlivé spoločnosti, značky alebo pôvod). |
| --- | --- |

(344)

V článku 15 ods. 2 písm. e) nariadenia (ES) č. 1857/2006 sa umožňovala pomoc na náklady spojené s popularizáciou vedeckých znalostí a vecné informácie o systémoch akosti, ktoré sú otvorené pre výrobky z iných štátov (bez akéhokoľvek odkazu na jednotlivé spoločnosti, značky alebo pôvod).

| (345) | V článku 15 ods. 2 písm. f) nariadenia (ES) č. 1857/2006 sa umožňovala pomoc na náklady za publikácie, ako napríklad katalógy alebo internetové stránky s vecnými informáciami o výrobcoch z daného regiónu alebo výrobcoch daného výrobku, za predpokladu, že informácie a prezentácia boli neutrálne a že všetci dotknutí výrobcovia mali rovnaké príležitosti reprezentácie v publikácii. |
| --- | --- |

(345)

V článku 15 ods. 2 písm. f) nariadenia (ES) č. 1857/2006 sa umožňovala pomoc na náklady za publikácie, ako napríklad katalógy alebo internetové stránky s vecnými informáciami o výrobcoch z daného regiónu alebo výrobcoch daného výrobku, za predpokladu, že informácie a prezentácia boli neutrálne a že všetci dotknutí výrobcovia mali rovnaké príležitosti reprezentácie v publikácii.

| (346) | V článku 15 ods. 3 a 4 nariadenia (ES) č. 1857/2006 sa umožňovalo poskytovanie pomoci na technickú podporu v miere 100 % nákladov, ak boli splnené tieto podmienky: pomoc musela byť poskytnutá v naturáliách prostredníctvom subvencovaných služieb a nesmela zahŕňať priame peňažné platby výrobcom; pomoc musela byť dostupná každému, kto bol oprávnený v príslušnej oblasti na základe objektívne vymedzených podmienok; ak poskytovanie technickej podpory zabezpečovali skupiny výrobcov alebo iné organizácie, členstvo v takýchto skupinách alebo organizáciách nesmelo predstavovať podmienku pre prístup k danej službe. Každý príspevok nečlenov na administratívne náklady tejto skupiny alebo organizácie musel byť obmedzený na náklady na udelenie služby. |
| --- | --- |

(346)

V článku 15 ods. 3 a 4 nariadenia (ES) č. 1857/2006 sa umožňovalo poskytovanie pomoci na technickú podporu v miere 100 % nákladov, ak boli splnené tieto podmienky: pomoc musela byť poskytnutá v naturáliách prostredníctvom subvencovaných služieb a nesmela zahŕňať priame peňažné platby výrobcom; pomoc musela byť dostupná každému, kto bol oprávnený v príslušnej oblasti na základe objektívne vymedzených podmienok; ak poskytovanie technickej podpory zabezpečovali skupiny výrobcov alebo iné organizácie, členstvo v takýchto skupinách alebo organizáciách nesmelo predstavovať podmienku pre prístup k danej službe. Každý príspevok nečlenov na administratívne náklady tejto skupiny alebo organizácie musel byť obmedzený na náklady na udelenie služby.

Podniky pôsobiace v oblasti spracovania a uvádzania na trh

Podniky pôsobiace v oblasti spracovania a uvádzania na trh

| (347) | Podľa bodu 105 usmernení na roky 2007 – 2013 mohla Komisia vyhlásiť štátnu pomoc na poskytovanie technickej podpory spoločnostiam pôsobiacim v oblasti spracovania a uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) ES (teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ), ak splnila všetky podmienky článku 5 nariadenia (ES) č. 70/2001. V článku 43 nariadenia (ES) č. 800/2008, ktoré nahradilo nariadenie (ES) č. 70/2001, sa stanovilo, že akékoľvek odkazy na nariadenie (ES) č. 70/2001 sa považujú za odkazy na nariadenie (ES) č. 800/2008 (100). |
| --- | --- |

(347)

Podľa bodu 105 usmernení na roky 2007 – 2013 mohla Komisia vyhlásiť štátnu pomoc na poskytovanie technickej podpory spoločnostiam pôsobiacim v oblasti spracovania a uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) ES (teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ), ak splnila všetky podmienky článku 5 nariadenia (ES) č. 70/2001. V článku 43 nariadenia (ES) č. 800/2008, ktoré nahradilo nariadenie (ES) č. 70/2001, sa stanovilo, že akékoľvek odkazy na nariadenie (ES) č. 70/2001 sa považujú za odkazy na nariadenie (ES) č. 800/2008 (100).

100

| (348) | Pokiaľ ide o podmienky článku 26 nariadenia (ES) č. 800/2008 a článku 5 písm. a) nariadenia (ES) č. 70/2001, pozrite odôvodnenie 315. |
| --- | --- |

(348)

Pokiaľ ide o podmienky článku 26 nariadenia (ES) č. 800/2008 a článku 5 písm. a) nariadenia (ES) č. 70/2001, pozrite odôvodnenie 315.

| (349) | V článku 27 nariadenia (ES) č. 800/2008 a článku 5 písm. b) nariadenia (ES) č. 70/2001 sa stanovilo, že pokiaľ ide o pomoc na účasť na veľtrhoch a výstavách, intenzita pomoci nesmela presiahnuť 50 % oprávnených nákladov a že „oprávnené náklady“ boli náklady vynaložené na prenájom, zriadenie a prevádzku stánku v prípade prvej účasti podniku na ktoromkoľvek konkrétnom veľtrhu alebo výstave. |
| --- | --- |

(349)

V článku 27 nariadenia (ES) č. 800/2008 a článku 5 písm. b) nariadenia (ES) č. 70/2001 sa stanovilo, že pokiaľ ide o pomoc na účasť na veľtrhoch a výstavách, intenzita pomoci nesmela presiahnuť 50 % oprávnených nákladov a že „oprávnené náklady“ boli náklady vynaložené na prenájom, zriadenie a prevádzku stánku v prípade prvej účasti podniku na ktoromkoľvek konkrétnom veľtrhu alebo výstave.

8.8.2.   POSÚDENIE TECHNICKEJ PODPORY (PRVOVÝROBCOVIA A SPRACOVANIE A UVÁDZANIE NA TRH)

Pomoc pre poľnohospodárskych prvovýrobcov

Pomoc pre poľnohospodárskych prvovýrobcov

| (350) | Komisia zastáva názor, že pravidlá uplatniteľné od 1. januára 2007 na technickú podporu pre poľnohospodárskych prvovýrobcov boli v podstate takmer totožné s pravidlami stanovenými v usmerneniach na roky 2000 – 2006. Oprávnené náklady uvedené v článku 15 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1857/2006 sú v podstate totožné s nákladmi vymenovanými v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 (101). Podmienky stanovené v článku 15 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1857/2006 sú totožné s ustanovením bodu 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006. Na rozdiel od usmernení na roky 2000 – 2006 však v usmerneniach na roky 2007 – 2013 stanovilo, že pomoc musela byť poskytovaná v naturáliách prostredníctvom subvencovaných služieb. Rakúske orgány v tejto súvislosti poukázali na to, že dokonca aj v období pred rokom 2007 bola technická podpora poskytovaná vo forme subvencovaných služieb. |
| --- | --- |

(350)

Komisia zastáva názor, že pravidlá uplatniteľné od 1. januára 2007 na technickú podporu pre poľnohospodárskych prvovýrobcov boli v podstate takmer totožné s pravidlami stanovenými v usmerneniach na roky 2000 – 2006. Oprávnené náklady uvedené v článku 15 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1857/2006 sú v podstate totožné s nákladmi vymenovanými v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 (101). Podmienky stanovené v článku 15 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1857/2006 sú totožné s ustanovením bodu 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006. Na rozdiel od usmernení na roky 2000 – 2006 však v usmerneniach na roky 2007 – 2013 stanovilo, že pomoc musela byť poskytovaná v naturáliách prostredníctvom subvencovaných služieb. Rakúske orgány v tejto súvislosti poukázali na to, že dokonca aj v období pred rokom 2007 bola technická podpora poskytovaná vo forme subvencovaných služieb.

101

| (351) | Pozri posúdenie zlučiteľnosti v časti 8.7. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(351)

Pozri posúdenie zlučiteľnosti v časti 8.7. Komisia preto považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom.

Podniky pôsobiace v oblasti spracovania a uvádzania na trh

Podniky pôsobiace v oblasti spracovania a uvádzania na trh

| (352) | Pokiaľ ide o technickú podporu pre podniky pôsobiace v oblasti spracovania a uvádzania na trh, v usmerneniach na roky 2007 – 2013 sa zaviedli podstatné zmeny v porovnaní s predchádzajúcimi pravidlami, preto je pre túto kategóriu potrebné samostatné posúdenie. Z informácií dostupných vo fáze rozhodnutia o začatí konania nebolo jasné, či rakúske orgány v roku 2007 zosúladili skúmané opatrenia technickej podpory s uvedenými podmienkami usmernení. Rakúske orgány boli preto vyzvané, aby predložili doplňujúce informácie s cieľom preukázať, že v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2008 boli opatrenia v súlade s novými pravidlami. V tejto súvislosti Komisia vyjadrila pochybnosti o splnení tých podmienok, ktoré sa líšili od požiadaviek uvedených v usmerneniach na roky 2000 – 2006. Komisia upozornila rakúske orgány najmä na tieto podstatné zmeny:






  — | rozlišovanie medzi prvovýrobou poľnohospodárskych výrobkov a ich spracovaním a uvádzaním na trh, |
| --- | --- | --- |

(352)

Pokiaľ ide o technickú podporu pre podniky pôsobiace v oblasti spracovania a uvádzania na trh, v usmerneniach na roky 2007 – 2013 sa zaviedli podstatné zmeny v porovnaní s predchádzajúcimi pravidlami, preto je pre túto kategóriu potrebné samostatné posúdenie. Z informácií dostupných vo fáze rozhodnutia o začatí konania nebolo jasné, či rakúske orgány v roku 2007 zosúladili skúmané opatrenia technickej podpory s uvedenými podmienkami usmernení. Rakúske orgány boli preto vyzvané, aby predložili doplňujúce informácie s cieľom preukázať, že v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2008 boli opatrenia v súlade s novými pravidlami. V tejto súvislosti Komisia vyjadrila pochybnosti o splnení tých podmienok, ktoré sa líšili od požiadaviek uvedených v usmerneniach na roky 2000 – 2006. Komisia upozornila rakúske orgány najmä na tieto podstatné zmeny:

—

rozlišovanie medzi prvovýrobou poľnohospodárskych výrobkov a ich spracovaním a uvádzaním na trh,

| — | v prípade spracovania a uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh mohla byť podľa usmernení na roky 2007 – 2013 vyhlásená za zlučiteľnú iba pomoc pre MSP, pričom rozsah oprávnených nákladov bol obmedzený na poradenské služby a účasť na veľtrhoch a výstavách a intenzita pomoci bola znížená na 50 %. |
| --- | --- |

—

v prípade spracovania a uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh mohla byť podľa usmernení na roky 2007 – 2013 vyhlásená za zlučiteľnú iba pomoc pre MSP, pričom rozsah oprávnených nákladov bol obmedzený na poradenské služby a účasť na veľtrhoch a výstavách a intenzita pomoci bola znížená na 50 %.

| (353) | Rakúske orgány v liste zo 14. septembra 2012 argumentovali, že povinnosť prispôsobiť sa novým pravidlám štátnej pomoci sa uplatňovala od 1. januára 2008 a nie od 1. januára 2007, ako uviedla Komisia (pozri tiež odôvodnenia 172 – 175). Rakúske orgány preto neposkytli žiadne ďalšie informácie na posúdenie zlučiteľnosti. Komisia prostredníctvom žiadosti o informácie z 19. februára 2014 opäť vyzvala Rakúsko, aby poskytlo potrebné informácie o tejto záležitosti. Rakúske orgány vo svojej odpovedi z 30. apríla 2014 trvali na svojom názore vyjadrenom v liste z roku 2012 a neposkytli žiadne ďalšie informácie na posúdenie zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

(353)

Rakúske orgány v liste zo 14. septembra 2012 argumentovali, že povinnosť prispôsobiť sa novým pravidlám štátnej pomoci sa uplatňovala od 1. januára 2008 a nie od 1. januára 2007, ako uviedla Komisia (pozri tiež odôvodnenia 172 – 175). Rakúske orgány preto neposkytli žiadne ďalšie informácie na posúdenie zlučiteľnosti. Komisia prostredníctvom žiadosti o informácie z 19. februára 2014 opäť vyzvala Rakúsko, aby poskytlo potrebné informácie o tejto záležitosti. Rakúske orgány vo svojej odpovedi z 30. apríla 2014 trvali na svojom názore vyjadrenom v liste z roku 2012 a neposkytli žiadne ďalšie informácie na posúdenie zlučiteľnosti.

| (354) | V tejto súvislosti sa odkazuje na argumentáciu v odôvodneniach 322 – 326, ktorá sa uplatňuje aj na typ pomoci uvádzaný v tejto časti. |
| --- | --- |

(354)

V tejto súvislosti sa odkazuje na argumentáciu v odôvodneniach 322 – 326, ktorá sa uplatňuje aj na typ pomoci uvádzaný v tejto časti.

| (355) | Z uvedených dôvodov, keďže pomoc na technickú podporu poskytovaná podnikom pôsobiacim v oblasti spracovania a uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2008 nesplnila podmienky stanovené pre túto kategóriu pomoci v usmerneniach na roky 2007 – 2013 (t. j. pomoc pre veľké podniky, pomoc na prvú účasť na veľtrhoch, miera pomoci viac ako 50 % na akúkoľvek službu okrem poradenských služieb a účasť na veľtrhoch s mierou viac ako 50 % alebo kompenzácia v naturáliách) (odôvodnenie 350), Komisia považuje takúto pomoc za nezlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3) písm. c) ES [teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ]. |
| --- | --- |

(355)

Z uvedených dôvodov, keďže pomoc na technickú podporu poskytovaná podnikom pôsobiacim v oblasti spracovania a uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2008 nesplnila podmienky stanovené pre túto kategóriu pomoci v usmerneniach na roky 2007 – 2013 (t. j. pomoc pre veľké podniky, pomoc na prvú účasť na veľtrhoch, miera pomoci viac ako 50 % na akúkoľvek službu okrem poradenských služieb a účasť na veľtrhoch s mierou viac ako 50 % alebo kompenzácia v naturáliách) (odôvodnenie 350), Komisia považuje takúto pomoc za nezlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3) písm. c) ES [teraz: článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ].

| (356) | V prípade iných opatrení ako opatrenia, ktorých sa týka uvedené odôvodnenie, sa kritériá zlučiteľnosti v porovnaní s usmerneniami na roky 2000 – 2006 nezmenili. Pozri posúdenie zlučiteľnosti v odôvodnení 328 a nasledujúcich odôvodneniach. Tieto opatrenia sú preto zlučiteľné. |
| --- | --- |

(356)

V prípade iných opatrení ako opatrenia, ktorých sa týka uvedené odôvodnenie, sa kritériá zlučiteľnosti v porovnaní s usmerneniami na roky 2000 – 2006 nezmenili. Pozri posúdenie zlučiteľnosti v odôvodnení 328 a nasledujúcich odôvodneniach. Tieto opatrenia sú preto zlučiteľné.

8.9.   PARAFIŠKÁLNE ODVODY A ÚČELOVÉ VIAZANIE POMOCI

PARAFIŠKÁLNE ODVODY A ÚČELOVÉ VIAZANIE POMOCI

| (357) | Keďže opatrenia, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia, sú financované prostredníctvom parafiškálnych poplatkov, Komisia musí preskúmať financované opatrenia, t. j. skutočne poskytnutú pomoc, ako aj spôsob ich financovania. |
| --- | --- |

(357)

Keďže opatrenia, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia, sú financované prostredníctvom parafiškálnych poplatkov, Komisia musí preskúmať financované opatrenia, t. j. skutočne poskytnutú pomoc, ako aj spôsob ich financovania.

| (358) | Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora musí Komisia pri skúmaní pomoci vziať do úvahy spôsob jej financovania, ak je spôsob financovania pomoci, najmä prostredníctvom povinných príspevkov, jej neoddeliteľnou súčasťou (102). |
| --- | --- |

(358)

Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora musí Komisia pri skúmaní pomoci vziať do úvahy spôsob jej financovania, ak je spôsob financovania pomoci, najmä prostredníctvom povinných príspevkov, jej neoddeliteľnou súčasťou (102).

102

| (359) | Aby bolo možné odvod alebo jeho časť považovať za neoddeliteľnú súčasť opatrenia pomoci, musí podľa vnútroštátnych predpisov medzi odvodom a pomocou nevyhnutne existovať záväzný vzťah určenia v tom zmysle, že výnos odvodu je záväzne určený na financovanie opatrenia pomoci (103) a výška odvodu musí priamo súvisieť s výškou štátnej pomoci (104). |
| --- | --- |

(359)

Aby bolo možné odvod alebo jeho časť považovať za neoddeliteľnú súčasť opatrenia pomoci, musí podľa vnútroštátnych predpisov medzi odvodom a pomocou nevyhnutne existovať záväzný vzťah určenia v tom zmysle, že výnos odvodu je záväzne určený na financovanie opatrenia pomoci (103) a výška odvodu musí priamo súvisieť s výškou štátnej pomoci (104).

103

104

8.9.1.   OBDOBIE ROKOV 1995 – 2001

| (360) | Podľa odôvodnenia 235 rozhodnutia o začatí konania dospela Komisia pri uplatňovaní týchto kritérií na preverované opatrenia k týmto predbežným záverom: prvé kritérium bolo zrejme splnené, pretože podľa rakúskych orgánov boli vyzbierané odvody použité výhradne na financovanie opatrení pomoci, ktorých sa týkalo rozhodnutie (pozri odôvodnenie 53). |
| --- | --- |

(360)

Podľa odôvodnenia 235 rozhodnutia o začatí konania dospela Komisia pri uplatňovaní týchto kritérií na preverované opatrenia k týmto predbežným záverom: prvé kritérium bolo zrejme splnené, pretože podľa rakúskych orgánov boli vyzbierané odvody použité výhradne na financovanie opatrení pomoci, ktorých sa týkalo rozhodnutie (pozri odôvodnenie 53).

| (361) | Pokiaľ ide o otázku, či mala výška odvodov priamy vplyv na výšku štátnej pomoci, v čase rozhodnutia o začatí konania nemala Komisia všetky potrebné informácie na posúdenie toho, či toto kritérium bolo splnené. Rakúske orgány boli preto vyzvané, aby objasnili, či bola predmetná výška pomoci priamo spojená s výnosom z odvodu, t. j., či bola stanovená vopred alebo závisela od konkrétnych potrieb spoločnosti AMA Marketing. |
| --- | --- |

(361)

Pokiaľ ide o otázku, či mala výška odvodov priamy vplyv na výšku štátnej pomoci, v čase rozhodnutia o začatí konania nemala Komisia všetky potrebné informácie na posúdenie toho, či toto kritérium bolo splnené. Rakúske orgány boli preto vyzvané, aby objasnili, či bola predmetná výška pomoci priamo spojená s výnosom z odvodu, t. j., či bola stanovená vopred alebo závisela od konkrétnych potrieb spoločnosti AMA Marketing.

| (362) | Komisia tiež uviedla, že ak po predložení potrebných informácií dospeje k záveru, že odvody tvoria neoddeliteľnú súčasť opatrenia pomoci, bude musieť preskúmať, či financovanie schémy rozlišovalo medzi dovážanými výrobkami a výrobkami vyrobenými v Rakúsku (105), alebo medzi vyvážanými domácimi výrobkami a domácimi výrobkami predávanými na domácom trhu (106) (odôvodnenie 236 rozhodnutia o začatí konania). |
| --- | --- |

(362)

Komisia tiež uviedla, že ak po predložení potrebných informácií dospeje k záveru, že odvody tvoria neoddeliteľnú súčasť opatrenia pomoci, bude musieť preskúmať, či financovanie schémy rozlišovalo medzi dovážanými výrobkami a výrobkami vyrobenými v Rakúsku (105), alebo medzi vyvážanými domácimi výrobkami a domácimi výrobkami predávanými na domácom trhu (106) (odôvodnenie 236 rozhodnutia o začatí konania).

105

106

| (363) | Rakúske orgány boli vyzvané, aby poskytli informácie o týchto záležitostiach. Predovšetkým boli vyzvané, aby uviedli, či § 21c ods. 2) zákona o AMA, podľa ktorého je tovar vyrobený mimo Rakúska oslobodený od odvodu (pozri odôvodnenie 58), bol účinný už v roku 1995, alebo či bol vložený neskoršou zmenou zákona. Okrem toho bol členský štát vyzvaný, aby objasnil, či výrobky rakúskeho pôvodu predávané za hranicami Rakúska mali z opatrenia rovnaký prospech ako výrobky predávané v Rakúsku. |
| --- | --- |

(363)

Rakúske orgány boli vyzvané, aby poskytli informácie o týchto záležitostiach. Predovšetkým boli vyzvané, aby uviedli, či § 21c ods. 2) zákona o AMA, podľa ktorého je tovar vyrobený mimo Rakúska oslobodený od odvodu (pozri odôvodnenie 58), bol účinný už v roku 1995, alebo či bol vložený neskoršou zmenou zákona. Okrem toho bol členský štát vyzvaný, aby objasnil, či výrobky rakúskeho pôvodu predávané za hranicami Rakúska mali z opatrenia rovnaký prospech ako výrobky predávané v Rakúsku.

| (364) | V odôvodnení 237 rozhodnutia o začatí konania Komisia zdôraznila, že musí tiež overiť, či vyberanie odvodov nebolo v rozpore s cieľmi spoločnej organizácie trhu v sektore poľnohospodárstva. V tejto súvislosti je potrebné posúdiť, či odvody neovplyvňovali cenu finálnych výrobkov a či teda nedochádzalo k diskriminácii domácich výrobkov voči dovážaným výrobkom. |
| --- | --- |

(364)

V odôvodnení 237 rozhodnutia o začatí konania Komisia zdôraznila, že musí tiež overiť, či vyberanie odvodov nebolo v rozpore s cieľmi spoločnej organizácie trhu v sektore poľnohospodárstva. V tejto súvislosti je potrebné posúdiť, či odvody neovplyvňovali cenu finálnych výrobkov a či teda nedochádzalo k diskriminácii domácich výrobkov voči dovážaným výrobkom.

| (365) | V tejto súvislosti boli rakúske orgány v rozhodnutí o začatí konania vyzvané, aby poskytli údaje preukazujúce percento, ktoré z príslušných predajných cien predstavoval odvod, a vysvetlili, do akej miery bol možný negatívny vplyv odvodu kompenzovaný pozitívnym účinkom opatrení financovaných z tohto odvodu. Okrem toho mali rakúske orgány vysvetliť, či ceny príslušných výrobkov určoval z väčšej miery trh. |
| --- | --- |

(365)

V tejto súvislosti boli rakúske orgány v rozhodnutí o začatí konania vyzvané, aby poskytli údaje preukazujúce percento, ktoré z príslušných predajných cien predstavoval odvod, a vysvetlili, do akej miery bol možný negatívny vplyv odvodu kompenzovaný pozitívnym účinkom opatrení financovaných z tohto odvodu. Okrem toho mali rakúske orgány vysvetliť, či ceny príslušných výrobkov určoval z väčšej miery trh.

| (366) | Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 informovali Komisiu, že zahraničné výrobky boli oslobodené od platenia odvodu podľa článku 2c ods. 2 zákona o AMA. Toto oslobodenie sa uplatňovalo od 1. januára 1994, a teda po celý čas posúdenia. |
| --- | --- |

(366)

Rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 informovali Komisiu, že zahraničné výrobky boli oslobodené od platenia odvodu podľa článku 2c ods. 2 zákona o AMA. Toto oslobodenie sa uplatňovalo od 1. januára 1994, a teda po celý čas posúdenia.

| (367) | Pokiaľ ide o vzťah s cieľmi spoločnej organizácie trhu v sektore poľnohospodárstva, rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 uviedli, že vzhľadom na to, že ceny sú tvorené ponukou a dopytom na príslušných trhoch a že zo strany úradov nedošlo k žiadnemu zásahu, nebolo možné vypočítať percento predajných cien, ktoré pripadalo na odvod. |
| --- | --- |

(367)

Pokiaľ ide o vzťah s cieľmi spoločnej organizácie trhu v sektore poľnohospodárstva, rakúske orgány vo svojom liste zo 14. septembra 2012 uviedli, že vzhľadom na to, že ceny sú tvorené ponukou a dopytom na príslušných trhoch a že zo strany úradov nedošlo k žiadnemu zásahu, nebolo možné vypočítať percento predajných cien, ktoré pripadalo na odvod.

| (368) | V tej istej odpovedi rakúske orgány tvrdili, že výška odvodu nemala priamy vplyv na výšku štátnej pomoci. Okrem výnosu z odvodu AMA existovali aj ďalšie zdroje financovania. Konkrétne, okrem „čistého výnosu“ vyplývajúceho z odvodu a finančných prostriedkov EÚ (na spolufinancované opatrenia) sa na financovanie opatrení zhromažďovali od hospodárskych subjektov ďalšie výnosy prostredníctvom licenčných poplatkov a tržieb z predaja v obchode AMA (kuchárske knihy atď.). |
| --- | --- |

(368)

V tej istej odpovedi rakúske orgány tvrdili, že výška odvodu nemala priamy vplyv na výšku štátnej pomoci. Okrem výnosu z odvodu AMA existovali aj ďalšie zdroje financovania. Konkrétne, okrem „čistého výnosu“ vyplývajúceho z odvodu a finančných prostriedkov EÚ (na spolufinancované opatrenia) sa na financovanie opatrení zhromažďovali od hospodárskych subjektov ďalšie výnosy prostredníctvom licenčných poplatkov a tržieb z predaja v obchode AMA (kuchárske knihy atď.).

| (369) | Rakúske orgány v skutočnosti preukázali, že časť financovania opatrení AMA nebola hradená z odvodu (107), a teda výška poskytnutej pomoci (ktorá následne ovplyvnila rozsah skutočne realizovaných opatrení) nezávisela výlučne od príjmov z odvodu, navyše, výnos z odvodu nebol pridelený výlučne na financovanie pomoci (108). |
| --- | --- |

(369)

Rakúske orgány v skutočnosti preukázali, že časť financovania opatrení AMA nebola hradená z odvodu (107), a teda výška poskytnutej pomoci (ktorá následne ovplyvnila rozsah skutočne realizovaných opatrení) nezávisela výlučne od príjmov z odvodu, navyše, výnos z odvodu nebol pridelený výlučne na financovanie pomoci (108).

107

108

| (370) | Komisia sa teda domnieva, že v období rokov 1995 až 2001 neboli splnené kritériá účelového viazania v zmysle judikatúry. |
| --- | --- |

(370)

Komisia sa teda domnieva, že v období rokov 1995 až 2001 neboli splnené kritériá účelového viazania v zmysle judikatúry.

8.9.2.   OBDOBIE ROKOV 2002 – 2008

| (371) | Rakúske orgány boli tiež vyzvané, aby predložili potrebné informácie, ktoré by Komisii umožnili posúdiť, či financovanie opatrení parafiškálnymi odvodmi tvorilo neoddeliteľnú časť opatrení pomoci v období od roku 2002 do 2008 (odôvodnenie 238 rozhodnutia o začatí konania). |
| --- | --- |

(371)

Rakúske orgány boli tiež vyzvané, aby predložili potrebné informácie, ktoré by Komisii umožnili posúdiť, či financovanie opatrení parafiškálnymi odvodmi tvorilo neoddeliteľnú časť opatrení pomoci v období od roku 2002 do 2008 (odôvodnenie 238 rozhodnutia o začatí konania).

| (372) | Z uvedených dôvodov a vzhľadom na to, že zdroje financovania sa nezmenili, sa Komisia domnieva, že medzi odvodom a opatreniami štátnej pomoci neexistovalo žiadne účelové viazanie ani v období rokov 2002 až 2008. |
| --- | --- |

(372)

Z uvedených dôvodov a vzhľadom na to, že zdroje financovania sa nezmenili, sa Komisia domnieva, že medzi odvodom a opatreniami štátnej pomoci neexistovalo žiadne účelové viazanie ani v období rokov 2002 až 2008.

9.   ZÁVER V SÚVISLOSTI S EXISTENCIOU POMOCI A ZLUČITEĽNOSŤOU

ZÁVER V SÚVISLOSTI S EXISTENCIOU POMOCI A ZLUČITEĽNOSŤOU

| (373) | Z uvedených dôvodov a bez toho, aby bolo dotknuté odôvodnenie 378 ďalej, marketingové opatrenia AMA predstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(373)

Z uvedených dôvodov a bez toho, aby bolo dotknuté odôvodnenie 378 ďalej, marketingové opatrenia AMA predstavujú štátnu pomoc.

| (374) | Z uvedených dôvodov a napriek odôvodneniu 378 ďalej nie sú opatrenia pomoci uvedené v odôvodneniach 208, 213, 327 v tretej vete a 355 zlučiteľné s vnútorným trhom. Ostatné opatrenia posudzované sú zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(374)

Z uvedených dôvodov a napriek odôvodneniu 378 ďalej nie sú opatrenia pomoci uvedené v odôvodneniach 208, 213, 327 v tretej vete a 355 zlučiteľné s vnútorným trhom. Ostatné opatrenia posudzované sú zlučiteľné s vnútorným trhom.

| (375) | Akékoľvek kompenzácie, ktoré v čase, keď boli poskytnuté, spĺňali podmienky stanovené v nariadení de minimis (109), sa za pomoc nepokladajú. Akákoľvek pomoc, ktorá v čase, keď bola poskytnutá, spĺňala podmienky skupinovej výnimky alebo schválenej schémy pomoci, je zlučiteľná s vnútorným trhom do maximálnej výšky intenzity pomoci uplatniteľnej na daný typ pomoci. |
| --- | --- |

(375)

Akékoľvek kompenzácie, ktoré v čase, keď boli poskytnuté, spĺňali podmienky stanovené v nariadení de minimis (109), sa za pomoc nepokladajú. Akákoľvek pomoc, ktorá v čase, keď bola poskytnutá, spĺňala podmienky skupinovej výnimky alebo schválenej schémy pomoci, je zlučiteľná s vnútorným trhom do maximálnej výšky intenzity pomoci uplatniteľnej na daný typ pomoci.

de minimis

109

10.   VYMÁHANIE POMOCI

VYMÁHANIE POMOCI

| (376) | V súlade so zmluvou a ustálenou judikatúrou Súdneho dvora môže Komisia rozhodnúť, že príslušný členský štát musí zrušiť alebo upraviť pomoc (110), ak sa zistilo, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora má povinnosť uložená štátu týkajúca sa zrušenia pomoci, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, za cieľ nastoliť predchádzajúcu situáciu (111). Súdny dvor v tejto súvislosti stanovil, že cieľ bude splnený, keď príjemca vráti sumy, ktoré mu boli poskytnuté prostredníctvom neoprávnenej pomoci, a tým stratí výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a tak bude obnovený stav, ktorý platil pred poskytnutím pomoci (112). |
| --- | --- |

(376)

V súlade so zmluvou a ustálenou judikatúrou Súdneho dvora môže Komisia rozhodnúť, že príslušný členský štát musí zrušiť alebo upraviť pomoc (110), ak sa zistilo, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora má povinnosť uložená štátu týkajúca sa zrušenia pomoci, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, za cieľ nastoliť predchádzajúcu situáciu (111). Súdny dvor v tejto súvislosti stanovil, že cieľ bude splnený, keď príjemca vráti sumy, ktoré mu boli poskytnuté prostredníctvom neoprávnenej pomoci, a tým stratí výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a tak bude obnovený stav, ktorý platil pred poskytnutím pomoci (112).

110

111

112

| (377) | Na základe tejto judikatúry sa v článku 16 nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589 (ďalej „procesné nariadenie“) (113) stanovuje, že „ak sa prijmú záporné rozhodnutia v prípadoch neoprávnenej pomoci, Komisia rozhodne, že dotknutý členský štát prijme všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu“. |
| --- | --- |

(377)

Na základe tejto judikatúry sa v článku 16 nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589 (ďalej „procesné nariadenie“) (113) stanovuje, že „ak sa prijmú záporné rozhodnutia v prípadoch neoprávnenej pomoci, Komisia rozhodne, že dotknutý členský štát prijme všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu“.

113

| (378) | Podľa článku 17 procesného nariadenia sa na právomoc Komisie vymáhať nezlučiteľnú pomoc vzťahuje premlčacia doba desať rokov. Premlčacia doba začína plynúť dňom, keď sa neoprávnená pomoc udelila príjemcovi. Akýkoľvek úkon Komisie v súvislosti s neoprávnenou pomocou preruší premlčaciu dobu. Ak je rozhodnutie Komisie predmetom konania na Súdnom dvore Európskej únie, premlčacia doba po dobu tohto konania neplynie. |
| --- | --- |

(378)

Podľa článku 17 procesného nariadenia sa na právomoc Komisie vymáhať nezlučiteľnú pomoc vzťahuje premlčacia doba desať rokov. Premlčacia doba začína plynúť dňom, keď sa neoprávnená pomoc udelila príjemcovi. Akýkoľvek úkon Komisie v súvislosti s neoprávnenou pomocou preruší premlčaciu dobu. Ak je rozhodnutie Komisie predmetom konania na Súdnom dvore Európskej únie, premlčacia doba po dobu tohto konania neplynie.

| (379) | Sťažnosť, ktorá iniciovala toto konanie, bola prijatá 21. septembra 1999 (pozri odôvodnenie 4) a Komisia zaregistrovala schému ako neoznámenú pomoc v roku 2000 (pozri odôvodnenie 8). Navyše, v rozhodnutí z roku 2004 sa potvrdzuje, že Komisia sa rozhodla z administratívnych dôvodov konanie rozdeliť (pozri odôvodnenie 10) a posúdiť opatrenia pred rokom 2003 a po ňom samostatne. Rozdelenie konania bolo požiadavkou rakúskych orgánov z 8. marca 2004. |
| --- | --- |

(379)

Sťažnosť, ktorá iniciovala toto konanie, bola prijatá 21. septembra 1999 (pozri odôvodnenie 4) a Komisia zaregistrovala schému ako neoznámenú pomoc v roku 2000 (pozri odôvodnenie 8). Navyše, v rozhodnutí z roku 2004 sa potvrdzuje, že Komisia sa rozhodla z administratívnych dôvodov konanie rozdeliť (pozri odôvodnenie 10) a posúdiť opatrenia pred rokom 2003 a po ňom samostatne. Rozdelenie konania bolo požiadavkou rakúskych orgánov z 8. marca 2004.

| (380) | Uvedené úkony (rozdelenie konania potvrdené rozhodnutím z roku 2004) a listy (žiadosť Rakúska z 8. marca 2004) predstavujú prerušenia v zmysle článku 17 nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589. |
| --- | --- |

(380)

Uvedené úkony (rozdelenie konania potvrdené rozhodnutím z roku 2004) a listy (žiadosť Rakúska z 8. marca 2004) predstavujú prerušenia v zmysle článku 17 nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589.

| (381) | To znamená, že Komisia má právomoc nariadiť vymáhanie od 1. januára 1995, dátumu pristúpenia Rakúska k Európskej únii. |
| --- | --- |

(381)

To znamená, že Komisia má právomoc nariadiť vymáhanie od 1. januára 1995, dátumu pristúpenia Rakúska k Európskej únii.

| (382) | Voči rozhodnutiu Komisie NN 34A/2000 bola podaná žaloba na Všeobecnom súde 30. júna 2004 a voči jeho rozsudku bolo podané odvolanie pred Súdnym dvorom 27. januára 2010. Rozsudok Súdneho dvora bol vynesený 27. októbra 2011 (pozri odôvodnenie 22). Podľa článku 15 ods. 2, tretej vety nariadenia (ES) č. 659/1999, premlčacia doba bola z toho dôvodu pozastavená od 30. júna 2004 do 27. októbra 2011. |
| --- | --- |

(382)

Voči rozhodnutiu Komisie NN 34A/2000 bola podaná žaloba na Všeobecnom súde 30. júna 2004 a voči jeho rozsudku bolo podané odvolanie pred Súdnym dvorom 27. januára 2010. Rozsudok Súdneho dvora bol vynesený 27. októbra 2011 (pozri odôvodnenie 22). Podľa článku 15 ods. 2, tretej vety nariadenia (ES) č. 659/1999, premlčacia doba bola z toho dôvodu pozastavená od 30. júna 2004 do 27. októbra 2011.

| (383) | Z uvedených dôvodov premlčacia doba 10 rokov na vymáhanie v súvislosti s opatreniami posudzovanými v tomto rozhodnutí ešte neuplynula. Rakúske orgány preto musia vymáhať nezlučiteľnú štátnu pomoc uvedenú v odôvodnení 374. |
| --- | --- |

(383)

Z uvedených dôvodov premlčacia doba 10 rokov na vymáhanie v súvislosti s opatreniami posudzovanými v tomto rozhodnutí ešte neuplynula. Rakúske orgány preto musia vymáhať nezlučiteľnú štátnu pomoc uvedenú v odôvodnení 374.

| (384) | V článku 16 ods. 1 procesného nariadenia sa stanovuje, že „ak sa prijmú záporné rozhodnutia v prípadoch neoprávnenej pomoci, Komisia rozhodne, že dotknutý členský štát prijme všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu“. |
| --- | --- |

(384)

V článku 16 ods. 1 procesného nariadenia sa stanovuje, že „ak sa prijmú záporné rozhodnutia v prípadoch neoprávnenej pomoci, Komisia rozhodne, že dotknutý členský štát prijme všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu“.

| (385) | V článku 16 ods. 3 procesného nariadenia sa stanovuje, že „vymáhanie sa uskutoční bez meškania a v súlade s postupmi podľa vnútroštátneho práva dotknutého členského štátu za predpokladu, že umožnia okamžité a účinné vykonanie rozhodnutia Komisie“. |
| --- | --- |

(385)

V článku 16 ods. 3 procesného nariadenia sa stanovuje, že „vymáhanie sa uskutoční bez meškania a v súlade s postupmi podľa vnútroštátneho práva dotknutého členského štátu za predpokladu, že umožnia okamžité a účinné vykonanie rozhodnutia Komisie“.

| (386) | Prostriedky podľa vnútroštátneho práva určeného členskými štátmi na vykonávanie rozhodnutí o vymáhaní by teda mali zabezpečiť úplné vykonávanie rozhodnutia o vymáhaní. Je preto nevyhnutné, aby vnútroštátne opatrenia, ktoré členské štáty prijmú, viedli k účinnému a bezodkladnému vykonaniu rozhodnutia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(386)

Prostriedky podľa vnútroštátneho práva určeného členskými štátmi na vykonávanie rozhodnutí o vymáhaní by teda mali zabezpečiť úplné vykonávanie rozhodnutia o vymáhaní. Je preto nevyhnutné, aby vnútroštátne opatrenia, ktoré členské štáty prijmú, viedli k účinnému a bezodkladnému vykonaniu rozhodnutia Spoločenstva.

| (387) | Podľa ustálenej judikatúry môže Komisia v prípade záporného rozhodnutia o neoznámenej pomoci, najmä ak už uplynul dlhý čas, pristúpiť k približnému stanoveniu súm, ktoré sa majú vymáhať. (114) |
| --- | --- |

(387)

Podľa ustálenej judikatúry môže Komisia v prípade záporného rozhodnutia o neoznámenej pomoci, najmä ak už uplynul dlhý čas, pristúpiť k približnému stanoveniu súm, ktoré sa majú vymáhať. (114)

114

| (388) | Komisia by chcela pripomenúť, že podľa ustálenej judikatúry „žiadne ustanovenie práva Spoločenstva nevyžaduje, aby Komisia, keď nariaďuje vrátenie pomoci, ktorá bola vyhlásená za nezlučiteľnú so spoločným trhom, stanovila presnú výšku pomoci, ktorá má byť vrátená. Stačí, aby rozhodnutie Komisie obsahovalo prvky, ktoré subjektu, ktorému je rozhodnutie určené, umožnia túto sumu stanoviť bez prílišných ťažkostí.“ (115) |
| --- | --- |

(388)

Komisia by chcela pripomenúť, že podľa ustálenej judikatúry „žiadne ustanovenie práva Spoločenstva nevyžaduje, aby Komisia, keď nariaďuje vrátenie pomoci, ktorá bola vyhlásená za nezlučiteľnú so spoločným trhom, stanovila presnú výšku pomoci, ktorá má byť vrátená. Stačí, aby rozhodnutie Komisie obsahovalo prvky, ktoré subjektu, ktorému je rozhodnutie určené, umožnia túto sumu stanoviť bez prílišných ťažkostí.“ (115)

115

| (389) | Vzhľadom na povahu niektorých dotknutých opatrení (t. j. opatrení týkajúcich sa nepriamej pomoci pre veľký počet príjemcov) nemôže Komisia v tomto rozhodnutí určiť presnú výšku pomoci na jedného príjemcu pre každé opatrenie, pre ktoré bolo nariadené vymáhanie. |
| --- | --- |

(389)

Vzhľadom na povahu niektorých dotknutých opatrení (t. j. opatrení týkajúcich sa nepriamej pomoci pre veľký počet príjemcov) nemôže Komisia v tomto rozhodnutí určiť presnú výšku pomoci na jedného príjemcu pre každé opatrenie, pre ktoré bolo nariadené vymáhanie.

| (390) | Komisia preto upozorňuje, že sumy oznámené rakúskymi orgánmi počas obdobia vyšetrovania (pozri odôvodnenia 43 – 45) prestavujú východisko pre výpočet pomoci, ktorá sa má vymáhať od príslušných príjemcov. Kategórie nezlučiteľnej pomoci, ako aj príslušné obdobia boli určené v rozhodnutí. |
| --- | --- |

(390)

Komisia preto upozorňuje, že sumy oznámené rakúskymi orgánmi počas obdobia vyšetrovania (pozri odôvodnenia 43 – 45) prestavujú východisko pre výpočet pomoci, ktorá sa má vymáhať od príslušných príjemcov. Kategórie nezlučiteľnej pomoci, ako aj príslušné obdobia boli určené v rozhodnutí.

| (391) | Z toho dôvodu sa Komisia domnieva, že v rámci postupu vymáhania nezlučiteľnej pomoci majú rakúske orgány poskytnúť rozumnú metódu výpočtu pomoci na jedného príjemcu a oznámiť ju Komisii v duchu lojálnej spolupráce s Komisiou, |
| --- | --- |

(391)

Z toho dôvodu sa Komisia domnieva, že v rámci postupu vymáhania nezlučiteľnej pomoci majú rakúske orgány poskytnúť rozumnú metódu výpočtu pomoci na jedného príjemcu a oznámiť ju Komisii v duchu lojálnej spolupráce s Komisiou,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc, ktorú Rakúsko poskytlo na nasledujúce opatrenia a obdobia, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie:

| — | pomoc na generickú reklamu v období od 1. januára 2000 do 31. decembra 2001, |
| --- | --- |

—

pomoc na generickú reklamu v období od 1. januára 2000 do 31. decembra 2001,

| — | pomoc na reklamu v období od 1. januára 2002 do 31. decembra 2006, |
| --- | --- |

—

pomoc na reklamu v období od 1. januára 2002 do 31. decembra 2006,

| — | pomoc na reklamné kampane za hranicami Rakúska a generickú reklamu v Rakúsku/prostredníctvom reklamných kampaní za hranicami Rakúska a generickej reklamy v Rakúsku v období od 1. januára 2002 do 1. januára 2004, |
| --- | --- |

—

pomoc na reklamné kampane za hranicami Rakúska a generickú reklamu v Rakúsku/prostredníctvom reklamných kampaní za hranicami Rakúska a generickej reklamy v Rakúsku v období od 1. januára 2002 do 1. januára 2004,

| — | pomoc na propagovanie kvality v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

pomoc na propagovanie kvality v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2008,

| — | pomoc na propagačné opatrenia v širšom zmysle a opatrenia technickej podpory/prostredníctvom propagačných opatrení v širšom zmysle a opatrení technickej podpory v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 1999, |
| --- | --- |

—

pomoc na propagačné opatrenia v širšom zmysle a opatrenia technickej podpory/prostredníctvom propagačných opatrení v širšom zmysle a opatrení technickej podpory v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 1999,

| — | pomoc v podobe technickej pomoci, poradenských služieb a kontrolných opatrení týkajúcich sa kvalitných výrobkov v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 1999, |
| --- | --- |

—

pomoc v podobe technickej pomoci, poradenských služieb a kontrolných opatrení týkajúcich sa kvalitných výrobkov v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 1999,

| — | pomoc pre kvalitné výrobky v období od 1. januára 2000 do 31. decembra 2006, |
| --- | --- |

—

pomoc pre kvalitné výrobky v období od 1. januára 2000 do 31. decembra 2006,

| — | pomoc v podobe technickej podpory v období od 1. januára 2000 do 31. decembra 2006, |
| --- | --- |

—

pomoc v podobe technickej podpory v období od 1. januára 2000 do 31. decembra 2006,

| — | pomoc v podobe technickej podpory pre generické výrobky v období od 1. januára 2000 do 31. decembra 2004, |
| --- | --- |

—

pomoc v podobe technickej podpory pre generické výrobky v období od 1. januára 2000 do 31. decembra 2004,

| — | pomoc v podobe technickej podpory pre prvovýrobcov v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

pomoc v podobe technickej podpory pre prvovýrobcov v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2008,

Článok 2

Schémy štátnej pomoci, ktoré Rakúsko protiprávne zaviedlo v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, sú nezlučiteľné s vnútorným trhom v prípade týchto období:

| — | pomoc na generickú reklamu v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 1999, |
| --- | --- |

—

pomoc na generickú reklamu v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 1999,

| — | pomoc pre značku kvality v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 1999, |
| --- | --- |

—

pomoc pre značku kvality v období od 1. januára 1995 do 31. decembra 1999,

| — | pomoc pre kvalitné výrobky v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

pomoc pre kvalitné výrobky v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2008,

| — | technická podpora pre podniky pôsobiace v oblasti spracovania a uvádzania na trh v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2008. |
| --- | --- |

—

technická podpora pre podniky pôsobiace v oblasti spracovania a uvádzania na trh v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2008.

Článok 3

Individuálna pomoc poskytnutá v rámci schémy uvedenej v článku 2 nepredstavuje pomoc, pokiaľ v čase jej poskytnutia spĺňala podmienky stanovené v nariadení prijatom podľa článku 2 nariadenia Rady (ES) č. 994/98 (116), ktoré sa uplatňovalo v čase poskytnutia pomoci.

Článok 4

Individuálna pomoc poskytnutá v rámci schémy uvedenej v článku 2, ktorá v čase jej poskytnutia spĺňala podmienky stanovené v nariadení prijatom podľa článku 1 nariadenia (ES) č. 994/98 alebo v akejkoľvek inej schválenej schéme pomoci, je zlučiteľná s vnútorným trhom do výšky maximálnej intenzity uplatňovanej v prípade tohto typu pomoci.

Článok 5

Rakúsko vymôže od príjemcov pomoci nezlučiteľnú pomoc uvedenú v článku 2.

Na sumy, ktoré sa majú vymáhať, sa budú vzťahovať úroky plynúce odo dňa ich vyplatenia po deň ich skutočného vrátenia.

Úroky sa vypočítajú ako zložené úroky v súlade s kapitolou V nariadenia komisie (ES) č. 794/2004 (117).

Článok 6

Vymáhanie pomoci uvedenej v článku 2 sa uskutoční bezodkladne a účinne.

Rakúsko zaistí vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov od dátumu jeho oznámenia.

Článok 7

Rakúsko do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia predloží Komisii tieto informácie:

| a) | zoznam príjemcov, ktorí dostali pomoc v rámci schém uvedených v článku 2, a celkovú sumu pomoci, ktorú každý z nich dostal na základe príslušnej schémy; |
| --- | --- |

a)

zoznam príjemcov, ktorí dostali pomoc v rámci schém uvedených v článku 2, a celkovú sumu pomoci, ktorú každý z nich dostal na základe príslušnej schémy;

| b) | celkovú sumu (istinu a úroky z vymáhanej sumy), ktorá sa má vymôcť od príjemcov; |
| --- | --- |

b)

celkovú sumu (istinu a úroky z vymáhanej sumy), ktorá sa má vymôcť od príjemcov;

| c) | podrobný opis opatrení, ktoré už boli prijaté alebo sa plánujú prijať na vykonanie tohto rozhodnutia; |
| --- | --- |

c)

podrobný opis opatrení, ktoré už boli prijaté alebo sa plánujú prijať na vykonanie tohto rozhodnutia;

| d) | dokumenty preukazujúce, že príjemcovi bolo nariadené pomoc vrátiť. |
| --- | --- |

d)

dokumenty preukazujúce, že príjemcovi bolo nariadené pomoc vrátiť.

Rakúsko informuje Komisiu o priebehu vnútroštátnych opatrení na vykonanie tohto rozhodnutia až do vrátenia pomoci poskytnutej v rámci schémy uvedenej v článku 2. Na požiadanie Komisie bezodkladne predloží informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali alebo ktoré sa plánujú prijať na vykonanie tohto rozhodnutia. Okrem toho oznámi podrobné informácie o sumách pomoci a úrokoch, ktoré už príjemcovia vrátili.

Článok 8

Toto rozhodnutie je určené Rakúskej republike.

V Bruseli 7. apríla 2016

Za Komisiu

Phil HOGAN

člen Komisie

---

(1)  Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 108 ods. 2 ZFEÚ, týkajúcich sa prípadu štátnej pomoci SA.15836, z 12. júna 2012, C(2012) 3760 v konečnom znení (Ú. v. EÚ C 301, 5.10.2012, s. 22).

1

(2)  Vec C-47/10 P Rakúska republika/Scheucher-Fleisch GmbH a iní, ECLI:EU:C:2011:698.

2

(3)  Vec T-375/04 Scheucher-Fleisch GmbH a iní/Komisia Európskych spoločenstiev, ECLI:EU:T:2009:445.

3

(4)  Rovnaký argumentačný postup je použitý v právnom stanovisku pripojenom k listu s informáciami z 26. februára 2015.

4

(5)  Opatrenia AMA týkajúce sa značky kvality a bioznačky vykonávané od 26. septembra 2002 podľa zmenených interných pravidiel boli schválené 30. júna 2004 rozhodnutím Komisie vo veci NN 34A/2000 (pozri odôvodnenia 10 až 16).

5

(6)  
  Ú. v. ES C 28, 1.2.2000, s. 2.

6

(7)  
  Ú. v. ES C 252, 12.9.2001, s. 5.

7

(8)  Ako sa uviedlo v odôvodnení 15, podľa schémy pomoci NN 34A/2000 boli reklamné opatrenia týkajúce sa bioznačky časovo obmedzené do 31. marca 2006 a opatrenia na podporu kvality bioznačky do 31. decembra 2008.

8

(9)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

9

(10)  Akt o podmienkach pristúpenia Nórskeho kráľovstva, Rakúskej republiky, Fínskej republiky a Švédskeho kráľovstva a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia, (Ú. v. ES C 241, 29.8.1994, s. 21, v znení úprav v Ú. v. ES L 1, 1.1.1995, s. 1).

10

(11)  Konkrétne odkaz na rozhodnutie Komisie N88/98.

11

(12)  Pozri odôvodnenie 145 a nasledujúce.

12

(13)  Tieto správy boli predložené ako príloha k listu rakúskych orgánov zo 16. októbra 2000, ktorým odpovedali na žiadosť Komisie z 19. júna 2000 o doplňujúce informácie.

13

(14)  Tieto správy boli predložené spolu s listom rakúskych orgánov zo 14. septembra 2012.

14

(15)  Spolková zbierka zákonov Rakúskej republiky (Bundesgesetzblatt für die Republik Österreich, BGBl.) 376/1992.

15

(16)  Smernica Rady 92/50/EHS z 18. júna 1992 o koordinácii postupov verejného obstarávania služieb (Ú. v. ES L 209, 24.7.1992, s. 1).

16

(17)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby (Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114).

17

(18)  Príloha k bodom 31 a 47 listu zo 14. septembra 2012. List obsahuje hlavný dokument a prílohy k nemu.

18

(19)  Tieto značky boli zobrazené v odôvodnení 13 rozhodnutia Komisie NN 34A/2000.

19

(20)  Toto logo sa používalo aj v období 1999 – 2002.

20

(21)  Táto značka sa používa v smerniciach výrobkov z roku 2000 (Richtlinien für Frischfleisch, Fleischerbetriebe, Fleischwaren, Frischeier, Putenfleisch, Milch und Milchprodukte, Obst, Gemüse und Speisekartoffeln, Speisefette, Speiseöle, Diverse Lebensmittel).

21

(22)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES z 20. marca 2000 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa označovania, prezentácie a reklamy potravín (Ú. v. ES L 109, 6.5.2000, s. 29).

22

(23)  Nariadenie Rady (EHS) č. 2092/91 z 24. júna 1991 o ekologickej výrobe poľnohospodárskych výrobkov a príslušných označeniach poľnohospodárskych výrobkov a potravín (Ú. v. ES L 198, 22.7.1991, s. 1).

23

(24)  Nariadenie Rady (ES) č. 1257/1999 zo 17. mája 1999 o podpore rozvoja vidieka z Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF) a ktorým sa menia a rušia niektoré nariadenia (Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 80).

24

(25)  Tieto normy sú opísané v odôvodnení 59 rozhodnutia Komisie NN 34A/2000.

25

(26)  AMA-Gütesiegel Richtlinie Frischfleisch z apríla 1999, Richtlinien Frischfleisch z apríla 1997, Richtlinien Frischfleisch z apríla 1997 (Anpassung entsprechend Beiratsbeschluss vom 22.1.1998), Richtlinien Frischfleisch vom Februar 1996, Richtlinien diverse Lebensmittel.

26

(27)  Z februára 1997.

27

(28)  Podľa rakúskych orgánov sa tento formulár používal do 31. decembra 2000.

28

(29)  Správa o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 1996, strana 3.

29

(30)  Správa o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 1996, strana 12.

30

(31)  Správa o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 1996, strana 35.

31

(32)  [......] – podlieha služobnému tajomstvu.

32

(33)  Správa o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 1996, strana 15.

33

(34)  Oba príklady sú citované v správe o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 1996, strana 17.

34

(35)  Správa o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 1996, strana 19.

35

(36)  Správa o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 1996, strana 13.

36

(37)  Správa o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 1996, strana 26.

37

(38)  Správa o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 1997, strana 3. „Die österreichische Naturqualität hat sich mit der Unterstützung der AMA auch 1997 am Heimmarkt eine Position gesichert, mit der es gelungen ist, Eintrittsbarieren gegenüber EU-Anbietern aufzubauen und gleichzeitig den heimischen Produkten Unverwechselbarkeit zu garantieren. Dass der ‚Geschmack der Natur‘ am Heimmarkt sogar Marktanteile zurückgewonnen hat, ist im Marktsegment Fruchtjoghurt klar abzulesen. So konnten 1997 von den heimischen Herstellern 15 % Marktanteil von ausländischen Anbietern zurückgewonnen werden
  “.

38

Eintrittsbarieren gegenüber EU-Anbietern aufzubauen

15 % Marktanteil von ausländischen Anbietern zurückgewonnen werden

(39)  Podlieha služobnému tajomstvu.

39

(40)  Tamže.

40

(41)  Tento príklad reklamy je uvedený na strane 10 správy o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) za rok 1999.

41

(42)  Správa o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 2000, strana 9.

42

(43)  Správa o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 2000, strana 10.

43

(44)  Správa o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 2000, strana 11.

44

(45)  Správa o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 2000, strana 12.

45

(46)  Rozsudky z 13. marca 2001 vo veci C-379/98, Preussen Elektra ECLI:EU:C:2001:160, bod 58, a z 20. novembra 2003 vo veci C-126/01, GEMO ECLI:EU:C:2003:622, bod 23.

46

(47)  List zo 14. septembra 2012.

47

(48)  Tamže.

48

(49)  Článok 21i zákona o AMA.

49

(50)  Článok 21k zákona o AMA.

50

(51)  Článok 21l zákona o AMA.

51

(52)  Článok 21l ods. 2 zákona o AMA.

52

(53)  Články 21a ods. 1, 21c a 21d v príslušnom poradí.

53

(54)  Pozri poznámku pod čiarou č. 47.

54

(55)  Článok 11 ods. 1 zákona o AMA.

55

(56)  Rozsudok Súdneho dvora z 15. júla 2004 vo veci C-345/02, Pearle, ECLI:EU:C:2004:448, body 35 – 38.

56

(57)  Rozsudok z 30. mája 2013 vo veci C-677/11, Doux Élevage SNC a Coopérative agricole GBP-ARREE/Ministère de l'Agriculture, ECLI:EU:C:2013:348, body 32, 35 a 38.

57

(58)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci C-280/00, Altmark, ECLI:EU:C:2003:415, bod 84.

58

(59)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci C-355/00, Freskot AE/Elliniko Dimosio, ECLI:EU:C:2003:298, bod 83.

59

(60)  Rozsudok Súdneho dvora z 22. marca 1977 vo veci 78/76, Steinike & Weinlig, ECLI:EU:C:1977:52, bod 22.

60

(61)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci C-75/97, Belgicko/Komisia, ECLI:EU:C:1999:311, bod 31.

61

(62)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci 730/79, Philip Morris Holland BV/Komisia, ECLI:EU:C:1980:209, body 11 a 12.

62

(63)  Pozri najmä rozsudok Súdneho dvora vo veci 102/87, Francúzska republika/Komisia, ECLI:EU:C:1988:391.

63

(64)  Zdroj: Eurostat.

64

(65)  Podľa článku 1 písm. b) bodu iii) v spojení s článkom 4 ods. 6 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1), ak Komisia nerozhodne do 2 mesiacov po prijatí oznámenia, príslušný členský štát môže vykonať opatrenie po jeho predchádzajúcom oznámení Komisii, ak Komisia nerozhodne do 15 pracovných dní po tomto oznámení. Nariadenie (ES) č. 659/1999 nadobudlo účinnosť v roku 1999, a preto nie je uplatniteľné na predmetný list, ktorý pochádza z roku 1997. Uvedené ustanovenia nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 však vznikli ako kodifikácia takzvanej judikatúry Lorenz (rozsudok Súdneho dvora vo veci 120/73, Lorenz, ECLI:EU:C:1973:152, body 4 až 6), podľa ktorej sa pomoc považuje za schválenú a kvalifikovanú ako existujúca pomoc po uplynutí 2 mesiacov od oznámenia a predchádzajúceho oznámenia bez reakcie zo strany Komisie.

65

(66)  N 175/2006, N 589/2008 a N 496/2009.

66

(67)  
  Förderung und Sicherung des Absatzes von inlandischen land- und forstwirtschaftlichen Erzeugnissen.

67

Förderung und Sicherung des Absatzes von inlandischen land- und forstwirtschaftlichen Erzeugnissen

(68)  Vec T-375/04 Scheucher-Fleisch GmbH a iní/Komisia Európskych spoločenstiev, ECLI:EU:T:2009:445, body 86 a 87.

68

(69)  BGBl. Teil I, Nr. 55/2007.

69

(70)  Tento odkaz sa od roku 1995 uvádza vo všetkých článkoch o pôvode výrobkov v pravidlách, ktorými sa upravuje používanie loga pre čerstvé mäso.

70

(71)  
  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

71

(72)  
  Ú. v. EÚ C 319, 27.12.2006, s. 1.

72

(73)  C-199/06 CELF/SIDE, ECLI:EU:C:2008:79, bod 68.

73

(74)  
  Ú. v. ES C 272, 28.10.1986, s. 3.

74

(75)  
  Ú. v. ES C 302, 12.11.1987, s. 6.

75

(76)  
  Ú. v. ES C 252, 12.9.2001, s. 5.

76

(77)  Bod 1.1 rámca pre reklamu z roku 1987.

77

(78)  Bod 5 písm. b) usmernení pre reklamu z roku 2001.

78

(79)  Bod 7 usmernení pre reklamu z roku 2001.

79

(80)  Bod 152 písm. a) usmernení na roky 2007 – 2013.

80

(81)  Je potrebné poznamenať, že bod 2.1.1 (s poznámkou pod čiarou č. 1) rámca pre reklamu obsahuje priamy odkaz na usmernenia Komisie v oznámení z roku 1986.

81

(82)  Ako je vidieť z textu oznámenia z roku 1986, jeho snahou bolo poskytnúť usmernenie na zabezpečenie toho, aby propagačné kampane členských štátov neprekračovali hranice určené judikatúrou Súdneho dvora, najmä vo veci 222/82 Apple & Pear Development Council/K.J. Lewis Ltd a iní, EU:C:1983:370.

82

(83)  S odkazom na oznámenie z roku 1986.

83

(84)  Pozri tiež odôvodnenie 65.

84

(85)  Celkový rozpočet opatrenia bol 4 165 399 EUR a bol spolufinancovaný z finančných prostriedkov EÚ vo výške 2 082 699 EUR a z vnútroštátnych prostriedkov vo výške 709 721,78 EUR. Zvyšok bol financovaný z odvodov AMA.

85

(86)  Celkový rozpočet bol 2 659 974 EUR. V rokoch 2007 a 2008 predstavovala časť EÚ 550 047 EUR a vnútroštátna časť 142 967 EUR.

86

(87)  Na obdobie po roku 2004 sa vzťahuje rozhodnutie N 239/2004. Pozri odôvodnenie 39.

87

(88)  Nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1).

88

(89)  V tejto súvislosti pozri napríklad rozhodnutia Komisie vo veciach N 570/1998 (citované už v odôvodnení 41), N 662/1998 [rozhodnutie Komisie z 30. apríla 1999, SG(99) D/3095], a C(1999) 4227 [Commission Decision of 25 November 1999 on the measure which Germany is planning to implement for the promotion of agricultural products of Mecklenburg-Vorpommern (Ú. v. ES L 37, 12.2.2000, s. 31)]. Na účely posúdenia v tejto časti Komisia odkazuje na posúdenie vykonané v týchto rozhodnutiach.

89

(90)  Návrhy na vhodné opatrenia vzhľadom na pomoc poskytnutú členskými štátmi v sektore chovu a produktov živočíšnej výroby. No S/75/29416, 29. septembra 1975.

90

(91)  Pozri odôvodnenie 304.

91

(92)  Pozri podrobnú analýzu kapitoly IV.J usmernení na roky 2007 – 2013 v časti 8.6 ďalej.

92

(93)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1857/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES o štátnej pomoci pre malé a stredné podniky pôsobiace v poľnohospodárskej výrobe, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001 (Ú. v. EÚ L 358, 16.12.2006, s. 3).

93

(94)  Nariadenie Komisie (ES) č. 70/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 33).

94

(95)  Nariadenie Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 zmluvy (Ú. v. EÚ L 214, 9.8.2008, s. 3).

95

(96)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci C-1/09, Centre d'exportation du livre français (CELF) a Ministre de la Culture et de la Communication/Société internationale de diffusion et d'édition (SIDE), ECLI:EU:C:2010:136, bod 45.

96

(97)  Na rozdiel od predchádzajúceho právneho rámca, tieto kategórie už podľa usmernení na roky 2007 – 2013 neboli oprávnené. Pozri odôvodnenie 318.

97

(98)  Pokiaľ ide o referenčné obdobie, pre ktoré bolo potrebné predložiť informácie, rakúske orgány boli vyzvané, aby zohľadnili pripomienky uvedené v odôvodnení 243 týkajúce sa existencie (alebo neexistencie) prechodného obdobia.

98

(99)  Na generické opatrenia po roku 2004 sa vzťahovalo rozhodnutie Komisie N 239/2004 (pozri tiež odôvodnenie 20). Na toto rozhodnutie nemali vplyv rozsudky Súdneho dvora uvedené v odôvodnení 22 a nasledujúcich odôvodneniach.

99

(100)  Ako vysvetľuje v odôvodnení 314, v období od 1. januára 2007 a 28. augusta 2008 sa na predmetnú pomoc uplatňoval článok 5 ods. a) a b) nariadenia (ES) č. 70/2001 a po tomto dátume sa uplatňovali články 26 a 27 nariadenia (ES) č. 800/2008. Keďže sa v týchto článkoch stanovujú rovnaké podmienky, v posúdení nie je potrebné rozlišovať medzi uvedenými časovými obdobiami.

100

(101)  V usmerneniach na roky 2000 – 2006 sa uvádza neúplný zoznam činností spadajúcich pod technickú pomoc.

101

(102)  Rozsudok Súdneho dvora z 21. októbra 2003 v spojených veciach C-261/01 a C-262/01, Van Calster, ECLI:EU:C:2003:571, bod 49.

102

(103)  Rozsudok Súdneho dvora z 13. januára 2005 vo veci C-174/02, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, ECLI:EU:C:2005:10, bod 26, rozsudok Súdneho dvora z 27. októbra 2005 v spojených veciach C-266/04 až C-270/04, C-276/04 a C-321/04 až C-325/04, Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l'organisation autonome d'assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic), ECLI:EU:C:2005:657, body 46 až 49.

103

(104)  Vec C-174/02, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, citovaná vyššie v poznámke pod čiarou 102, bod 28, a rozsudok Súdneho dvora z 15. júna 2006, C-41/05, Air Liquide, ECLI:EU:C:2006:403, bod 46.

104

(105)  Pokiaľ ide o diskrimináciu medzi domácimi a vyvážanými výrobkami, pozri o. i. rozsudok Súdneho dvora z 23. apríla 2002 vo veci C-234/99, Nygard, ECLI:EU:C:2002:244, body 21 – 22.

105

(106)  Pokiaľ ide o diskrimináciu medzi domácimi a dovážanými výrobkami, pozri o. i. rozsudok Súdneho dvora z 11. marca 1992 v spojených veciach C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 a C-83/90, Compagnie Commerciale de l'Ouest, ECLI:EU:C:1992:118, bod 26.

106

(107)  Podľa listu z 25. februára 2015 tvorili poplatky vyzbierané z licencií 2,01 % až 2,84 % ročných príjmov. Zisky z obchodu AMA sa pohybovali od 0,08 % do 0,48 % ročných príjmov.

107

(108)  Pozri napríklad situáciu z roku 2001. Ako je vidieť z uvedených tabuliek v odôvodneniach 43 a 56, suma vyzbieraných odvodov bola 15 miliónov EUR, zatiaľ čo v rámci pomoci bolo vyplatených iba 12 miliónov EUR. Hoci sa sumy a pomery za jednotlivé roky líšia (v niektorých rokoch výška pomoci prekročila sumu vyzbieraných odvodov), je jasné, že výška odvodov sa nepremietla priamo do konkrétnej úrovne pomoci.

108

(109)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1407/2013 z 18. decembra 2013 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis (Ú. v. EÚ L 352, 24.12.2013, s. 1), nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis (Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 5), nariadenie Komisie (ES) č. 69/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy ES pri pomoci de minimis (Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 30), oznámenie Komisie o pravidle de minimis pre štátnu pomoc (Ú. v. ES C 68, 6.3.1996, s. 9), nariadenie Komisie (EÚ) č. 1408/2013 z 18. decembra 2013 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis v sektore poľnohospodárstva (Ú. v. EÚ L 352, 24.12.2013, s. 9), nariadenie Komisie (ES) č. 1535/2007 z 20. decembra 2007 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na pomoc de minimis v sektore poľnohospodárskej výroby (Ú. v. EÚ L 337, 21.12.2007, s. 35), nariadenie Komisie (ES) č. 1860/2004 zo 6. októbra 2004 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES pokiaľ ide o pomoc de minimis v sektore poľnohospodárstva a rybného hospodárstva (Ú. v. EÚ L 325, 28.10.2004, s. 4).

109

de minimis

de minimis

de minimis

de minimis

de minimis

de minimis

de minimis

(110)  Vec C-70/72, Komisia/Nemecko, ECLI:EU:C:1973:87, bod 13.

110

(111)  Spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Španielsko/Komisia, ECLI:EU:C:1994:325, bod 75.

111

(112)  Vec C-75/97, Belgicko/Komisia, ECLI:EU:C:1999:311, body 64 – 65.

112

(113)  Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9).

113

(114)  Vec T-366/00, Scott SA/Komisia, ECLI:EU:T:2007:99, bod 96.

114

(115)  Vec C-480/98, Španielsko/Komisia, ECLI:EU:C:2000:559, bod 25.

115

(116)  Nariadenie Rady (ES) č. 994/98 zo 7. mája 1998 o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na určité kategórie horizontálnej štátnej pomoci (Ú. v. ES L 142, 14.5.1998, s. 1).

116

(117)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

117

---

| 27.9.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 260/153 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 260/153

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2016/1701

z 19. augusta 2016,

ktorým sa stanovujú pravidlá týkajúce sa formátu na predkladanie pracovných plánov zberu údajov v odvetví rybolovu a akvakultúry

[oznámené pod číslom C(2016) 5304]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 508/2014 z 15. mája 2014 o Európskom námornom a rybárskom fonde, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1255/2011 (1), a najmä na jeho článok 22 ods. 1 písm. d),

keďže:

| (1) | Na základe článku 25 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 (2) sú členské štáty povinné zbierať biologické environmentálne, technické a socioekonomické údaje, ktoré sú potrebné na riadenie rybárstva. |
| --- | --- |

(1)

Na základe článku 25 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 (2) sú členské štáty povinné zbierať biologické environmentálne, technické a socioekonomické údaje, ktoré sú potrebné na riadenie rybárstva.

| (2) | Podľa článku 21 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 508/2014 členské štáty predkladajú Komisii do 31. októbra roka, ktorý predchádza roku, od ktorého sa má uplatňovať pracovný plán, elektronickou formou pracovné plány zberu údajov v súlade s článkom 4 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 199/2008 (3). |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 21 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 508/2014 členské štáty predkladajú Komisii do 31. októbra roka, ktorý predchádza roku, od ktorého sa má uplatňovať pracovný plán, elektronickou formou pracovné plány zberu údajov v súlade s článkom 4 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 199/2008 (3).

| (3) | Podľa článku 21 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 508/2014 musí tieto pracovné plány schváliť Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov do 31. decembra roka, ktorý predchádza roku, od ktorého sa má uplatňovať pracovný plán. |
| --- | --- |

(3)

Podľa článku 21 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 508/2014 musí tieto pracovné plány schváliť Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov do 31. decembra roka, ktorý predchádza roku, od ktorého sa má uplatňovať pracovný plán.

| (4) | Podľa článku 22 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 508/2014 môže Komisia prijať vykonávacie akty, ktorými sa stanovia pravidlá týkajúce sa postupov, formátu a harmonogramov predkladania týchto pracovných plánov. |
| --- | --- |

(4)

Podľa článku 22 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 508/2014 môže Komisia prijať vykonávacie akty, ktorými sa stanovia pravidlá týkajúce sa postupov, formátu a harmonogramov predkladania týchto pracovných plánov.

| (5) | Je vhodné zohľadniť najaktuálnejšie požiadavky na údaje potrebné z hľadiska vykonávania spoločnej rybárskej politiky v súlade s viacročným programom Únie na zber, správu a využívanie údajov v odvetví rybárstva na roky 2017 – 2019 (4) a stanoviť, aké informácie majú členské štáty poskytovať pri predkladaní svojich pracovných plánov v záujme zabezpečenia súladu s viacročným programom Únie a jeho jednotného vykonávania v celej Únii. |
| --- | --- |

(5)

Je vhodné zohľadniť najaktuálnejšie požiadavky na údaje potrebné z hľadiska vykonávania spoločnej rybárskej politiky v súlade s viacročným programom Únie na zber, správu a využívanie údajov v odvetví rybárstva na roky 2017 – 2019 (4) a stanoviť, aké informácie majú členské štáty poskytovať pri predkladaní svojich pracovných plánov v záujme zabezpečenia súladu s viacročným programom Únie a jeho jednotného vykonávania v celej Únii.

| (6) | Komisia zohľadnila odporúčania Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybárstvo (STECF). a uskutočnili sa aj konzultácie so zástupcami členských štátov v rámci špecializovaných expertných skupín. |
| --- | --- |

(6)

Komisia zohľadnila odporúčania Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybárstvo (STECF). a uskutočnili sa aj konzultácie so zástupcami členských štátov v rámci špecializovaných expertných skupín.

| (7) | Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre Európsky námorný a rybársky fond, |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre Európsky námorný a rybársky fond,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Obsah pracovných plánov

1.   Obsah pracovných plánov zberu údajov na obdobie rokov 2017 – 2019 podľa článku 21 nariadenia (EÚ) č. 508/2014 sa predloží v súlade so vzorom uvedeným v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

2.   Na účely tejto prílohy sa uplatňujú pojmy definované v nariadení Rady (ES) č. 1224/2009 (5), vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) č. 404/2011 (6), nariadení (EÚ) č. 1380/2013 a viacročného programe Únie.

3.   Pracovné plány vypracované členskými štátmi musia obsahovať opis týchto prvkov:

| a) | údaje, ktoré sa majú zbierať v súlade s viacročným programom Únie; |
| --- | --- |

a)

údaje, ktoré sa majú zbierať v súlade s viacročným programom Únie;

| b) | časové a priestorové rozmiestnenie a periodicita zberu údajov; |
| --- | --- |

b)

časové a priestorové rozmiestnenie a periodicita zberu údajov;

| c) | zdroj údajov, postupov a metódy zberu a spracovania údajov do súborov údajov, ktoré budú poskytnuté koncovým používateľom; |
| --- | --- |

c)

zdroj údajov, postupov a metódy zberu a spracovania údajov do súborov údajov, ktoré budú poskytnuté koncovým používateľom;

| d) | rámec zabezpečovania a kontroly kvality na účely zaistenia primeranej kvality údajov; |
| --- | --- |

d)

rámec zabezpečovania a kontroly kvality na účely zaistenia primeranej kvality údajov;

| e) | ako a kedy budú údaje k dispozícii, s prihliadnutím na potreby definované koncovými používateľmi vedeckých odporúčaní; |
| --- | --- |

e)

ako a kedy budú údaje k dispozícii, s prihliadnutím na potreby definované koncovými používateľmi vedeckých odporúčaní;

| f) | dohody o medzinárodnej a regionálnej spolupráci a koordinácii, vrátane bilaterálnych a multilaterálnych dohôd a |
| --- | --- |

f)

dohody o medzinárodnej a regionálnej spolupráci a koordinácii, vrátane bilaterálnych a multilaterálnych dohôd a

| g) | ako boli zohľadnené medzinárodné záväzky Únie a jej členských štátov. |
| --- | --- |

g)

ako boli zohľadnené medzinárodné záväzky Únie a jej členských štátov.

4.   Obsah a formát opisu uvedených náležitostí musí byť v súlade s požiadavkami článkov 2 až 8, ktoré sú bližšie špecifikované v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Údaje, ktoré sa zbierajú v súlade s viacročným programom Únie

1.   Členské štáty zbierajú údaje špecifikované v prílohe I v súlade s viacročným programom Únie.

2.   V prílohe II sa uvádza vzájomný vzťah medzi tabuľkami viacročného programu Únie a tabuľkami a textom pracovného plánu.

Článok 3

Časové a priestorové rozloženie a periodicita zberu údajov

1.   Špecifikácie časového a priestorového rozloženia a periodicity musia zodpovedať požiadavkám uvedeným v kapitole III viacročného programu Únie. Ak takéto požiadavky nie sú stanovené, členské štáty určia a opíšu špecifikácie časového a priestorového rozloženia alebo periodicity s prihliadnutím na historické časové rady, nákladovú efektívnosť, príslušnú koordináciu z hľadiska morských regiónov a potreby koncových používateľov.

2.   Špecifikácie časového a priestorového rozloženia alebo periodicity zberu zbieraných údajov sa nahlasujú v:

| a) | tabuľke 4A a tabuľke 4B prípade údajov získaných pri odbere vzoriek v rámci komerčného rybolovu, |
| --- | --- |

a)

tabuľke 4A a tabuľke 4B prípade údajov získaných pri odbere vzoriek v rámci komerčného rybolovu,

| b) | tabuľke 1A a tabuľke 1B v prípade biologických údajov získaných v rámci výskumných prieskumov a komerčného rybolovu; |
| --- | --- |

b)

tabuľke 1A a tabuľke 1B v prípade biologických údajov získaných v rámci výskumných prieskumov a komerčného rybolovu;

| c) | tabuľke 1D v prípade údajov získaných pri odbere vzoriek v rámci rekreačného rybárstva; |
| --- | --- |

c)

tabuľke 1D v prípade údajov získaných pri odbere vzoriek v rámci rekreačného rybárstva;

| d) | tabuľke 1E v prípade údajov získaných pri odbere vzoriek relevantných anadrómnych a katadrómnych druhov; |
| --- | --- |

d)

tabuľke 1E v prípade údajov získaných pri odbere vzoriek relevantných anadrómnych a katadrómnych druhov;

| e) | tabuľke 1G v prípade údajov získaných z výskumných prieskumov; |
| --- | --- |

e)

tabuľke 1G v prípade údajov získaných z výskumných prieskumov;

| f) | tabuľke 3A v prípade ekonomických a sociálnych údajov o rybolove; |
| --- | --- |

f)

tabuľke 3A v prípade ekonomických a sociálnych údajov o rybolove;

| g) | tabuľke 3B v prípade ekonomických a sociálnych údajov o akvakultúre a |
| --- | --- |

g)

tabuľke 3B v prípade ekonomických a sociálnych údajov o akvakultúre a

| h) | tabuľke 3B v prípade ekonomických a sociálnych údajov o spracovateľskom odvetví. |
| --- | --- |

h)

tabuľke 3B v prípade ekonomických a sociálnych údajov o spracovateľskom odvetví.

Článok 4

Zdroje údajov, postupy a metódy zberu a spracovania údajov

1.   Ak sa údaje primárne zbierajú na základe uplatňovania nariadenia (ES) č. 199/2008 v súlade s článkom 1 ods. 1 písm. a) daného nariadenia, zdroj údajov musí byť opísaný v:

| a) | tabuľke 1C; |
| --- | --- |

a)

tabuľke 1C;

| b) | tabuľke 1D; |
| --- | --- |

b)

tabuľke 1D;

| c) | tabuľke 1E; |
| --- | --- |

c)

tabuľke 1E;

| d) | tabuľke 3A; |
| --- | --- |

d)

tabuľke 3A;

| e) | textovom rámčeku 3A; |
| --- | --- |

e)

textovom rámčeku 3A;

| f) | tabuľke 3B; |
| --- | --- |

f)

tabuľke 3B;

| g) | textovom rámčeku 3B; |
| --- | --- |

g)

textovom rámčeku 3B;

| h) | tabuľke 3D a |
| --- | --- |

h)

tabuľke 3D a

| i) | textovom rámčeku 3C. |
| --- | --- |

i)

textovom rámčeku 3C.

2.   Ak sa údaje zbierajú na základe iných právnych aktov než na základe nariadenia (ES) č. 199/2008, ktoré sú uvedené v článku 15 ods. 1) písm. a) daného nariadenia, zdroj údajov musí byť opísaný v:

| a) | tabuľke 2A; |
| --- | --- |

a)

tabuľke 2A;

| b) | textovom rámčeku 2A; |
| --- | --- |

b)

textovom rámčeku 2A;

| c) | relevantných prípadoch v tabuľke 3 a |
| --- | --- |

c)

relevantných prípadoch v tabuľke 3 a

| d) | relevantných prípadoch v textovom rámčeku 3A. |
| --- | --- |

d)

relevantných prípadoch v textovom rámčeku 3A.

3.   Ak sa viacročný program Únie opiera o pilotnú štúdiu alebo zjednodušený postup, členské štáty uvedú opis takejto štúdie vrátane cieľa, dĺžky trvania a očakávaných výsledkov v:

| a) | pilotnej štúdii 1 oddiele 1; |
| --- | --- |

a)

pilotnej štúdii 1 oddiele 1;

| b) | pilotnej štúdii 2 oddiele 1; |
| --- | --- |

b)

pilotnej štúdii 2 oddiele 1;

| c) | pilotnej štúdii 3 v oddiele 3 a |
| --- | --- |

c)

pilotnej štúdii 3 v oddiele 3 a

| d) | pilotnej štúdii 4 v oddiele 3. |
| --- | --- |

d)

pilotnej štúdii 4 v oddiele 3.

4.   Plánované koncepcie odberu vzoriek sa uvádzajú v tabuľke 4A v textovom rámčeku 4A alebo v tabuľke 4B. Referenčná populácia, ktorá sa použije na výber vzorky populácie, je uvedená v tabuľke 4C a tabuľke 4D. Ak odber vzoriek vykonávajú pozorovatelia na palube alebo na brehu, časť úlovku, ktorá je zaradená do vzorky, musí byť označená tak, aby bolo možné zistiť, či zahŕňa všetky druhy alebo len komerčné druhy, resp. len určité taxóny v úlovku.

5.   V relevantných prípadoch sa metodiky, definície a výpočty sociálnych a ekonomických premenných sa riadia všeobecne uznávanými usmerneniami odborných orgánov Európskej komisie. V prípade použitia iného postupu členské štáty jasne opíšu a zdôvodnia uplatnený prístup v:

| a) | textovom rámčeku 3A; |
| --- | --- |

a)

textovom rámčeku 3A;

| b) | textovom rámčeku 3B a |
| --- | --- |

b)

textovom rámčeku 3B a

| c) | textovom rámčeku 3C. |
| --- | --- |

c)

textovom rámčeku 3C.

6.   Členské štáty navzájom spolupracujú pri koncipovaní a uplatňovaní metód na celoeurópskej alebo regionálnej úrovni s cieľom opraviť alebo imputovať údaje za tie časti plánov odberu vzoriek, ktoré nie sú zaradené do vzorky alebo ich vzorka nie je postačujúca. Metódy imputácie musia zohľadňovať usmernenia a metódy, ktoré prijali medzinárodné štatistické organizácie. Imputované údaje musia byť pri predkladaní správ koncovým používateľom zreteľne označené.

Článok 5

Zabezpečenie a kontrola kvality

1.   Opis rámca zabezpečenia a kontroly kvality bude v prípade potreby uvedený vo verejne dostupných dokumentoch, na ktoré odkazujú pracovné plány. Týmto rámcom sa stanovia všeobecné zásady, metódy a nástroje, vďaka ktorým bude možné poskytovať usmernenia a dôkazy v záujme uplatňovania účinného a spoločného prístupu na európskej a vnútroštátnej úrovni.

2.   Opis postupov v oblasti kvality sa uvedie v:

| a) | tabuľke 5A v prípade systémov odberu vzoriek z úlovkov, systémov odberu vzoriek pri rekreačnom rybárstve, systémov odberu vzoriek anadrómnych a katadrómnych druhov a výskumných prieskumov na mori; |
| --- | --- |

a)

tabuľke 5A v prípade systémov odberu vzoriek z úlovkov, systémov odberu vzoriek pri rekreačnom rybárstve, systémov odberu vzoriek anadrómnych a katadrómnych druhov a výskumných prieskumov na mori;

| b) | tabuľke 5B v prípade premenných rybolovnej činnosti, ekonomických a sociálnych údajov o rybolove, ekonomických a sociálnych údajov o akvakultúre a ekonomických a sociálnych údajov o spracovateľskom odvetví; |
| --- | --- |

b)

tabuľke 5B v prípade premenných rybolovnej činnosti, ekonomických a sociálnych údajov o rybolove, ekonomických a sociálnych údajov o akvakultúre a ekonomických a sociálnych údajov o spracovateľskom odvetví;

| c) | textovom rámčeku 2A; |
| --- | --- |

c)

textovom rámčeku 2A;

| d) | textovom rámčeku 3A; |
| --- | --- |

d)

textovom rámčeku 3A;

| e) | textovom rámčeku 3B a |
| --- | --- |

e)

textovom rámčeku 3B a

| f) | textovom rámčeku 3C. |
| --- | --- |

f)

textovom rámčeku 3C.

3.   Ak sa údaje budú zbierať na základe odberu vzoriek, členské štáty použijú štatisticky spoľahlivé metódy, ktoré vychádzajú z usmernení o osvedčených postupoch, ktoré poskytuje Komisia, Medzinárodná rada pre výskum mora (ICES), výbor STECF alebo iné odborné orgány Európskej komisie. Opis systémov odberu vzoriek musí okrem iného obsahovať aj špecifikáciu cieľov, koncepciu, očakávané problémy pri vykonávaní (vrátane nezaslaných odpovedí a zamietnutí), archivovanie údajov, postupy na zabezpečenie kvality a analytické metódy. Tento opis musí obsahovať aj vymedzenie jednotiek vzorky, opory výberu a ich pokrytie cieľovej populácie (vrátane kritérií uplatnených pri pokrytí), stratifikačné schémy a metódy výberu vzorky pre primárne, sekundárne a nižšie jednotky vzoriek. Ak je možné vymedziť kvantitatívne ciele, môžu sa stanoviť priamo podľa veľkostí vzoriek alebo podľa pomerov odberov vzoriek, alebo vymedzením úrovne presnosti a spoľahlivosti, ktorá sa má dosiahnuť. V prípade údajov zo sčítania členské štáty uvedú, či boli pokryté všetky segmenty, resp. ktoré časti celkovej populácie boli vynechané a ako boli odhadnuté. Kvalita údajov z odberu vzoriek sa v relevantných prípadoch preukazuje pomocou ukazovateľov kvality z hľadiska presnosti a možnej odchýlky.

Článok 6

Dostupnosť údajov pre koncových používateľov

V tabuľke 6A sa uvedie, kedy budú údaje sprístupnené koncovým používateľom.

Článok 7

Dohody o regionálnej a medzinárodnej spolupráci a koordinácii

1.   V tabuľke 7A členské štáty uvedú svoju účasť na relevantných regionálnych a medzinárodných stretnutiach a v tabuľke 7B opíšu, ako sa dodržiavajú odporúčania dohodnuté na úrovni morských regiónov, resp. celej EÚ. Ak sa tieto odporúčania nedodržiavajú, členské štáty vysvetlia dôvody v časti „Poznámky“ v tabuľke 7B. Okrem toho uvedú, aký účinok majú tieto odporúčania na ich zber údajov.

2.   V tabuľke 7C členské štáty nahlásia všetky relevantné informácie o dohodách s inými členskými štátmi. Z týchto informácií musí byť zrejmé, ktoré časti údajov zbierajú príslušné členské štáty a ktorý členský štát zabezpečuje pokrytie zberu všetkých údajov, pričom sa musí uviesť obdobie platnosti dohody a členský štát zodpovedný za odosielanie údajov koncovým používateľom.

3.   Bez ohľadu na výskumné prieskumy na mori, ktorých zoznam obsahuje tabuľka 10 viacročného programu Únie, členské štáty môžu pri plánovaní prieskumného úsilia alebo koncepcie odberu vzoriek vziať do úvahy potreby koncových užívateľov pod podmienkou, že to nebude mať negatívny vplyv na kvalitu výsledkov a zabezpečí sa koordinácia na úrovni morského regiónu. Členské štáty sa môžu s ostatnými členskými štátmi dohodnúť na prerozdelení niektorých úloh a príspevkov v tom istom regióne. V prípade dosiahnutia dohody o rozdelení úloh s inými členskými štátmi je potrebné v textovom rámčeku 1G uviesť účasť (fyzickú a/alebo finančnú) na každom jednotlivom prieskume, ako aj povinnosti každého členského štátu v oblasti podávania správ a zasielania údajov.

Článok 8

Medzinárodné záväzky

Členské štáty uvedú všetky relevantné požiadavky na zber údajov, ktoré vyplývajú z ich medzinárodných záväzkov, v týchto tabuľkách:

| a) | tabuľka 1A; |
| --- | --- |

a)

tabuľka 1A;

| b) | tabuľka 1B; |
| --- | --- |

b)

tabuľka 1B;

| c) | tabuľka 1C |
| --- | --- |

c)

tabuľka 1C

| d) | tabuľka 4A; |
| --- | --- |

d)

tabuľka 4A;

| e) | tabuľka 4B; |
| --- | --- |

e)

tabuľka 4B;

| f) | tabuľka 7B a |
| --- | --- |

f)

tabuľka 7B a

| g) | tabuľka 7C. |
| --- | --- |

g)

tabuľka 7C.

Uvedené platí pre regionálne organizácie pre riadenie rybárstva (RFMO)/regionálne rybárske organizácie (RFO), v ktorých sú tieto členské štáty alebo Únia zmluvnými stranami, ako aj na dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva (SFPA), v rámci ktorých ich flotily pôsobia.

Článok 9

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 19. augusta 2016

Za Komisiu

Karmenu VELLA

člen Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 149, 20.5.2014, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  Nariadenie Rady (ES) č. 199/2008 z 25. februára 2008 o vytvorení rámca Spoločenstva pre zber, správu a využívanie údajov v odvetví rybného hospodárstva a pre podporu vedeckého poradenstva súvisiaceho so spoločnou politikou v oblasti rybného hospodárstva (Ú. v. EÚ L 60, 5.3.2008, s. 1).

3

(4)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/1251 z 12. júla 2016, ktorým sa prijíma viacročný program Únie na zber, správu a využívanie údajov v odvetví rybolovu a akvakultúry na obdobie 2017 – 2019 (Ú. v. EÚ L 207, 1.8.2016, s. 113).

4

(5)  Nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Únie na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008, (ES) č. 1342/2008 a ktorým sa zrušujú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1).

5

(6)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 404/2011 z 8. apríla 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky rybného hospodárstva (Ú. v. EÚ L 112, 30.4.2011, s. 1).

6

---

PRÍLOHA I

OBSAH

Oddiel 1:   Biologické údaje

Tabuľka 1A: Tabuľka A: Zoznam povinne vykazovaných populácií

Tabuľka 1B: Plánovanie odberu vzoriek biologických premenných

Tabuľka 1C: Intenzita odberu vzoriek biologických premenných

Tabuľka 1D Rekreačné rybárstvo

Pilotná štúdia 1: Podiel úlovkov rekreačného rybárstva v pomere ku komerčnému rybolovu

Tabuľka 1E: Zber údajov o anadrómnych a katadrómnych druhoch v sladkých vodách

Textový rámček 1E: Zber údajov o anadrómnych a katadrómnych druhoch v sladkých vodách

Tabuľka 1F: Náhodné vedľajšie úlovky vtákov, cicavcov, plazov a rýb

Pilotná štúdia 2: Miera rybolovu a vplyv rybolovných činností na biologické zdroje a morské ekosystémy

Tabuľka 1G: Zoznam výskumných prieskumov na mori

Textový rámček 1G: Zoznam výskumných prieskumov na mori

Tabuľka 1H: Zber údajov z výskumných prieskumov a ich šírenie

Oddiel 2:   Údaje o rybolovnej činnosti

Tabuľka 2A: Stratégia zberu údajov o premenných rybolovnej činnosti

Textový rámček 2A: Stratégia zberu údajov o premenných rybolovnej činnosti

Oddiel 3:   Ekonomické a sociálne údaje

Tabuľka 3A: Populačné segmenty pre zber ekonomických a sociálnych údajov za rybolov

Textový rámček 3A: Populačné segmenty pre zber ekonomických a sociálnych údajov za rybolov

Pilotná štúdia 3: Údaje o zamestnanosti podľa úrovne vzdelania a štátnej príslušnosti

Tabuľka 3B: Populačné segmenty pre zber ekonomických a sociálnych údajov za rybolov

Textový rámček 3B: Populačné segmenty pre zber ekonomických a sociálnych údajov za rybolov

Pilotná štúdia 4: Environmentálne údajov o akvakultúre

Tabuľka 3C: Populačné segmenty pre zber ekonomických a sociálnych údajov za rybolov

Textový rámček 3C: Populačné segmenty pre zber ekonomických a sociálnych údajov za rybolov

Oddiel 4:   Stratégia odberu vzoriek biologických údajov z komerčného rybolovu

Tabuľka 4A: Opis plánu odberu vzoriek biologických údajov

Textový rámček 4A: Opis plánu odberu vzoriek biologických údajov

Tabuľka 4B: Opis opory výberu biologických údajov

Tabuľka 4C: Údaje o rybolove poskytované členskými štátmi

Tabuľka 4D: Miesta vylodenia

Oddiel 5:   Kvalita údajov

Tabuľka 5A: Rámec zabezpečovania kvality biologických údajov

Tabuľka 5B: Rámec zabezpečovania kvality biologických údajov

Oddiel 6:   Dostupnosť údajov

Tabuľka 6A: Dostupnosť údajov

Oddiel 7:   Koordinácia

Tabuľka 7A: Plánovaná regionálna a medzinárodná koordinácia

Tabuľka 7B: Opatrenia na základe odporúčaní a dohôd

Tabuľka 7C: Bilaterálne a multilaterálne dohody

ODDIEL 1

BIOLOGICKÉ ÚDAJE

Tabuľka 1 A

Zoznam povinne vykazovaných populácií

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | Reference years (Referenčné roky) | Species (Druh) | Region (Región) | RORR/ORO/MO | Area/Stock (Oblasť/populácia) | Selected for sampling (Vybraný na odber vzoriek) (Á/N) | Average landings in the reference years (tons) [Priemerné vylodenia za referenčné roky (v tonách)] | EU TAC (if any) [EÚ TAC (ak sa uplatňuje) (v %)] | Share (%) in EU landings [Podiel (v %) na vylodeniach v EÚ] | Threshold (Prahová hodnota) (Á/N) | Comments (Poznámky) |
| GBR | 2013-2015 | Gadus morhua | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | ICES | IIIa, IV, VIId | Y | 180 | 8 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Solea solea | Severný Atlantik | ICES | VIIa | Y | 515 | 16 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Solea solea | Severný Atlantik | ICES | VIIe | N | 75 | 3 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Nephrops norvegicus | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | ICES | IV, FU 33 | Y | 150 | 6 | | | |
| ITA | 2013-2015 | Boops boops | Stredozemné a Čierne more | GFCM | GSA17 | N | 240 | | 7 | | |
| ESP | 2013-2015 | Merluccius merluccius | Stredozemné a Čierne more | GFCM | GSA06 | Y | 3 500 | | 60 | | |
| ESP | 2013-2015 | Merluccius merluccius | Stredozemné a Čierne more | GFCM | GSA07 | Y | 3 500 | | 60 | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

Reference years (Referenčné roky)

Species (Druh)

Region (Región)

RORR/ORO/MO

Area/Stock (Oblasť/populácia)

Selected for sampling (Vybraný na odber vzoriek) (Á/N)

Average landings in the reference years (tons) [Priemerné vylodenia za referenčné roky (v tonách)]

EU TAC (if any) [EÚ TAC (ak sa uplatňuje) (v %)]

Share (%) in EU landings [Podiel (v %) na vylodeniach v EÚ]

Threshold (Prahová hodnota) (Á/N)

Comments (Poznámky)

GBR

2013-2015

Gadus morhua

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

ICES

IIIa, IV, VIId

Y

180

8

GBR

2013-2015

Solea solea

Severný Atlantik

ICES

VIIa

Y

515

16

GBR

2013-2015

Solea solea

Severný Atlantik

ICES

VIIe

N

75

3

GBR

2013-2015

Nephrops norvegicus

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

ICES

IV, FU 33

Y

150

6

ITA

2013-2015

Boops boops

Stredozemné a Čierne more

GFCM

GSA17

N

240

7

ESP

2013-2015

Merluccius merluccius

Stredozemné a Čierne more

GFCM

GSA06

Y

3 500

60

ESP

2013-2015

Merluccius merluccius

Stredozemné a Čierne more

GFCM

GSA07

Y

3 500

60

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia odseku 2 písm. a) bodov i), ii) a iii) kapitoly III viacročného programu Únie a článku 2, článku 3 a článku 8 tohto rozhodnutia. Jej účelom je špecifikovať údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuliek 1(A), 1(B) a 1(C) viacročného programu Únie. Túto tabuľku použite na poskytnutie súhrnných informácií o zbere údajov na úrovni oblasti/populácie. Všetky jedince zaradené do vzorky by sa mali uvádzať na úrovni druhov a podľa možnosti by sa mala zmerať ich Length (dĺžka).

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČŠ) | Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| Reference years (Referenčné roky) | Členský štát uvedie rok, resp. roky, na ktoré sa údaje skutočne vzťahujú. Členský štát vyberie 3 posledné roky, za ktoré sú údaje k dispozícii. Referenčný rok, resp. referenčné roky uveďte v tvare „2013-2015“. |
| Species (Druh) | Členský štát nahlási mená druhov (v latinčine)/populácie, pre ktoré je povinný odber vzoriek biologických premenných podľa tabuliek 1(A), 1(B) a 1(C) viacročného programu Únie, a to za všetky oblasti, v ktorých pôsobí jeho rybárska flotila. |
| Region (Región) | Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny). |
| RFMO/RFO/IO | Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation, RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations, IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.
  príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  príklad RFO: CECAF
  príklad IO: ICES
  Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné). |
| Area/Stock (Oblasť/populácia) | Členský štát uvedie oblasť výskytu uvedeného druhu/uvedenej populácie podľa tabuliek 1(A), 1(B) a 1(C) viacročného programu Únie (napr. GSA 16; oblasti ICES I, II; oblasti ICES IIIa, IV, VIId atď.) |
| Selected for sampling (Vybraný na odber vzoriek) (Y/N) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či bol daný druh/daná populácia vybraný, resp. vybraná na odber vzoriek. V prípade výberu druhu/populácie na odber vzoriek pre aspoň jednu z premenných podľa tabuľky 1B tejto prílohy uveďte „Y“ (áno). |
| Average landings in the reference years (tons) [Priemerné vylodenia za referenčné roky (v tonách)] | Priemerné vylodenia za každý druh a populáciu za posledné trojročné referenčné obdobie. Pri uvádzaní údajov o vylodeniach vezmite do úvahy tento dohodnutý postup: | Ak sa vylodenie predmetného druhu vôbec neuskutočnilo, uveďte „None“ (irelevantné). |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČŠ)

Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

Reference years (Referenčné roky)

Členský štát uvedie rok, resp. roky, na ktoré sa údaje skutočne vzťahujú. Členský štát vyberie 3 posledné roky, za ktoré sú údaje k dispozícii. Referenčný rok, resp. referenčné roky uveďte v tvare „2013-2015“.

Species (Druh)

Členský štát nahlási mená druhov (v latinčine)/populácie, pre ktoré je povinný odber vzoriek biologických premenných podľa tabuliek 1(A), 1(B) a 1(C) viacročného programu Únie, a to za všetky oblasti, v ktorých pôsobí jeho rybárska flotila.

Region (Región)

Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny).

RFMO/RFO/IO

Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation, RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations, IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.

príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

príklad RFO: CECAF

príklad IO: ICES

Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné).

Area/Stock (Oblasť/populácia)

Členský štát uvedie oblasť výskytu uvedeného druhu/uvedenej populácie podľa tabuliek 1(A), 1(B) a 1(C) viacročného programu Únie (napr. GSA 16; oblasti ICES I, II; oblasti ICES IIIa, IV, VIId atď.)

Selected for sampling (Vybraný na odber vzoriek) (Y/N)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či bol daný druh/daná populácia vybraný, resp. vybraná na odber vzoriek. V prípade výberu druhu/populácie na odber vzoriek pre aspoň jednu z premenných podľa tabuľky 1B tejto prílohy uveďte „Y“ (áno).

Average landings in the reference years (tons) [Priemerné vylodenia za referenčné roky (v tonách)]

Priemerné vylodenia za každý druh a populáciu za posledné trojročné referenčné obdobie. Pri uvádzaní údajov o vylodeniach vezmite do úvahy tento dohodnutý postup:

Ak sa vylodenie predmetného druhu vôbec neuskutočnilo, uveďte „None“ (irelevantné).

| | Ak priemerné vylodenie nedosahuje 200 ton, neuvádzajte hodnoty priemerného vylodenia, ale uveďte „< 200“. |
| --- | --- |

Ak priemerné vylodenie nedosahuje 200 ton, neuvádzajte hodnoty priemerného vylodenia, ale uveďte „< 200“.

| | Ak priemerné vylodenie prekročí 200 ton, uveďte hodnotu priemerného vylodenia za posledné trojročné referenčné obdobie. Hodnoty priemerných vylodení sa môžu zaokrúhliť na najbližších 5 alebo 10 ton. |
| --- | --- |

Ak priemerné vylodenie prekročí 200 ton, uveďte hodnotu priemerného vylodenia za posledné trojročné referenčné obdobie. Hodnoty priemerných vylodení sa môžu zaokrúhliť na najbližších 5 alebo 10 ton.

EU TAC (if any) [EÚ TAC (ak sa uplatňuje)]

(v %)

Platí iba pre populácie, na ktoré sa vzťahuje nariadenie o TAC a kvótach. V tomto stĺpci členský štát uvedie:

| — | „None“ (irelevantné), ak nemá žiaden podiel na TAC EÚ pre danú populáciu. |
| --- | --- |

—

„None“ (irelevantné), ak nemá žiaden podiel na TAC EÚ pre danú populáciu.

| — | Presný podiel, ak má pre danú populáciu podiel na TAC EÚ. |
| --- | --- |

—

Presný podiel, ak má pre danú populáciu podiel na TAC EÚ.

Share (%) in EU landings [Podiel (v %) na vylodeniach v EÚ]

Vzťahuje sa na i) všetky populácie v Stredozemnom mori a ii) všetky populácie mimo Stredozemného mora, pre ktoré ešte neboli stanovené TAC. V tomto stĺpci členský štát uvedie:

| — | „None“(irelevantné), ak členský štát nemá podiel na vylodeniach jedincov predmetnej populácie. |
| --- | --- |

—

„None“(irelevantné), ak členský štát nemá podiel na vylodeniach jedincov predmetnej populácie.

| — | Presný podiel, ak má členský štát podiel na vylodeniach jedincov predmetnej populácie, pokiaľ si želá uplatniť prahovú hodnotu. |
| --- | --- |

—

Presný podiel, ak má členský štát podiel na vylodeniach jedincov predmetnej populácie, pokiaľ si želá uplatniť prahovú hodnotu.

Threshold (Prahová hodnota) (Y/N)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či pre nahlasovaný druh/nahlasovanú populáciu platí prahová hodnota podľa kapitoly V viacročného programu Únie.

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

Tabuľka 1B

Plánovanie odberu vzoriek biologických premenných

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | Species (Druh) | Region (Región) | RORR/ORO/MO | Area/Stock (Oblasť/ populácia) | Frequency (Periodicita) | Length (Dĺžka) | Age (Vek) | Weight (Hmotnosť) | Sex ratio (Pomer pohlaví) | Sexual maturity (Pohlavná zrelosť) | Fecundity (Plodnosť) | Comments (Poznámky) |
| 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | |
| PRT | Pleuronectes platessa | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | ICES | IV | | | | | | | | X | | | X | | | X | | | Neuplatňuje sa | |
| PRT | Nephrops norvegius | Severný Atlantik | ICES | FU 7 | | | | | | | | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ESP | Merluccius merluccius | Stredozemné a Čierne more | GFCM | GSA06 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ESP | Merluccius merluccius | Stredozemné a Čierne more | GFCM | GSA07 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

Species (Druh)

Region (Región)

RORR/ORO/MO

Area/Stock (Oblasť/ populácia)

Frequency (Periodicita)

Length (Dĺžka)

Age (Vek)

Weight (Hmotnosť)

Sex ratio (Pomer pohlaví)

Sexual maturity (Pohlavná zrelosť)

Fecundity (Plodnosť)

Comments (Poznámky)

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

PRT

Pleuronectes platessa

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

ICES

IV

X

X

X

Neuplatňuje sa

PRT

Nephrops norvegius

Severný Atlantik

ICES

FU 7

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

ESP

Merluccius merluccius

Stredozemné a Čierne more

GFCM

GSA06

ESP

Merluccius merluccius

Stredozemné a Čierne more

GFCM

GSA07

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia odseku 2 písm. a) bodov i), ii) a iii) kapitoly III viacročného programu Únie a článku 2, článku 3 a článku 8 tohto rozhodnutia. Jej účelom je špecifikovať údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuliek 1(A), 1(B) a 1(C) viacročného programu Únie. Vo vzťahu k druhom uvedeným v tejto tabuľke by sa mali zbierať ďalšie biologické parametre (vek, hmotnosť, pohlavie, pohlavná zrelosť a plodnosť). Pre každý parameter a rok uveďte „X“, ak sa zber údajov už uskutočnil alebo sa plánuje. Táto tabuľka umožní zistiť, v ktorom roku, resp. rokoch členský štát zbiera, resp. bude zbierať údaje.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČŠ) | Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| Species (Druh) | Členský štát nahlási mená druhov (v latinčine)/populácie, pre ktoré je povinný odber vzoriek biologických premenných podľa tabuliek 1(A), 1(B) a 1(C) viacročného programu Únie, a to za všetky oblasti, v ktorých pôsobí jeho rybárska flotila. |
| Region (Región) | Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny). |
| RFMO/RFO/IO | Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation, RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations, IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.
  príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  príklad RFO: CECAF
  príklad IO: ICES
  Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné). |
| Area/Stock (Oblasť/populácia) | Členský štát uvedie lovisko uvedeného druhu/uvedenej populácie (napr. GSA 16; oblasti ICES I, II; oblasti ICES IIIa, IV, VIId atď.) |
| Frequency (Periodicita) | Členský štát uvedie periodicitu odberov vzoriek [M (mesačne), Q (štvrťročne), A (ročne), O (iné) – špecifikujte)]. |
| Length (Dĺžka) | Členský štát uvedie, v ktorom roku/v ktorých rokoch sa bude pri odbere vzoriek zisťovať dĺžka. |
| Age (Vek) | Členský štát uvedie, v ktorom roku/v ktorých rokoch sa bude pri odbere vzoriek zisťovať vek. |
| Weight (Hmotnosť) | Členský štát uvedie, v ktorom roku/v ktorých rokoch sa bude pri odbere vzoriek zisťovať hmotnosť. |
| Sex ratio (Pomer pohlaví) | Členský štát uvedie, v ktorom roku/v ktorých rokoch sa bude pri odbere vzoriek zisťovať pomer pohlaví. |
| Sexual maturity (Pohlavná zrelosť) | Členský štát uvedie, v ktorom roku/v ktorých rokoch sa bude pri odbere vzoriek zisťovať pohlavná zrelosť. |
| Fecundity (Plodnosť) | Členský štát uvedie, v ktorom roku/v ktorých rokoch sa bude pri odbere vzoriek zisťovať plodnosť. |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČŠ)

Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

Species (Druh)

Členský štát nahlási mená druhov (v latinčine)/populácie, pre ktoré je povinný odber vzoriek biologických premenných podľa tabuliek 1(A), 1(B) a 1(C) viacročného programu Únie, a to za všetky oblasti, v ktorých pôsobí jeho rybárska flotila.

Region (Región)

Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny).

RFMO/RFO/IO

Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation, RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations, IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.

príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

príklad RFO: CECAF

príklad IO: ICES

Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné).

Area/Stock (Oblasť/populácia)

Členský štát uvedie lovisko uvedeného druhu/uvedenej populácie (napr. GSA 16; oblasti ICES I, II; oblasti ICES IIIa, IV, VIId atď.)

Frequency (Periodicita)

Členský štát uvedie periodicitu odberov vzoriek [M (mesačne), Q (štvrťročne), A (ročne), O (iné) – špecifikujte)].

Length (Dĺžka)

Členský štát uvedie, v ktorom roku/v ktorých rokoch sa bude pri odbere vzoriek zisťovať dĺžka.

Age (Vek)

Členský štát uvedie, v ktorom roku/v ktorých rokoch sa bude pri odbere vzoriek zisťovať vek.

Weight (Hmotnosť)

Členský štát uvedie, v ktorom roku/v ktorých rokoch sa bude pri odbere vzoriek zisťovať hmotnosť.

Sex ratio (Pomer pohlaví)

Členský štát uvedie, v ktorom roku/v ktorých rokoch sa bude pri odbere vzoriek zisťovať pomer pohlaví.

Sexual maturity (Pohlavná zrelosť)

Členský štát uvedie, v ktorom roku/v ktorých rokoch sa bude pri odbere vzoriek zisťovať pohlavná zrelosť.

Fecundity (Plodnosť)

Členský štát uvedie, v ktorom roku/v ktorých rokoch sa bude pri odbere vzoriek zisťovať plodnosť.

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

Tabuľka 1C

Intenzita odberu vzoriek biologických premenných

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | MS participating in sampling (ČŠ, ktorý sa zúčastňuje na odbere vzoriek) | Sampling year (Rok odberu vzoriek) | Species (Druh) | Region (Región) | RORR/ORO/ MO | Area / Stock (Oblasť/populácia) | Variables (Premenné) | Data sources (Zdroj údajov) | Planned minimum no of individuals to be measured at the national level (Plánovaný minimálny počet jedincov meraných na vnútroštátnej úrovni) | Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level (Plánovaný minimálny počet jedincov meraných na regionálnej úrovni) | Comments (Poznámky) |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | ICES | IIIa, IV, VIId | vek | Obchodné | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | ICES | IIIa, IV, VIId | pohlavie | Prieskumy | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | ICES | IIIa, IV, VIId | zrelosť | Obchodné | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | ICES | IIIa, IV, VIId | dĺžka | Obchodné | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Severný Atlantik | ICES | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Obchodné | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Severný Atlantik | ICES | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Prieskumy | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Severný Atlantik | ICES | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Prieskumy | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Parapenaeus longirostris | Stredozemné a Čierne more | GFCM | GSA09 | | Obchodné | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

MS participating in sampling (ČŠ, ktorý sa zúčastňuje na odbere vzoriek)

Sampling year (Rok odberu vzoriek)

Species (Druh)

Region (Región)

RORR/ORO/ MO

Area / Stock (Oblasť/populácia)

Variables (Premenné)

Data sources (Zdroj údajov)

Planned minimum no of individuals to be measured at the national level (Plánovaný minimálny počet jedincov meraných na vnútroštátnej úrovni)

Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level (Plánovaný minimálny počet jedincov meraných na regionálnej úrovni)

Comments (Poznámky)

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

ICES

IIIa, IV, VIId

vek

Obchodné

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

ICES

IIIa, IV, VIId

pohlavie

Prieskumy

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

ICES

IIIa, IV, VIId

zrelosť

Obchodné

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

ICES

IIIa, IV, VIId

dĺžka

Obchodné

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Severný Atlantik

ICES

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Obchodné

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Severný Atlantik

ICES

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Prieskumy

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Severný Atlantik

ICES

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Prieskumy

FRA

FRA

2017

Parapenaeus longirostris

Stredozemné a Čierne more

GFCM

GSA09

Obchodné

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia odseku 2 písm. a) bodov i), ii) a iii) kapitoly III a kapitoly IV viacročného programu Únie a článku 2, článku 4 ods. 1 a článku 8 tohto rozhodnutia. Jej účelom je špecifikovať údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuliek 1(A), 1(B) a 1(C) viacročného programu Únie. Vysvetlite plánovanú stratégiu odberu vzoriek z hľadiska biologických premenných.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČŠ) | Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| MS participating in sampling (ČŠ, ktorý sa zúčastňuje na odbere vzoriek) | Ak sa činnosť, ktorá je predmetom odberu vzorky, vykonáva v rámci regionálne koordinovaného programu, uveďte zoznam všetkých zúčastnených členských štátov. V opačnom prípade uveďte členský štát, ktorý je zodpovedný za odber vzoriek. Odkazy na plánované regionálne a medzinárodné koordinačné dohody prípadne bilaterálne a multilaterálne dohody sa uvedú v časti „Comments“ (Poznámky). |
| Sampling year (Rok odberu vzoriek) | Členský štát uvedie k naplánovaným cieľom rok alebo roky. Rôzne roky sa uvedú v samostatných riadkov tabuľky. Uvedú sa všetky predmetné roky. |
| Species (Druh) | Členský štát nahlási mená druhov (v latinčine)/populácie, pre ktoré je povinný odber vzoriek biologických premenných podľa tabuliek 1(A), 1(B) a 1(C), a to za všetky oblasti, v ktorých pôsobí jeho rybárska flotila. |
| Region (Región) | Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny). |
| RFMO/RFO/IO | Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation, RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations, IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.
  príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  príklad RFO: CECAF
  príklad IO: ICES
  Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné). |
| Area/Stock (Oblasť/populácia) | Členský štát uvedie lovisko uvedeného druhu/uvedenej populácie (napr. GSA 16; oblasti ICES I, II; oblasti ICES IIIa, IV, VIId atď.) |
| Variable (Premenné) | Členský štát nahlási premenné podľa tabuľky 1B tejto prílohy, t. j. vek, hmotnosť, pomer pohlaví, pohlavnú zrelosť a plodnosť. Kombinácia druhov a premenných, ktoré sú uvedené v tabuľke 1B tejto prílohy, musí korešpondovať s touto informáciou. |
| Data sources (Zdroje údajov) | Členský štát opíše hlavné zdroje údajov pomocou kľúčových slov (napr. prieskumy, obchodné vzorky, vzorky z trhu, vzorky z odhodených úlovkov atď.). Členský štát nahlási zvlášť plánovaný odber z „commercial fisheries“ (komerčný rybolov) a „surveys“ (prieskumy). |
| Planned minimum no of individuals to be measured at the national level (Plánovaný minimálny počet jedincov meraných na vnútroštátnej úrovni) | Členský štát uvedie celkový plánovaný minimálny počet rýb, ktoré sa budú merať na vnútroštátnej úrovni Metodiku, ktorá bola použitá na získanie týchto hodnôt (napr. predchádzajúci odber vzoriek, simulácia atď.), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky). |
| Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level (Plánovaný minimálny počet jedincov meraných na regionálnej úrovni) | Členský štát uvedie plánovaný minimálny počet rýb určených na odber vzoriek v rámci regionálne koordinovaného programu, ak existuje, v opačnom prípade uveďte skratku NA (irelevantné). Metodiku, ktorá bola použitá na získanie týchto hodnôt (napr. predchádzajúci odber vzoriek, simulácia atď.), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky). |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČŠ)

Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

MS participating in sampling (ČŠ, ktorý sa zúčastňuje na odbere vzoriek)

Ak sa činnosť, ktorá je predmetom odberu vzorky, vykonáva v rámci regionálne koordinovaného programu, uveďte zoznam všetkých zúčastnených členských štátov. V opačnom prípade uveďte členský štát, ktorý je zodpovedný za odber vzoriek. Odkazy na plánované regionálne a medzinárodné koordinačné dohody prípadne bilaterálne a multilaterálne dohody sa uvedú v časti „Comments“ (Poznámky).

Sampling year (Rok odberu vzoriek)

Členský štát uvedie k naplánovaným cieľom rok alebo roky. Rôzne roky sa uvedú v samostatných riadkov tabuľky. Uvedú sa všetky predmetné roky.

Species (Druh)

Členský štát nahlási mená druhov (v latinčine)/populácie, pre ktoré je povinný odber vzoriek biologických premenných podľa tabuliek 1(A), 1(B) a 1(C), a to za všetky oblasti, v ktorých pôsobí jeho rybárska flotila.

Region (Región)

Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny).

RFMO/RFO/IO

Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation, RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations, IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.

príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

príklad RFO: CECAF

príklad IO: ICES

Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné).

Area/Stock (Oblasť/populácia)

Členský štát uvedie lovisko uvedeného druhu/uvedenej populácie (napr. GSA 16; oblasti ICES I, II; oblasti ICES IIIa, IV, VIId atď.)

Variable (Premenné)

Členský štát nahlási premenné podľa tabuľky 1B tejto prílohy, t. j. vek, hmotnosť, pomer pohlaví, pohlavnú zrelosť a plodnosť. Kombinácia druhov a premenných, ktoré sú uvedené v tabuľke 1B tejto prílohy, musí korešpondovať s touto informáciou.

Data sources (Zdroje údajov)

Členský štát opíše hlavné zdroje údajov pomocou kľúčových slov (napr. prieskumy, obchodné vzorky, vzorky z trhu, vzorky z odhodených úlovkov atď.). Členský štát nahlási zvlášť plánovaný odber z „commercial fisheries“ (komerčný rybolov) a „surveys“ (prieskumy).

Planned minimum no of individuals to be measured at the national level (Plánovaný minimálny počet jedincov meraných na vnútroštátnej úrovni)

Členský štát uvedie celkový plánovaný minimálny počet rýb, ktoré sa budú merať na vnútroštátnej úrovni Metodiku, ktorá bola použitá na získanie týchto hodnôt (napr. predchádzajúci odber vzoriek, simulácia atď.), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky).

Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level (Plánovaný minimálny počet jedincov meraných na regionálnej úrovni)

Členský štát uvedie plánovaný minimálny počet rýb určených na odber vzoriek v rámci regionálne koordinovaného programu, ak existuje, v opačnom prípade uveďte skratku NA (irelevantné). Metodiku, ktorá bola použitá na získanie týchto hodnôt (napr. predchádzajúci odber vzoriek, simulácia atď.), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky).

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

Tabuľka 1D

Rekreačné rybárstvo

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | Sampling year (Rok odberu vzoriek) | Area/EMU (Oblasť/jednotk a EMU) | RORR/ORO/ MO | Species (Druh) | Applicable (Species present in the MS?) [Uplatňuje sa (vyskytuje sa druh v ČŠ?)] | Reasons for not sampling (Dôvody, ktoré neumožňujú odber vzorky) | Threshold (Prahová hodnota) (Áno/Nie) | Annual estimate of catch? (Ročný odhad úlovku?) (Áno/Nie) | Annual percentage of released catch? (Ročné percento vypusteného úlovku?) (Áno/Nie) | Collection of catch composition data? (Zber údajov o zložení úlovkov?) (Áno/Nie) | Type of Survey (Typ prieskumu) | Comments (Poznámky) |
| GBR | 2017 | Severné more a vých. časť Severného ľadového oceán | ICES | Gadus morhua | Áno | | | Áno | Áno | Áno | Vnútroštátne odhady počtu výjazdov a prieskumov na mieste v prípade úlovku na jednotku úsilia | |
| NLD | 2017 | Severné more a vých. časť Severného ľadového oceán | ICES | Anguilla anguilla | Áno | | | Áno | Áno | Áno | Vnútroštátne odhady počtu rybárov a rybárskych denníkov | |
| GBR | 2017 | Severné more a vých. časť Severného ľadového oceán | ICES | Žraloky | Nie | | | Áno | Áno | Áno | Vnútroštátne odhady počtu výjazdov a prieskumov na mieste v prípade úlovku na jednotku úsilia | |
| DEU | 2017 | Baltské more | ICES | Elasmobranchs | Áno | Žiadne úlovky | | Nie | Nie | | | |
| | | Baltské more | ICES | | | | | | | | | |
| | | Baltské more | ICES | | | | | | | | | |
| | | Severný Atlantik | ICES | | | | | | | | | |
| | | Severný Atlantik | ICES | | | | | | | | | |
| | | Severný Atlantik | ICES | | | | | | | | | |
| | | Stredozemné a Čierne more | GFCM | | | | | | | | | |
| | | Stredozemné a Čierne more | GFCM | | | | | | | | | |
| | | Stredozemné a Čierne more | GFCM | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

Sampling year (Rok odberu vzoriek)

Area/EMU (Oblasť/jednotk a EMU)

RORR/ORO/ MO

Species (Druh)

Applicable (Species present in the MS?) [Uplatňuje sa (vyskytuje sa druh v ČŠ?)]

Reasons for not sampling (Dôvody, ktoré neumožňujú odber vzorky)

Threshold (Prahová hodnota) (Áno/Nie)

Annual estimate of catch? (Ročný odhad úlovku?) (Áno/Nie)

Annual percentage of released catch? (Ročné percento vypusteného úlovku?) (Áno/Nie)

Collection of catch composition data? (Zber údajov o zložení úlovkov?) (Áno/Nie)

Type of Survey (Typ prieskumu)

Comments (Poznámky)

GBR

2017

Severné more a vých. časť Severného ľadového oceán

ICES

Gadus morhua

Áno

Áno

Áno

Áno

Vnútroštátne odhady počtu výjazdov a prieskumov na mieste v prípade úlovku na jednotku úsilia

NLD

2017

Severné more a vých. časť Severného ľadového oceán

ICES

Anguilla anguilla

Áno

Áno

Áno

Áno

Vnútroštátne odhady počtu rybárov a rybárskych denníkov

GBR

2017

Severné more a vých. časť Severného ľadového oceán

ICES

Žraloky

Nie

Áno

Áno

Áno

Vnútroštátne odhady počtu výjazdov a prieskumov na mieste v prípade úlovku na jednotku úsilia

DEU

2017

Baltské more

ICES

Elasmobranchs

Áno

Žiadne úlovky

Nie

Nie

Baltské more

ICES

Baltské more

ICES

Severný Atlantik

ICES

Severný Atlantik

ICES

Severný Atlantik

ICES

Stredozemné a Čierne more

GFCM

Stredozemné a Čierne more

GFCM

Stredozemné a Čierne more

GFCM

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia odseku 2 písm. a) bodu iv) kapitoly III viacročného programu Únie a článku 2, článku 3 a článku 4 ods. 1 tohto rozhodnutia. Jej účelom je špecifikovať údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuľky 3 viacročného programu Únie, ktorej súčasťou je aj morský a sladkovodný rekreačný rybolov v prípade anadrómnych a katadrómnych druhov.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČŠ) | Členský štát sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| Sampling year (Rok odberu vzoriek) | Členský štát uvedie rok plánovaného odberu vzoriek. |
| Area/EMU (Oblasť/jednotka EMU) | Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 3 viacročného programu Únie.
  V prípade úhora sa uvádza jednotka riadenia rybolovu úhora (EMU). |
| RFMO/RFO/IO | Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation, RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations, IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.
  príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  príklad RFO: CECAF
  príklad IO: ICES
  Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné). |
| Species (Druh) | Členský štát uvedie meno druhu (pokiaľ možno v latinčine), pre ktorý je povinný odber vzoriek z rekreačného rybárstva podľa požiadaviek uvedených v tabuľke 3 viacročného programu Únie alebo vyplývajú z pilotných štúdií, resp. potrieb v oblasti riadenia rekreačného rybárstva (podľa regiónu). Uvádzajú sa všetky druhy, a to aj v prípade, ak sa v členskom štáte nevyskytujú. |
| Applicable (Species present in the MS?) [Uplatňuje sa (vyskytuje sa druh v ČŠ)]? | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa druh vyskytuje v členskom štáte. |
| Reasons for not (Dôvody, ktoré neumožňujú odber vzorky) | Ak sa predmetný druh v členskom štáte vyskytuje, ale neloví sa, členský štát uvedie dôvody (voľný text), ktoré neumožňujú odber vzoriek tohto druhu, a v relevantných prípadoch aj konkrétne informácie (napr. nevyskytuje sa v danej oblasti, právne predpisy/zákony v členskom štáte, dodržaná prahová hodnota atď.) |
| Threshold (Prahová hodnota) (Y/N) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či pre uvedený druh platí prahová hodnota podľa kapitoly V viacročného programu Únie. |
| Annual estimate of catch? (Ročný odhad úlovku?) (Y/N) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa pre uvedený druh plánuje ročný odhad úlovku (hmotnosť a/alebo počet). |
| Annual percentage of released catch? (Ročné percento vypustených úlovkov?) (Y/N) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa pre uvedený druh plánuje ročné percento vypustených úlovkov (hmotnosť a/alebo počet). |
| Collection of catch composition data? (Zber údajov o zložení úlovkov?) (Y/N) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa pre uvedený druh plánuje zisťovať zloženie úlovkov (napr. štruktúra podľa dĺžky). |
| Type of Survey (Typ prieskumu) | Členský štát uvedie typy prieskumov, ktorými sa zabezpečuje zber údajov o rekreačnom rybárstve (napr. prieskumy na mieste, telefonické prieskumy, rybárske denníky atď. alebo ich kombinácie) |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČŠ)

Členský štát sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

Sampling year (Rok odberu vzoriek)

Členský štát uvedie rok plánovaného odberu vzoriek.

Area/EMU (Oblasť/jednotka EMU)

Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 3 viacročného programu Únie.

V prípade úhora sa uvádza jednotka riadenia rybolovu úhora (EMU).

RFMO/RFO/IO

Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation, RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations, IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.

príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

príklad RFO: CECAF

príklad IO: ICES

Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné).

Species (Druh)

Členský štát uvedie meno druhu (pokiaľ možno v latinčine), pre ktorý je povinný odber vzoriek z rekreačného rybárstva podľa požiadaviek uvedených v tabuľke 3 viacročného programu Únie alebo vyplývajú z pilotných štúdií, resp. potrieb v oblasti riadenia rekreačného rybárstva (podľa regiónu). Uvádzajú sa všetky druhy, a to aj v prípade, ak sa v členskom štáte nevyskytujú.

Applicable (Species present in the MS?) [Uplatňuje sa (vyskytuje sa druh v ČŠ)]?

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa druh vyskytuje v členskom štáte.

Reasons for not (Dôvody, ktoré neumožňujú odber vzorky)

Ak sa predmetný druh v členskom štáte vyskytuje, ale neloví sa, členský štát uvedie dôvody (voľný text), ktoré neumožňujú odber vzoriek tohto druhu, a v relevantných prípadoch aj konkrétne informácie (napr. nevyskytuje sa v danej oblasti, právne predpisy/zákony v členskom štáte, dodržaná prahová hodnota atď.)

Threshold (Prahová hodnota) (Y/N)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či pre uvedený druh platí prahová hodnota podľa kapitoly V viacročného programu Únie.

Annual estimate of catch? (Ročný odhad úlovku?) (Y/N)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa pre uvedený druh plánuje ročný odhad úlovku (hmotnosť a/alebo počet).

Annual percentage of released catch? (Ročné percento vypustených úlovkov?) (Y/N)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa pre uvedený druh plánuje ročné percento vypustených úlovkov (hmotnosť a/alebo počet).

Collection of catch composition data? (Zber údajov o zložení úlovkov?) (Y/N)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa pre uvedený druh plánuje zisťovať zloženie úlovkov (napr. štruktúra podľa dĺžky).

Type of Survey (Typ prieskumu)

Členský štát uvedie typy prieskumov, ktorými sa zabezpečuje zber údajov o rekreačnom rybárstve (napr. prieskumy na mieste, telefonické prieskumy, rybárske denníky atď. alebo ich kombinácie)

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

Pilotná štúdia 1

Podiel úlovkov rekreačného rybárstva v pomere ku komerčnému rybolovu

Všeobecná poznámka: Tento rámček spĺňa ustanovenia odseku 4 kapitoly V viacročného programu Únie a článku 2 a článku 4 ods. 3 písm. a) tohto rozhodnutia.

| 1. | Cieľ pilotnej štúdie |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trvanie pilotnej štúdie |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metodika a očakávané výsledky pilotnej štúdie |
| --- | --- |

3.

(max. 900 slov)

Tabuľka 1E

Zber údajov o anadrómnych a katadrómnych druhoch v sladkých vodách

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | Sampling period (Obdobie odberu vzoriek) | Area (Oblasť) | RORR/ORO/MO | Species (Druh) | Applicable (Uplatňuje sa) (Áno/Nie) | Reasons for not sampling (Dôvody, ktoré neumožňujú odber vzorky) | Water body (Vodný útvar) | Life stage (Vývojové štádium) | Fishery/Independent data collection (Zber údajov z rybolovu/ nezávislých zdrojov) | Method (Metóda) | Unit (Jednotka) | Planned nos (Plánované počty) | Frequency (Periodicita) | Comments (Poznámky) |
| FIN | 2017-2020 | Baltská | NASCO | Salmo salar | | | RIEKA AAA | mladý losos do 2 rokov | N | elektroagregát | počet miest | 40 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltská | NASCO | Salmo salar | | | RIEKA AAA | mladý losos | N | pasca | p.mladých lososov | 4 000 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltská | NASCO | Salmo salar | | | RIEKA AAA | dospelý | N | počítadlo | počet počítadiel | 1 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltská | NASCO | Salmo salar | | | RIEKA AAA | dospelý | R | odber vzorky | počet vzoriek | 100 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltská | ICES | Anguilla anguilla | | | RIEKA AAA | sklovitý | N | elektroagregát | počet miest | 40 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltská | ICES | Anguilla anguilla | | | RIEKA AAA | žltý | N | pasca | p. mladých lososov | 4 000 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltská | ICES | Anguilla anguilla | | | RIEKA AAA | strieborný | N | počítadlo | počet počítadiel | 1 | | |
| GBR | 2017-2020 | UK Severná | ICES | Anguilla anguilla | | | N/A | sklovitý | R | odber vzorky | počet vzoriek | 100 | | |
| GBR | 2017-2020 | UK Severná | ICES | Anguilla anguilla | | | N/A | žltý | N | pasca | počet pascí | 1 | | |
| GBR | 2017-2020 | UK Severná | ICES | Anguilla anguilla | | | N/A | strieborný | N | elektroagregát | počet miest | 20 | | |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

Sampling period (Obdobie odberu vzoriek)

Area (Oblasť)

RORR/ORO/MO

Species (Druh)

Applicable (Uplatňuje sa) (Áno/Nie)

Reasons for not sampling (Dôvody, ktoré neumožňujú odber vzorky)

Water body (Vodný útvar)

Life stage (Vývojové štádium)

Fishery/Independent data collection (Zber údajov z rybolovu/ nezávislých zdrojov)

Method (Metóda)

Unit (Jednotka)

Planned nos (Plánované počty)

Frequency (Periodicita)

Comments (Poznámky)

FIN

2017-2020

Baltská

NASCO

Salmo salar

RIEKA AAA

mladý losos do 2 rokov

N

elektroagregát

počet miest

40

FIN

2017-2020

Baltská

NASCO

Salmo salar

RIEKA AAA

mladý losos

N

pasca

p.mladých lososov

4 000

FIN

2017-2020

Baltská

NASCO

Salmo salar

RIEKA AAA

dospelý

N

počítadlo

počet počítadiel

1

FIN

2017-2020

Baltská

NASCO

Salmo salar

RIEKA AAA

dospelý

R

odber vzorky

počet vzoriek

100

FIN

2017-2020

Baltská

ICES

Anguilla anguilla

RIEKA AAA

sklovitý

N

elektroagregát

počet miest

40

FIN

2017-2020

Baltská

ICES

Anguilla anguilla

RIEKA AAA

žltý

N

pasca

p. mladých lososov

4 000

FIN

2017-2020

Baltská

ICES

Anguilla anguilla

RIEKA AAA

strieborný

N

počítadlo

počet počítadiel

1

GBR

2017-2020

UK Severná

ICES

Anguilla anguilla

N/A

sklovitý

R

odber vzorky

počet vzoriek

100

GBR

2017-2020

UK Severná

ICES

Anguilla anguilla

N/A

žltý

N

pasca

počet pascí

1

GBR

2017-2020

UK Severná

ICES

Anguilla anguilla

N/A

strieborný

N

elektroagregát

počet miest

20

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia odseku 2 písm. b) a c) kapitoly III viacročného programu Únie a článku 2, článku 3 a článku 4 ods. 1 tohto rozhodnutia. Jej účelom je špecifikovať údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuľky 1(E) viacročného programu Únie. Túto tabuľku použite na poskytnutie súhrnných informácií o údajoch, ktoré sa majú zbierať o sladkovodnom komerčnom rybolove anadrómnych a katadrómnych druhov.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČŠ) | Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| Sampling period (Obdobie odberu vzoriek) | Členský štát uvedie obdobie plánovaného odberu vzoriek. |
| Area (Oblasť) | V prípade úhora sa uvádza jednotka riadenia rybolovu úhora (EMU).
  Vo všetkých ostatných prípadoch sa uvádza povodie. |
| RFMO/RFO/IO | Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation, RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations, IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.
  príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  príklad RFO: CECAF
  príklad IO: ICES
  Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné). |
| Species (Druh) | Členský štát nahlási meno druhu (v latinčine). Uvádzajú sa všetky druhy, a to aj v prípade, ak sa v členskom štáte nevyskytujú. |
| Applicable [Uplatňuje sa (Y/N)] | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa druh vyskytuje v členskom štáte alebo či je rybolov daného druhu zakázaný. |
| Reasons for not sampling (Dôvody, ktoré neumožňujú odber vzorky) | Ak sa predmetný druh v členskom štáte vyskytuje, ale neloví sa, členský štát uvedie dôvody (voľný text), ktoré neumožňujú odber vzoriek tohto druhu (napr. nevyskytuje sa v danej oblasti, právne predpisy/zákony v členskom štáte, dodržaná prahová hodnota atď.) |
| Water body (Vodný útvar) | Členský štát doplní názov zvolenej rieky, resp. zvoleného systému (napr. referenčná rieka). |
| Life stage (Vývojové štádium) | Členský štát uvedie vývojové štádium druhu [napr. adult (dospelý), glass (sklovitý), silver (strieborný) atď.] |
| Fishery/Independent data collection (Zber údajov z rybolovu/nezávislých zdrojov) | Členský štát uvedie, či údaje pochádzajú z komerčných úlovkov (rybolov) alebo z iných zdrojov (nezávislé zdroje). |
| Method (Metóda) | Členský štát uvedie zdroje údajov [napr. trap (pasca), counter (počítadlo), logbooks (denníky) atď., resp. ich kombináciu], z ktorých budú údaje vychádzať |
| Unit (Jednotka) | Pri každej metóde sa uvedie plánovaná jednotka vykazovania údajov [napr. number of traps (počet pascí), number of counters (počet počítadiel), number of electrofishing (počet rybolovných elektrických agregátov) atď.] |
| Planned nos (Plánované počty) | Členský štát uvedie kvantitatívny cieľ (na základe počtu), ktorý je plánovaný pre zvolenú jednotku |
| Frequency (Periodicita) | Členský štát uvedie periodicitu odberov vzoriek [M (mesačne), Q (štvrťročne), A (ročne), O (iné) – špecifikujte)]. |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČŠ)

Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

Sampling period (Obdobie odberu vzoriek)

Členský štát uvedie obdobie plánovaného odberu vzoriek.

Area (Oblasť)

V prípade úhora sa uvádza jednotka riadenia rybolovu úhora (EMU).

Vo všetkých ostatných prípadoch sa uvádza povodie.

RFMO/RFO/IO

Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation, RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations, IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.

príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

príklad RFO: CECAF

príklad IO: ICES

Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné).

Species (Druh)

Členský štát nahlási meno druhu (v latinčine). Uvádzajú sa všetky druhy, a to aj v prípade, ak sa v členskom štáte nevyskytujú.

Applicable [Uplatňuje sa (Y/N)]

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa druh vyskytuje v členskom štáte alebo či je rybolov daného druhu zakázaný.

Reasons for not sampling (Dôvody, ktoré neumožňujú odber vzorky)

Ak sa predmetný druh v členskom štáte vyskytuje, ale neloví sa, členský štát uvedie dôvody (voľný text), ktoré neumožňujú odber vzoriek tohto druhu (napr. nevyskytuje sa v danej oblasti, právne predpisy/zákony v členskom štáte, dodržaná prahová hodnota atď.)

Water body (Vodný útvar)

Členský štát doplní názov zvolenej rieky, resp. zvoleného systému (napr. referenčná rieka).

Life stage (Vývojové štádium)

Členský štát uvedie vývojové štádium druhu [napr. adult (dospelý), glass (sklovitý), silver (strieborný) atď.]

Fishery/Independent data collection (Zber údajov z rybolovu/nezávislých zdrojov)

Členský štát uvedie, či údaje pochádzajú z komerčných úlovkov (rybolov) alebo z iných zdrojov (nezávislé zdroje).

Method (Metóda)

Členský štát uvedie zdroje údajov [napr. trap (pasca), counter (počítadlo), logbooks (denníky) atď., resp. ich kombináciu], z ktorých budú údaje vychádzať

Unit (Jednotka)

Pri každej metóde sa uvedie plánovaná jednotka vykazovania údajov [napr. number of traps (počet pascí), number of counters (počet počítadiel), number of electrofishing (počet rybolovných elektrických agregátov) atď.]

Planned nos (Plánované počty)

Členský štát uvedie kvantitatívny cieľ (na základe počtu), ktorý je plánovaný pre zvolenú jednotku

Frequency (Periodicita)

Členský štát uvedie periodicitu odberov vzoriek [M (mesačne), Q (štvrťročne), A (ročne), O (iné) – špecifikujte)].

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

Textový rámček 1E

Zber údajov o anadrómnych a katadrómnych druhoch v sladkých vodách

Všeobecná poznámka: Tento rámček spĺňa ustanovenia odseku 2 písm. b) a c) kapitoly III viacročného programu Únie a článku 2 tohto rozhodnutia.

| Zvolená metóda zberu údajov.

  (max. 250 slov na oblasť) |
| --- |

Zvolená metóda zberu údajov.

(max. 250 slov na oblasť)

Tabuľka 1F

Náhodné vedľajšie úlovky vtákov, cicavcov, plazov a rýb

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | Sampling period/year(s) (Obdobie/rok alebo roky odberu vzoriek) | Region (Región) | RORR/ORO/MO | Sub-area/Fishing ground (Podoblasť/ lovisko) | Scheme (Systém) | Stratum ID code (ID kód vrstvy) | Group of vulnerable species (Skupina zraniteľných druhov) | Expected occurence of recordings (Predpokladaný výskyt záznamov) | Comments (Poznámky) |
| FRA | 2017-2018 | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | ICES | | druhy žijúce pri morskom dne | SCT SD1-5 | vtáky | | |
| FRA | 2017-2018 | Stredoze mné a Čierne more | GFCM | | | | | | |
| FRA | 2017-2018 | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | ICES | | | | | | |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

Sampling period/year(s) (Obdobie/rok alebo roky odberu vzoriek)

Region (Región)

RORR/ORO/MO

Sub-area/Fishing ground (Podoblasť/ lovisko)

Scheme (Systém)

Stratum ID code (ID kód vrstvy)

Group of vulnerable species (Skupina zraniteľných druhov)

Expected occurence of recordings (Predpokladaný výskyt záznamov)

Comments (Poznámky)

FRA

2017-2018

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

ICES

druhy žijúce pri morskom dne

SCT SD1-5

vtáky

FRA

2017-2018

Stredoze mné a Čierne more

GFCM

FRA

2017-2018

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

ICES

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia odseku 3 písm. a) kapitoly III viacročného programu Únie a článku 2 tohto rozhodnutia. Jej účelom je špecifikovať údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuľky 1(D) viacročného programu Únie. Vysvetlite plánovanú stratégiu odberu vzoriek.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČŠ) | Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| Sampling period/years) (Obdobie/rok/roky odberu vzoriek) | Členský štát uvedie obdobie plánovaného odberu vzoriek. Rok, resp. roky odberu vzoriek uveďte v tvare „2017-2018“. |
| Region (Región) | Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny). |
| RFMO/RFO/IO | Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation – RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations – IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.
  príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  príklad RFO: CECAF
  príklad IO: ICES
  Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné). |
| Sub- area/Fishing ground (Podoblasť/lovisko) | Členský štát uvedie lovisko uvedeného druhu/uvedenej populácie (napr. oblasť GSA 16; oblasti ICES I, II; oblasti ICES IIIa, IV, VIId atď.) |
| Scheme (Systém) | Členský štát uvedie systém odberu vzoriek: „at markets“ (na trhoch), „at sea“ (na mori), kombináciu oboch metód, resp. „other“ (iné). Hodnoty musia byť totožné s hodnotami uvedenými v tabuľkách 4A a 4B tejto prílohy; výnimku predstavujú prípady, keď sa uplatňujú cielené systémy. |
| Stratum ID code (ID kód vrstvy) | Členský štát uvedie jedinečný kód na identifikáciu každej vrstvy v rámci systému. Hodnoty musia byť totožné s hodnotami uvedenými v tabuľkách 4A a 4B tejto prílohy; výnimku predstavujú prípady, keď sa uplatňujú cielené systémy. |
| Group of vulnerable species (Skupina zraniteľných druhov) | Členský štát uvedie skupinu druhov podľa ustanovenia 3 písm. a) kapitoly III viacročného programu Únie. |
| Expected occurence of recordings (Predpokladaný výskyt záznamov) | Členský štát uvedie predpokladaný počet záznamov v prípade jedincov ulovených ako náhodné vedľajšie úlovky (vrátane vypustených jedincov) podľa tabuľky 1(D) viacročného programu Únie. Uveďte „(+/–) číslo“ alebo „X“. |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČŠ)

Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

Sampling period/years) (Obdobie/rok/roky odberu vzoriek)

Členský štát uvedie obdobie plánovaného odberu vzoriek. Rok, resp. roky odberu vzoriek uveďte v tvare „2017-2018“.

Region (Región)

Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny).

RFMO/RFO/IO

Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation – RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations – IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.

príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

príklad RFO: CECAF

príklad IO: ICES

Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné).

Sub- area/Fishing ground (Podoblasť/lovisko)

Členský štát uvedie lovisko uvedeného druhu/uvedenej populácie (napr. oblasť GSA 16; oblasti ICES I, II; oblasti ICES IIIa, IV, VIId atď.)

Scheme (Systém)

Členský štát uvedie systém odberu vzoriek: „at markets“ (na trhoch), „at sea“ (na mori), kombináciu oboch metód, resp. „other“ (iné). Hodnoty musia byť totožné s hodnotami uvedenými v tabuľkách 4A a 4B tejto prílohy; výnimku predstavujú prípady, keď sa uplatňujú cielené systémy.

Stratum ID code (ID kód vrstvy)

Členský štát uvedie jedinečný kód na identifikáciu každej vrstvy v rámci systému. Hodnoty musia byť totožné s hodnotami uvedenými v tabuľkách 4A a 4B tejto prílohy; výnimku predstavujú prípady, keď sa uplatňujú cielené systémy.

Group of vulnerable species (Skupina zraniteľných druhov)

Členský štát uvedie skupinu druhov podľa ustanovenia 3 písm. a) kapitoly III viacročného programu Únie.

Expected occurence of recordings (Predpokladaný výskyt záznamov)

Členský štát uvedie predpokladaný počet záznamov v prípade jedincov ulovených ako náhodné vedľajšie úlovky (vrátane vypustených jedincov) podľa tabuľky 1(D) viacročného programu Únie. Uveďte „(+/–) číslo“ alebo „X“.

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

Pilotná štúdia 2

Miera rybolovu a vplyv rybolovných činností na biologické zdroje a morské ekosystémy

Všeobecná poznámka: Tento rámček spĺňa ustanovenia odseku 3 písm. c) kapitoly III viacročného programu Únie a článku 2 a článku 4 ods. 3 písm. b) tohto rozhodnutia.

| 1. | Cieľ pilotnej štúdie |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trvanie pilotnej štúdie |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metodika a očakávané výsledky pilotnej štúdie |
| --- | --- |

3.

(max. 900 slov)

Tabuľka 1G

Zoznam výskumných prieskumov na mori

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | Name of the survey (Názov prieskumu) | Acronym (Skratka) | Mandatory (Povinný) (Áno/Nie) | Threshold (Prahová hodnota) (Áno/Nie) | Agreed at RCG level (Dohoda na úrovni RCG) | MS participation (Účasť ČŠ) | Area(s) covered (Oblasť, resp. oblasti pokrytia) | Period (month) [Obdobie (mesiac)] | Frequency (Periodicita) | Days at sea planned (Plánov aný počet dní na mori) | Type of sampling activities (Typ činností odberu vzoriek) | Planned target (Plánova ný cieľ) | Map (Mapa) | Relevant international planning group - RFMO/RFO/IO (Relevantná medzinárodná plánovacia skupina -RORR/ORO/MO) | International database (Medzinárodná databáza) | Comments (Poznámky) |
| NLD | Demersal Young Fish Survey | | | | | | IVc | sept-okt | Ročne | 10 | Záťahy na ryby | 33 | Obr. 7.1 | ICES PGIPS | | |
| NLD | NS Herring Acoustic Survey | | | | | | IIIa, IV | júl | Ročne | 15 | Echo Nm | 50 | Obr. 7.2 | ICES PGIPS | | |
| NLD | NS Herring Acoustic Survey | | | | | | IIIa, IV | júl | X | 15 | Záťahy na planktón | 15 | Obr. 7.2 | ICES PGIPS | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

Name of the survey (Názov prieskumu)

Acronym (Skratka)

Mandatory (Povinný) (Áno/Nie)

Threshold (Prahová hodnota) (Áno/Nie)

Agreed at RCG level (Dohoda na úrovni RCG)

MS participation (Účasť ČŠ)

Area(s) covered (Oblasť, resp. oblasti pokrytia)

Period (month) [Obdobie (mesiac)]

Frequency (Periodicita)

Days at sea planned (Plánov aný počet dní na mori)

Type of sampling activities (Typ činností odberu vzoriek)

Planned target (Plánova ný cieľ)

Map (Mapa)

Relevant international planning group - RFMO/RFO/IO (Relevantná medzinárodná plánovacia skupina -RORR/ORO/MO)

International database (Medzinárodná databáza)

Comments (Poznámky)

NLD

Demersal Young Fish Survey

IVc

sept-okt

Ročne

10

Záťahy na ryby

33

Obr. 7.1

ICES PGIPS

NLD

NS Herring Acoustic Survey

IIIa, IV

júl

Ročne

15

Echo Nm

50

Obr. 7.2

ICES PGIPS

NLD

NS Herring Acoustic Survey

IIIa, IV

júl

X

15

Záťahy na planktón

15

Obr. 7.2

ICES PGIPS

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia kapitoly IV a kapitoly V viacročného programu Únie a článkov 2 a 3 tohto rozhodnutia. Jej účelom je špecifikovať, ktoré výskumné prieskumy na mori podľa tabuľky 10 viacročného programu Únie sa uskutočnia a ktoré dodatočné prieskumy vykoná členský štát.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČŠ) | Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| Name of the survey (Názov prieskumu) | Členský štát uvedie názov systému odberu vzoriek. V prípade povinných prieskumov musí byť názov totožný s názvom uvedeným v tabuľke 10 viacročného programu Únie |
| Acronym (Skratka) | Členský štát uvedie skratku prieskumu. V prípade povinných prieskumov musí byť skratka totožná so skratkou uvededou v tabuľke 10 viacročného programu Únie |
| Mandatory (Povinný) (Y/N) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či je prieskum uvedený v tabuľke 10 viacročného programu Únie. |
| Threshold (prahová hodnota) (Y/N) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či platí prahová hodnota podľa ustanovenia 7 kapitoly V viacročného programu Únie. Ak uvediete „Y“ (áno), v textovom rámčeku 1G tejto prílohy uveďte podrobnejší opis. |
| Agreed at RCG level (Dohoda na úrovni RCG) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či je prieskum dohodnutý na úrovni morského regiónu. |
| MS participation (Účasť ČŠ) | Uveďte, či sú do prieskumu zapojené iné členské štáty, ako aj formu ich účasti [F (finančná), T (technická), E (úsilie) alebo C (kombinácia)]. V rámčeku 1G tejto prílohy uveďte podrobnejší opis. Ak sa na prieskume nezúčastňuje žiaden iný členský štát, toto pole vyplňte skratkou „N/A“ (irelevantné). |
| Areas) covered (Pokrytá oblasť/pokryté oblasti) | Členský štát uvedie plánované oblasti pokrytia. V prípade povinných prieskumov musí byť oblasť totožná s oblasťou uvedenou v tabuľke 10 viacročného programu Únie |
| Period (month) [Obdobie (mesiac)] | Členský štát uvedie plánované obdobie pokrytia (v mesiacoch). V prípade povinných prieskumov musí byť obdobie totožné s obdobím uvedeným v tabuľke 10 viacročného programu Únie |
| Frequency (Periodicita) | Členský štát uvedie periodicitu prieskumu: „Annual“ (ročne), „Biennial“ (dvojročne), „Triennial“ (trojročne) atď. |
| Days at sea planned (Plánovaný počet dní na mori) | Členský štát uvedie plánovaný počet dní na mori (na vnútroštátnej úrovni). |
| Type of sampling activities (Typ činností odberu vzoriek) | Členský štát uvedie typ základných činností odberu vzoriek. Základné činnosti odberu vzoriek (na rozdiel od dodatočných činností odberu vzoriek) sú činnosti, ktoré boli dohodnuté v rámci relevantnej skupiny zodpovednej za plánovanie prieskumu. Každý typ činnosti odberu vzoriek uveďte v samostatnom riadku. Členským štátom sa odporúča použiť tieto kategórie: záťahy na ryby, vodivosť, teplota a hĺbka (CTD), záťahy na planktón atď. |
| Planned target (Plánovaný cieľ) | Členský štát uvedie typ základných činností odberu vzoriek. |
| Map (Mapa) | Členský štát uvedie odkaz na mapu uvedenú v textovom rámčeku 1G tejto prílohy. |
| Relevant international planning group – RFMO/RFO/IO (Relevantná medzinárodná plánovacia skupina – RFRMO/RFO/IO) | Relevantná medzinárodná skupina, ktorá je zodpovedná za plánovanie prieskumu a zodpovedajúca RFRMO/RFO/IO
  Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation – RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations – IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.
  príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  príklad RFO: CECAF
  príklad IO: ICES
  Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné). |
| International database (Medzinárodná databáza) | Členský štát uvedie názov medzinárodnej databázy určenej pre údaje zbierané v rámci výskumného prieskumu, alebo uvedie „no existing database“ (žiadna databáza). Uvedené sa vzťahuje na to, či medzinárodná databáza existuje, nie na to, či do nej boli alebo neboli nahrané údaje. |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČŠ)

Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

Name of the survey (Názov prieskumu)

Členský štát uvedie názov systému odberu vzoriek. V prípade povinných prieskumov musí byť názov totožný s názvom uvedeným v tabuľke 10 viacročného programu Únie

Acronym (Skratka)

Členský štát uvedie skratku prieskumu. V prípade povinných prieskumov musí byť skratka totožná so skratkou uvededou v tabuľke 10 viacročného programu Únie

Mandatory (Povinný) (Y/N)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či je prieskum uvedený v tabuľke 10 viacročného programu Únie.

Threshold (prahová hodnota) (Y/N)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či platí prahová hodnota podľa ustanovenia 7 kapitoly V viacročného programu Únie. Ak uvediete „Y“ (áno), v textovom rámčeku 1G tejto prílohy uveďte podrobnejší opis.

Agreed at RCG level (Dohoda na úrovni RCG)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či je prieskum dohodnutý na úrovni morského regiónu.

MS participation (Účasť ČŠ)

Uveďte, či sú do prieskumu zapojené iné členské štáty, ako aj formu ich účasti [F (finančná), T (technická), E (úsilie) alebo C (kombinácia)]. V rámčeku 1G tejto prílohy uveďte podrobnejší opis. Ak sa na prieskume nezúčastňuje žiaden iný členský štát, toto pole vyplňte skratkou „N/A“ (irelevantné).

Areas) covered (Pokrytá oblasť/pokryté oblasti)

Členský štát uvedie plánované oblasti pokrytia. V prípade povinných prieskumov musí byť oblasť totožná s oblasťou uvedenou v tabuľke 10 viacročného programu Únie

Period (month) [Obdobie (mesiac)]

Členský štát uvedie plánované obdobie pokrytia (v mesiacoch). V prípade povinných prieskumov musí byť obdobie totožné s obdobím uvedeným v tabuľke 10 viacročného programu Únie

Frequency (Periodicita)

Členský štát uvedie periodicitu prieskumu: „Annual“ (ročne), „Biennial“ (dvojročne), „Triennial“ (trojročne) atď.

Days at sea planned (Plánovaný počet dní na mori)

Členský štát uvedie plánovaný počet dní na mori (na vnútroštátnej úrovni).

Type of sampling activities (Typ činností odberu vzoriek)

Členský štát uvedie typ základných činností odberu vzoriek. Základné činnosti odberu vzoriek (na rozdiel od dodatočných činností odberu vzoriek) sú činnosti, ktoré boli dohodnuté v rámci relevantnej skupiny zodpovednej za plánovanie prieskumu. Každý typ činnosti odberu vzoriek uveďte v samostatnom riadku. Členským štátom sa odporúča použiť tieto kategórie: záťahy na ryby, vodivosť, teplota a hĺbka (CTD), záťahy na planktón atď.

Planned target (Plánovaný cieľ)

Členský štát uvedie typ základných činností odberu vzoriek.

Map (Mapa)

Členský štát uvedie odkaz na mapu uvedenú v textovom rámčeku 1G tejto prílohy.

Relevant international planning group – RFMO/RFO/IO (Relevantná medzinárodná plánovacia skupina – RFRMO/RFO/IO)

Relevantná medzinárodná skupina, ktorá je zodpovedná za plánovanie prieskumu a zodpovedajúca RFRMO/RFO/IO

Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation – RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations – IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.

príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

príklad RFO: CECAF

príklad IO: ICES

Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné).

International database (Medzinárodná databáza)

Členský štát uvedie názov medzinárodnej databázy určenej pre údaje zbierané v rámci výskumného prieskumu, alebo uvedie „no existing database“ (žiadna databáza). Uvedené sa vzťahuje na to, či medzinárodná databáza existuje, nie na to, či do nej boli alebo neboli nahrané údaje.

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

Textový rámček 1G

Zoznam výskumných prieskumov na mori

Všeobecná poznámka: Tento rámček spĺňa ustanovenia kapitoly IV viacročného programu Únie a článku 2 a článku 7 ods. 3 tohto rozhodnutia. Jeho účelom je špecifikovať, ktoré výskumné prieskumy na mori podľa tabuľky 10 viacročného programu Únie sa majú uskutočniť. Členské štáty uvedú, či je výskumný prieskum uvedený v tabuľke 10 viacročného programu Únie alebo či ide o dodatočný prieskum.

| 1. | Ciele prieskumu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opis metód, ktoré boli pri prieskume použité. V prípade povinných prieskumov sa uvedie odkaz na príručky. Pripojte grafické zobrazenie (mapu) |
| --- | --- |

2.

| 3. | V prípade medzinárodne koordinovaných prieskumov opíšte zúčastnené členské štáty/plavidlá a relevantnú medzinárodnú skupinu, ktorá zodpovedá za plánovanie prieskumu |
| --- | --- |

3.

| 4. | V relevantných prípadoch opíšte rozdelenie úloh medzi jednotlivé krajiny (fyzické, resp. finančné) a uplatňovanú dohodu o zdieľaní nákladov. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vysvetlite, v ktorých prípadoch sa uplatňujú prahové hodnoty |
| --- | --- |

5.

(max. 450 slov na prieskum)

Tabuľka 1H

Zber údajov z výskumných prieskumov a ich šírenie

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | Name of the survey (Názov prieskumu) | Acronym (Skratka) | Type of data collected (Typ zbieraných údajov) | Core/Additional variable (Základná/dodatočná premenná) | Used as basis of advice (Používa sa ako základ odporúčania) (Áno/Nie) | Comments (Poznámky) |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Biologické údaje – treska IVa | Z | Áno | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Biologické údaje – šprota IVa | Z | Áno | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Ikry sleďa atlantického | Z | Áno | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | CTD podľa záťahu | D | Nie | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Odpad vo vlečnej sieti | D | Nie | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Bentos vo vlečnej sieti | D | Nie | |
| NLD | Internation Blue whiting Acoustic survey | BWAS | Akustické/biologické údaje – treska belasá | Z | Áno | |
| NLD | Internation Blue whiting survey | BWAS | Pozorovania morských cicavcov | D | Nie | |
| NLD | International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey | MEGS | Kladenie ikier makrely atlantickej | Z | Áno | |
| NLD | International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey | MEGS | CTD podľa záťahu | Z | Áno | |
| ITA | Mediterranean international bottom trawl survey | MEDITS | Biologické údaje – stavridy | Z | Áno | |
| ITA | Mediterranean international bottom trawl survey | MEDITS | Biologické údaje – sultánka pruhovaná | Z | Áno | |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

Name of the survey (Názov prieskumu)

Acronym (Skratka)

Type of data collected (Typ zbieraných údajov)

Core/Additional variable (Základná/dodatočná premenná)

Used as basis of advice (Používa sa ako základ odporúčania) (Áno/Nie)

Comments (Poznámky)

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Biologické údaje – treska IVa

Z

Áno

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Biologické údaje – šprota IVa

Z

Áno

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Ikry sleďa atlantického

Z

Áno

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

CTD podľa záťahu

D

Nie

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Odpad vo vlečnej sieti

D

Nie

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Bentos vo vlečnej sieti

D

Nie

NLD

Internation Blue whiting Acoustic survey

BWAS

Akustické/biologické údaje – treska belasá

Z

Áno

NLD

Internation Blue whiting survey

BWAS

Pozorovania morských cicavcov

D

Nie

NLD

International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey

MEGS

Kladenie ikier makrely atlantickej

Z

Áno

NLD

International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey

MEGS

CTD podľa záťahu

Z

Áno

ITA

Mediterranean international bottom trawl survey

MEDITS

Biologické údaje – stavridy

Z

Áno

ITA

Mediterranean international bottom trawl survey

MEDITS

Biologické údaje – sultánka pruhovaná

Z

Áno

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia kapitoly IV viacročného programu Únie. Jej účelom je špecifikovať údaje, ktoré sa majú zbierať v súvislosti s výskumnými prieskumami na mori opísanými v tabuľke 1G tejto prílohy.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČŠ) | Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| Name of the survey (Názov prieskumu) | Členský štát uvedie názov systému odberu vzoriek. V prípade povinných prieskumov musí byť názov totožný s názvom uvedeným v tabuľke 10 viacročného programu Únie |
| Acronym (Skratka) | Členský štát uvedie skratku prieskumu. V prípade povinných prieskumov musí byť skratka totožná so skratkou uvededou v tabuľke 10 viacročného programu Únie |
| Type of data collected (Typ zbieraných údajov) | Členský štát uvedie typ zbieraných údajov. Každý typ zbieraných údajov uveďte v samostatnom riadku. Členským štátom sa odporúča použiť tieto kategórie: Biologické údaje pre danú populáciu, údaje o potere v danej populácii, kladenie ikier v danej populácii, CTD podľa záťahu, odpad podľa záťahu, pozorované morské cicavce, korytnačky a morské vtáky, bentos vo vlečnej sieti atď. V prípade viacdruhových prieskumov možno zoskupiť jednotlivé populácie. |
| Core/Additional variable (Základná/dodatočná premenná) | Základné premenné sú tie, ktoré vyplývajú z hlavných činností odberu vzoriek a tvoria základ koncepcie prieskumu. Dodatočné premenné sú všetky ostatné premenné Nahlasovanie dodatočných premenných nie je povinné. |
| Used as basis of advice (Používa sa ako základ odporúčania) (Y/N) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie), podľa toho, či sa zbierané údaje plánujú použiť ako základ odporúčaní. Členské štáty môžu v časti „Comments“ (Poznámky) špecifikovať typ odporúčania (posúdenie stavu populácie, integrované ekosystémové posúdenie, vnútroštátne odporúčanie atď.) |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČŠ)

Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

Name of the survey (Názov prieskumu)

Členský štát uvedie názov systému odberu vzoriek. V prípade povinných prieskumov musí byť názov totožný s názvom uvedeným v tabuľke 10 viacročného programu Únie

Acronym (Skratka)

Členský štát uvedie skratku prieskumu. V prípade povinných prieskumov musí byť skratka totožná so skratkou uvededou v tabuľke 10 viacročného programu Únie

Type of data collected (Typ zbieraných údajov)

Členský štát uvedie typ zbieraných údajov. Každý typ zbieraných údajov uveďte v samostatnom riadku. Členským štátom sa odporúča použiť tieto kategórie: Biologické údaje pre danú populáciu, údaje o potere v danej populácii, kladenie ikier v danej populácii, CTD podľa záťahu, odpad podľa záťahu, pozorované morské cicavce, korytnačky a morské vtáky, bentos vo vlečnej sieti atď. V prípade viacdruhových prieskumov možno zoskupiť jednotlivé populácie.

Core/Additional variable (Základná/dodatočná premenná)

Základné premenné sú tie, ktoré vyplývajú z hlavných činností odberu vzoriek a tvoria základ koncepcie prieskumu. Dodatočné premenné sú všetky ostatné premenné Nahlasovanie dodatočných premenných nie je povinné.

Used as basis of advice (Používa sa ako základ odporúčania) (Y/N)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie), podľa toho, či sa zbierané údaje plánujú použiť ako základ odporúčaní. Členské štáty môžu v časti „Comments“ (Poznámky) špecifikovať typ odporúčania (posúdenie stavu populácie, integrované ekosystémové posúdenie, vnútroštátne odporúčanie atď.)

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

ODDIEL 2

ÚDAJE O RYBOLOVNEJ ČINNOSTI

Tabuľka 2 A

Stratégia zberu údajov o premenných rybolovnej činnosti

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | Supra region (Nadregión) | Region (Región) | Variable group (Skupina premenných) | Fishing technique (Rybolovná technika) | Length class (Dĺžková trieda) | Metiers (Level 6) [Metiery (úroveň 6)] | Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Údaje zbierané na základe nariadenia o kontrole sú vhodné na vedecké účely) (Á/N/Ned) | Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates (Typ údajov zbieraných podľa nariadenia o kontrole, ktorý bol použitý na výpočet odhadov) | Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) [Očakávané pokrytie údajov zbieraných podľa nariadenia o kontrole (% rybárskych výjazdov)] | Additional data collection (Zber dodatočných údajov) (Áno/Nie) | Data collection scheme (Systém zberu údajov) | Planned coverage of data collected under complementary data collection [Plánované pokrytie údajov získaných v rámci zberu doplňujúcich údajov (% rybárskych výjazdov)] | Comments (Poznámky) |
| FRA | Severný Atlantik | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | Úsilie | Plavidlá s vleč. sieťami s rozperným rahnom | 18-< 24 m | Všetky metiery | Ned | Záznamy o predaji | 50 % | Áno | Prieskum – pravdepodobnostný výber | 5 % | |
| FRA | Severný Atlantik | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | Úsilie | Plavidlá s vleč. sieťami s rozperným rahnom | 40 m alebo viac | OTBDEF8090 | Á | Denníky, údaje z VMS, záznamy o predaji | 100 % | Nie | Žiadny | NA | |
| FRA | Severný Atlantik | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | Vylodenia | Plavidlá využívajúce unášané a/alebo pevné siet | 12-< 18 m | Všetky metiery | Ned | Formuláre o rybolovnej činnosti, záznamy o predaji | 75 % | Áno | Nepriamy prieskum | 10 % | |
| FRA | Severný Atlantik | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | Vylodenia | | | Všetky metiery | N | NA | NA | Áno | Prieskum – iný než pravdepodobnostný výber | 5 % | |
| FRA | Severný Atlantik | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | Kapacita | | | Všetky metiery | Ned | Denníky, záznamy o predaji | 90 % | Áno | Prieskum sčítaním | 100 % | |
| FRA | Severný Atlantik | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | | | | | | | | | | | |
| FRA | Severný Atlantik | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | | | | | | | | | | | |
| FRA | Severný Atlantik | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | | | | | | | | | | | |
| FRA | Severný Atlantik | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | | | | | | | | | | | |
| FRA | Severný Atlantik | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | | | | | | | | | | | |
| FRA | Severný Atlantik | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | | | | | | | | | | | |
| FRA | Severný Atlantik | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | | | | | | | | | | | |
| FRA | Severný Atlantik | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | | | | | | | | | | | |
| FRA | Severný Atlantik | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | | | | | | | | | | | |
| FRA | Stredozemné a Čierne more | Stredozemné a Čierne more | | | | | | | | | | | |
| FRA | Stredozemné a Čierne more | Stredozemné a Čierne more | | | | | | | | | | | |
| FRA | Stredozemné a Čierne more | Stredozemné a Čierne more | | | | | | | | | | | |
| FRA | Stredozemné a Čierne more | Stredozemné a Čierne more | | | | | | | | | | | |
| FRA | Stredozemné a Čierne more | Stredozemné a Čierne more | | | | | | | | | | | |
| FRA | Stredozemné a Čierne more | Stredozemné a Čierne more | | | | | | | | | | | |
| FRA | Stredozemné a Čierne more | Stredozemné a Čierne more | | | | | | | | | | | |
| FRA | Stredozemné a Čierne more | Stredozemné a Čierne more | | | | | | | | | | | |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

Supra region (Nadregión)

Region (Región)

Variable group (Skupina premenných)

Fishing technique (Rybolovná technika)

Length class (Dĺžková trieda)

Metiers (Level 6) [Metiery (úroveň 6)]

Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Údaje zbierané na základe nariadenia o kontrole sú vhodné na vedecké účely) (Á/N/Ned)

Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates (Typ údajov zbieraných podľa nariadenia o kontrole, ktorý bol použitý na výpočet odhadov)

Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) [Očakávané pokrytie údajov zbieraných podľa nariadenia o kontrole (% rybárskych výjazdov)]

Additional data collection (Zber dodatočných údajov) (Áno/Nie)

Data collection scheme (Systém zberu údajov)

Planned coverage of data collected under complementary data collection [Plánované pokrytie údajov získaných v rámci zberu doplňujúcich údajov (% rybárskych výjazdov)]

Comments (Poznámky)

FRA

Severný Atlantik

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

Úsilie

Plavidlá s vleč. sieťami s rozperným rahnom

18-< 24 m

Všetky metiery

Ned

Záznamy o predaji

50 %

Áno

Prieskum – pravdepodobnostný výber

5 %

FRA

Severný Atlantik

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

Úsilie

Plavidlá s vleč. sieťami s rozperným rahnom

40 m alebo viac

OTBDEF8090

Á

Denníky, údaje z VMS, záznamy o predaji

100 %

Nie

Žiadny

NA

FRA

Severný Atlantik

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

Vylodenia

Plavidlá využívajúce unášané a/alebo pevné siet

12-< 18 m

Všetky metiery

Ned

Formuláre o rybolovnej činnosti, záznamy o predaji

75 %

Áno

Nepriamy prieskum

10 %

FRA

Severný Atlantik

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

Vylodenia

Všetky metiery

N

NA

NA

Áno

Prieskum – iný než pravdepodobnostný výber

5 %

FRA

Severný Atlantik

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

Kapacita

Všetky metiery

Ned

Denníky, záznamy o predaji

90 %

Áno

Prieskum sčítaním

100 %

FRA

Severný Atlantik

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

FRA

Severný Atlantik

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

FRA

Severný Atlantik

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

FRA

Severný Atlantik

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

FRA

Severný Atlantik

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

FRA

Severný Atlantik

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

FRA

Severný Atlantik

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

FRA

Severný Atlantik

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

FRA

Severný Atlantik

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

FRA

Stredozemné a Čierne more

Stredozemné a Čierne more

FRA

Stredozemné a Čierne more

Stredozemné a Čierne more

FRA

Stredozemné a Čierne more

Stredozemné a Čierne more

FRA

Stredozemné a Čierne more

Stredozemné a Čierne more

FRA

Stredozemné a Čierne more

Stredozemné a Čierne more

FRA

Stredozemné a Čierne more

Stredozemné a Čierne more

FRA

Stredozemné a Čierne more

Stredozemné a Čierne more

FRA

Stredozemné a Čierne more

Stredozemné a Čierne more

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenie 4 kapitoly III viacročného programu Únie a článku 2 a článku 4 a článku 4 ods. 2 písm. a) tohto rozhodnutia. Jej účelom je prezentovať a opísať metódu, ktorá bola použitá na získanie odhadov z reprezentatívnych vzoriek, ak sa údaje nebudú zaznamenávať podľa nariadenia (EÚ) č. 1224/2009 alebo ak údaje zozbierané podľa nariadenia (EÚ) č. 1224/2009 nedosahujú správnu úroveň agregácie pre požadované vedecké účely.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČŠ) | Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| Supra region (Nadregión) | Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň III). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny). |
| Region (Región) | Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny). |
| Variable group (Skupina premenných) | Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 4 viacročného programu Únie. Ak sú pre rôzne premenné v rámci tej istej skupiny použité rôzne zdroje, skupinu možno určiť pomocou premennej a nie skupiny premenných. |
| Fishing technique (Rybolovná technika) | Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(B) viacročného programu Únie. Označte hviezdičkou v prípade, ak bol segment zoskupený s iným segmentom, resp. segmentmi na účely zberu údajov. Neaktívne plavidlá sa uvádzajú ako samostatný segment. |
| Length class (Dĺžková trieda) |
| Metiers (Level 6) [Metiery (úroveň 6)] | Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 2 viacročného programu Únie. Metiery sa uvádzajú sa len vtedy, ak členský štát má konkrétnu oporu výberu, ktorú definuje „metier by segment“ (metier podľa segmentov). V opačnom prípade môže členský štát uviesť „all metiers“ (všetky metiery); vtedy však treba údaje uvádzať ako „fleet segment by metier“ (segment flotily podľa metiera). |
| Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Údaje zbierané na základe nariadenia o kontrole sú vhodné na vedecké účely) (Y/N/I) | Členský štát uvedie „Y“ (áno), „N“ (nie) alebo „I“ (nedostatočné). |
| Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates (Typ údajov zbieraných podľa nariadenia o kontrole, ktorý bol použitý na výpočet odhadov) | Členský štát uvedie typ zbieraných údajov: denníky, záznamy o predaji, údaje zo systému VMS, formuláre o rybolovnej činnosti atď. |
| Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) [Očakávané pokrytie údajov zbieraných podľa nariadenia o kontrole (rybárskych výjazdov)] | Pri každom zdroji údajov sa ako rámcový ukazovateľ zabezpečovania a kontroly kvality uvedie plánované percento pokrytia odhadnuté na základe rybárskych výjazdov. |
| Additional data collection (Zber dodatočných údajov) (Y/N) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa plánuje zber dodatočných údajov. |
| Data collection scheme (Systém zberu údajov) | Členský štát uvedie systému zberu údajov: prieskum pomocou pravdepodobnostného výberu, prieskum pomocou iného výberu než je pravdepodobnostný výber, nepriamy prieskum, prieskum pomocou sčítania, žiaden atď. |
| Planned coverage of data collected under complementary data collection [Plánované pokrytie údajov získaných v rámci zberu doplňujúcich údajov (% rybárskych výjazdov)] | Pri každom zdroji údajov sa ako rámcový ukazovateľ zabezpečovania a kontroly kvality uvedie plánované percento pokrytia odhadnuté na základe rybárskych výjazdov. |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČŠ)

Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

Supra region (Nadregión)

Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň III). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny).

Region (Región)

Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny).

Variable group (Skupina premenných)

Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 4 viacročného programu Únie. Ak sú pre rôzne premenné v rámci tej istej skupiny použité rôzne zdroje, skupinu možno určiť pomocou premennej a nie skupiny premenných.

Fishing technique (Rybolovná technika)

Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(B) viacročného programu Únie. Označte hviezdičkou v prípade, ak bol segment zoskupený s iným segmentom, resp. segmentmi na účely zberu údajov. Neaktívne plavidlá sa uvádzajú ako samostatný segment.

Length class (Dĺžková trieda)

Metiers (Level 6) [Metiery (úroveň 6)]

Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 2 viacročného programu Únie. Metiery sa uvádzajú sa len vtedy, ak členský štát má konkrétnu oporu výberu, ktorú definuje „metier by segment“ (metier podľa segmentov). V opačnom prípade môže členský štát uviesť „all metiers“ (všetky metiery); vtedy však treba údaje uvádzať ako „fleet segment by metier“ (segment flotily podľa metiera).

Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Údaje zbierané na základe nariadenia o kontrole sú vhodné na vedecké účely) (Y/N/I)

Členský štát uvedie „Y“ (áno), „N“ (nie) alebo „I“ (nedostatočné).

Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates (Typ údajov zbieraných podľa nariadenia o kontrole, ktorý bol použitý na výpočet odhadov)

Členský štát uvedie typ zbieraných údajov: denníky, záznamy o predaji, údaje zo systému VMS, formuláre o rybolovnej činnosti atď.

Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) [Očakávané pokrytie údajov zbieraných podľa nariadenia o kontrole (rybárskych výjazdov)]

Pri každom zdroji údajov sa ako rámcový ukazovateľ zabezpečovania a kontroly kvality uvedie plánované percento pokrytia odhadnuté na základe rybárskych výjazdov.

Additional data collection (Zber dodatočných údajov) (Y/N)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa plánuje zber dodatočných údajov.

Data collection scheme (Systém zberu údajov)

Členský štát uvedie systému zberu údajov: prieskum pomocou pravdepodobnostného výberu, prieskum pomocou iného výberu než je pravdepodobnostný výber, nepriamy prieskum, prieskum pomocou sčítania, žiaden atď.

Planned coverage of data collected under complementary data collection [Plánované pokrytie údajov získaných v rámci zberu doplňujúcich údajov (% rybárskych výjazdov)]

Pri každom zdroji údajov sa ako rámcový ukazovateľ zabezpečovania a kontroly kvality uvedie plánované percento pokrytia odhadnuté na základe rybárskych výjazdov.

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

Textový rámček 2A

Stratégia zberu údajov o premenných rybolovnej činnosti

Všeobecná poznámka: Tento rámček spĺňa ustanovenia štvrtého odseku kapitoly III viacročného programu Únie a článku 2, článku 4 ods. 2 písm. b) a článku 5 ods. 2 tohto rozhodnutia. Jeho účelom je opísať metódu, ktorá bola použitá na získanie odhadov z reprezentatívnych vzoriek v prípadoch, keď sa údaje nebudú zaznamenávať podľa nariadenia (EÚ) č. 1224/2009 alebo keď údaje zozbierané podľa nariadenia (EÚ) č. 1224/2009 nedosahujú správnu úroveň agregácie na požadované vedecké účely.

| 1. | Opis metodík, ktoré boli použité pri krížovom overení rôznych zdrojov údajov. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opis metodík, ktoré boli použité na odhad hodnoty vylodení. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Opis metodík, ktoré boli použité na odhad priemernej ceny (odporúča sa použiť vážené priemery, samostatne pre každý výjazd). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Opis metodík, ktoré boli použité pri plánovaní zberu doplňujúcich údajov (metodika plánu odberu vzoriek, typ zbieraných údajov, periodicita zberu atď.) |
| --- | --- |

4.

(max. 900 slov na región)

ODDIEL 3

EKONOMICKÉ A SOCIÁLNE ÚDAJE

Tabuľka 3 A

Populačné segmenty pre zber ekonomických a sociálnych údajov za rybolov

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | Supra region (Nadregión) | Fishing technique (Rybolovná technika) | Length class (Dĺžková trieda) | Type of variables (Typ premenných) (E/S) | Variable (Premenná) | Data source (Zdroj údajov) | Type of data collection scheme (Typ systému zberu údajov) | Frequency (Periodicita) | Planned sample rate (Plánovaný pomer vzorky) % | Comments (Poznámky) |
| ESP | Baltské more, Severné more a vých. časť Severného ľadového oceánu, severný Atlantik | Plavidlá s vleč. sieťami s rozperným rahnom | 18-< 24 m | E | Hrubá hodnota vylodenia | dotazníky | A - Sčítanie | | | |
| ESP | Baltské more, Severné more a vých. časť Severného ľadového oceánu, severný Atlantik | Plavidlá s vleč. sieťami s rozperným rahnom | 40 m alebo viac | E | Ostatné príjmy | dotazníky | B - Prieskum -pravdepodobnostný výber | | | |
| ESP | Stredozemné a Čierne more | Plavidlá využívajúce unášané a/alebo pevné siete | 12-< 18 m | E | Mzdy a platy posádky | dotazníky | C - Prieskum – iný než pravdepodobnostný výber | | | |
| | | | | S | Zamestnanosť podľa pohlavia | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

Supra region (Nadregión)

Fishing technique (Rybolovná technika)

Length class (Dĺžková trieda)

Type of variables (Typ premenných) (E/S)

Variable (Premenná)

Data source (Zdroj údajov)

Type of data collection scheme (Typ systému zberu údajov)

Frequency (Periodicita)

Planned sample rate (Plánovaný pomer vzorky) %

Comments (Poznámky)

ESP

Baltské more, Severné more a vých. časť Severného ľadového oceánu, severný Atlantik

Plavidlá s vleč. sieťami s rozperným rahnom

18-< 24 m

E

Hrubá hodnota vylodenia

dotazníky

A - Sčítanie

ESP

Baltské more, Severné more a vých. časť Severného ľadového oceánu, severný Atlantik

Plavidlá s vleč. sieťami s rozperným rahnom

40 m alebo viac

E

Ostatné príjmy

dotazníky

B - Prieskum -pravdepodobnostný výber

ESP

Stredozemné a Čierne more

Plavidlá využívajúce unášané a/alebo pevné siete

12-< 18 m

E

Mzdy a platy posádky

dotazníky

C - Prieskum – iný než pravdepodobnostný výber

S

Zamestnanosť podľa pohlavia

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia odseku 5 písm. a) a b) kapitoly III viacročného programu Únie a článku 2, článku 3 a článku 4 ods. 1 a ods. 2 tohto rozhodnutia. Jej účelom je špecifikovať údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuliek 5(A) a 6 viacročného programu Únie. Túto tabuľku použite na poskytnutie súhrnných informácií o populácii na účely ekonomických a sociálnych údajov v odvetví rybolovu.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČS) | Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| Supra region (Nadregión) | Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň III). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ |
| Fishing technique (Rybolovná technika) | Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(B) viacročného programu Únie. Označte hviezdičkou v prípade, ak bol segment zoskupený s iným segmentom, resp. segmentmi na účely zberu údajov. Neaktívne plavidlá sa uvádzajú ako samostatný segment. |
| Length class (Dĺžková trieda) |
| Type of variables (Typ premenných) (E/S) | Členský štát uvedie kategóriu, do ktorej premenné patria: E (ekonomická) alebo S (sociálna) podľa tabuľky 5(A) viacročného programu Únie v prípade ekonomických premenných a tabuľky 6 viacročného programu Únie v prípade sociálnych premenných. |
| Variable (Premenná) | E (ekonomická) alebo S (sociálna) podľa tabuľky 5(A) viacročného programu Únie v prípade ekonomických premenných a tabuľky 6 viacročného programu Únie v prípade sociálnych premenných. |
| Data source (Zdroj údajov) | Členský štát uvedie zdroje údajov, ktoré boli použité denník, záznamy o predaji, účty, dotazníky atď.]. Zdroje údajov musia byť jasne uvedené pre každú premennú. |
| Type of data collection scheme (Typ systému zberu údajov) | Členský štát uvedie kód systému zberu údajov: A – Sčítanie; B –Prieskum pomocou pravdepodobnostného výberu; C –Prieskum pomocou iného výberu než je pravdepodobnostný výber; D – Nepriamy prieskum. Ak sa premenná nezískava priamo, ale odhadom, použije sa „Indirect survey“ (nepriamy prieskum). V takom prípade sa v textovom rámčeku 3A tejto prílohy uvedie bližšie vysvetlenie k systému zberu údajov a metóde odhadu. |
| Frequency (Periodicita) | Členský štát uvedie periodicitu zberu ekonomických a sociálnych údajov v súlade s ustanovením 5 písm. a) a b) kapitoly III viacročného programu Únie |
| Planned sample rate (Plánovaný pomer vzorky) % | Plánovaný pomer vzorky (%) sa určí na základe populácie flotily, ktorá je definovaná ako plavidlá uvedené v registri flotily k 31. decembru vrátane akýchkoľvek aktívnych plavidiel, ktoré lovia aspoň jeden deň počas roka. Ak sa v prípade niektorých premenných neuskutočňuje zber údajov, v stĺpci „Planned sample rate %“ (Plánovaný pomer vzorky) % sa uvedie „N“ (nie). Plánovaný pomer vzorky možno upraviť na základe aktualizovaných informácií o celkovej populácii (register flotily). |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČS)

Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

Supra region (Nadregión)

Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň III). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“

Fishing technique (Rybolovná technika)

Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(B) viacročného programu Únie. Označte hviezdičkou v prípade, ak bol segment zoskupený s iným segmentom, resp. segmentmi na účely zberu údajov. Neaktívne plavidlá sa uvádzajú ako samostatný segment.

Length class (Dĺžková trieda)

Type of variables (Typ premenných) (E/S)

Členský štát uvedie kategóriu, do ktorej premenné patria: E (ekonomická) alebo S (sociálna) podľa tabuľky 5(A) viacročného programu Únie v prípade ekonomických premenných a tabuľky 6 viacročného programu Únie v prípade sociálnych premenných.

Variable (Premenná)

E (ekonomická) alebo S (sociálna) podľa tabuľky 5(A) viacročného programu Únie v prípade ekonomických premenných a tabuľky 6 viacročného programu Únie v prípade sociálnych premenných.

Data source (Zdroj údajov)

Členský štát uvedie zdroje údajov, ktoré boli použité denník, záznamy o predaji, účty, dotazníky atď.]. Zdroje údajov musia byť jasne uvedené pre každú premennú.

Type of data collection scheme (Typ systému zberu údajov)

Členský štát uvedie kód systému zberu údajov: A – Sčítanie; B –Prieskum pomocou pravdepodobnostného výberu; C –Prieskum pomocou iného výberu než je pravdepodobnostný výber; D – Nepriamy prieskum. Ak sa premenná nezískava priamo, ale odhadom, použije sa „Indirect survey“ (nepriamy prieskum). V takom prípade sa v textovom rámčeku 3A tejto prílohy uvedie bližšie vysvetlenie k systému zberu údajov a metóde odhadu.

Frequency (Periodicita)

Členský štát uvedie periodicitu zberu ekonomických a sociálnych údajov v súlade s ustanovením 5 písm. a) a b) kapitoly III viacročného programu Únie

Planned sample rate (Plánovaný pomer vzorky) %

Plánovaný pomer vzorky (%) sa určí na základe populácie flotily, ktorá je definovaná ako plavidlá uvedené v registri flotily k 31. decembru vrátane akýchkoľvek aktívnych plavidiel, ktoré lovia aspoň jeden deň počas roka. Ak sa v prípade niektorých premenných neuskutočňuje zber údajov, v stĺpci „Planned sample rate %“ (Plánovaný pomer vzorky) % sa uvedie „N“ (nie). Plánovaný pomer vzorky možno upraviť na základe aktualizovaných informácií o celkovej populácii (register flotily).

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

Textový rámček 3A

Populačné segmenty pre zber ekonomických a sociálnych údajov za rybolov

Všeobecná poznámka: Tento rámček spĺňa ustanovenia odseku 5 písm. a) a b) kapitoly III viacročného programu Únie a článku 2, článku 4 ods. 1, 2, a 5 a článku 5 ods. 2 tohto rozhodnutia. Jeho účelom je špecifikovať údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuliek 5(A) a 6 viacročného programu Únie.

| 1. | Opis metodík, ktoré boli použité pri výbere rôznych zdrojov údajov. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opis metodík, ktoré boli použité pri výbere rôznych typov zberu údajov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Opis metodík, ktoré boli použité pri voľbe opory výberu a alokačného systému |
| --- | --- |

3.

| 4. | Opis metodík, ktoré boli použité pri odhadoch |
| --- | --- |

4.

| 5. | Opis metodík, ktoré boli použité v súvislosti s kvalitou údajov |
| --- | --- |

5.

(max. 900 slov na región)

Pilotná štúdia 3

Údaje o zamestnanosti podľa úrovne vzdelania a štátnej príslušnosti

Všeobecná poznámka: Tento rámček spĺňa ustanovenia odseku 5 písm. b) a ods. 6 písm. b) kapitoly III viacročného programu Únie a článku 2 a článku 3 ods. 3 písm. c) tohto rozhodnutia. Jeho účelom je špecifikovať údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuľky 6 viacročného programu Únie.

| 1. | Cieľ pilotnej štúdie |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trvanie pilotnej štúdie |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metodika a očakávané výsledky pilotnej štúdie |
| --- | --- |

3.

(max. 900 slov)

Tabuľka 3B

Populačné segmenty pre zber ekonomických a sociálnych údajov za rybolov

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | Techniques (Techniky) | Species group (Skupina druhu) | Type of variables (Typ premenných) (E/S) | Variable (Premenná) | Data source (Zdroj údajov) | Type of data collection scheme (Typ systému zberu údajov) | Threshold (Y/N) (Prahová hodnota) (Áno/Nie) | Frequency (Periodicita) | Planned sample rate (Plánovaný pomer vzorky) % | Comments (Poznámky) |
| DEU | Liahne a odchovne | iné morské ryby | E | Obrat | Finančné účty | A - Sčítanie | | | | |
| DEU | Klietky | ostrieže morské a pražma morská | E | Náklady na energie | dotazníky | B - Prieskum -pravdepodobnostný výber | | | | |
| DEU | Klietky | losos | E | Náklady na energie | dotazníky | C - Prieskum – iný než pravdepodobnostný výber | | | | |
| | | | S | Neplatená prac. sila podľa pohlavia | | | | | | |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

Techniques (Techniky)

Species group (Skupina druhu)

Type of variables (Typ premenných) (E/S)

Variable (Premenná)

Data source (Zdroj údajov)

Type of data collection scheme (Typ systému zberu údajov)

Threshold (Y/N) (Prahová hodnota) (Áno/Nie)

Frequency (Periodicita)

Planned sample rate (Plánovaný pomer vzorky) %

Comments (Poznámky)

DEU

Liahne a odchovne

iné morské ryby

E

Obrat

Finančné účty

A - Sčítanie

DEU

Klietky

ostrieže morské a pražma morská

E

Náklady na energie

dotazníky

B - Prieskum -pravdepodobnostný výber

DEU

Klietky

losos

E

Náklady na energie

dotazníky

C - Prieskum – iný než pravdepodobnostný výber

S

Neplatená prac. sila podľa pohlavia

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia odseku 6 písm. a) a b) kapitoly III a kapitoly V viacročného programu Únie a článku 2, článku 3 a článku 4 ods. 1 tohto rozhodnutia. Jej účelom je špecifikovať údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuliek 6 a 7 viacročného programu Únie. Túto tabuľku použite na poskytnutie súhrnných informácií o zbere ekonomických a sociálnych údajov za odvetvie akvakultúry.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČS) | Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| Techniques (Techniky) | Segmentácia, ktorá sa má použiť pri zbere údajov o akvakultúre, je uvedená v tabuľke 9 viacročného programu Únie. |
| Species group (Skupina druhov) |
| Type of variables (Typ premenných) (E/S) | Členský štát uvedie kategóriu, do ktorej premenné patria: Ekonomická (E) alebo Sociálna (S), podľa tabuľky 7 viacročného programu Únie v prípade ekonomických premenných a tabuľky 6 viacročného programu Únie v prípade sociálnych premenných. |
| Variable (Premenná) | Ekonomická (E) alebo Sociálna (S), podľa tabuľky 7 viacročného programu Únie v prípade ekonomických premenných a tabuľky 6 viacročného programu Únie v prípade sociálnych premenných. |
| Data source (Zdroj údajov) | Členský štát uvedie zdroje údajov, ktoré boli použité [accounts (účty), questionnaires (dotazníky) atď.]. Zdroje údajov musia byť jasne uvedené pre každú premennú. |
| Type of data collection scheme (Typ systému zberu údajov) | Členský štát uvedie kód systému zberu údajov: A –Sčítanie; B – Prieskum pomocou pravdepodobnostného výberu; C – Prieskum pomocou iného výberu než je pravdepodobnostný výber; D – Nepriamy prieskum. Ak sa premenná nezískava priamo, ale odhadom, použije sa „indirect survey“ (nepriamy prieskum). V takom prípade sa v textovom rámčeku 3B tejto prílohy uvedie bližšie vysvetlenie k systému zberu údajov a metóde odhadu. |
| Threshold (Prahová hodnota) (Y/N) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či platí prahová hodnota podľa kapitoly V viacročného programu Únie. |
| Frequency (Periodicita) | Členský štát uvedie periodicitu zberu ekonomických a sociálnych údajov v súlade s ustanovením 6 písm. a) a b) kapitoly III viacročného programu Únie. |
| Planned sample rate (Plánovaný pomer vzorky) % | Plánovaný pomer vzorky (%) sa určí na základe populácie, ktorá je vymedzená v ustanovení 6 písm. a) kapitoly III viacročného programu Únie. Ak sa v prípade niektorých premenných neuskutočňuje zber údajov, v stĺpci „Planned sample rate %“ (Plánovaný pomer vzorky) % sa uvedie „N“ (nie). Plánovaný pomer vzorky možno upraviť na základe aktualizovaných informácií o celkovej populácii. |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČS)

Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

Techniques (Techniky)

Segmentácia, ktorá sa má použiť pri zbere údajov o akvakultúre, je uvedená v tabuľke 9 viacročného programu Únie.

Species group (Skupina druhov)

Type of variables (Typ premenných) (E/S)

Členský štát uvedie kategóriu, do ktorej premenné patria: Ekonomická (E) alebo Sociálna (S), podľa tabuľky 7 viacročného programu Únie v prípade ekonomických premenných a tabuľky 6 viacročného programu Únie v prípade sociálnych premenných.

Variable (Premenná)

Ekonomická (E) alebo Sociálna (S), podľa tabuľky 7 viacročného programu Únie v prípade ekonomických premenných a tabuľky 6 viacročného programu Únie v prípade sociálnych premenných.

Data source (Zdroj údajov)

Členský štát uvedie zdroje údajov, ktoré boli použité [accounts (účty), questionnaires (dotazníky) atď.]. Zdroje údajov musia byť jasne uvedené pre každú premennú.

Type of data collection scheme (Typ systému zberu údajov)

Členský štát uvedie kód systému zberu údajov: A –Sčítanie; B – Prieskum pomocou pravdepodobnostného výberu; C – Prieskum pomocou iného výberu než je pravdepodobnostný výber; D – Nepriamy prieskum. Ak sa premenná nezískava priamo, ale odhadom, použije sa „indirect survey“ (nepriamy prieskum). V takom prípade sa v textovom rámčeku 3B tejto prílohy uvedie bližšie vysvetlenie k systému zberu údajov a metóde odhadu.

Threshold (Prahová hodnota) (Y/N)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či platí prahová hodnota podľa kapitoly V viacročného programu Únie.

Frequency (Periodicita)

Členský štát uvedie periodicitu zberu ekonomických a sociálnych údajov v súlade s ustanovením 6 písm. a) a b) kapitoly III viacročného programu Únie.

Planned sample rate (Plánovaný pomer vzorky) %

Plánovaný pomer vzorky (%) sa určí na základe populácie, ktorá je vymedzená v ustanovení 6 písm. a) kapitoly III viacročného programu Únie. Ak sa v prípade niektorých premenných neuskutočňuje zber údajov, v stĺpci „Planned sample rate %“ (Plánovaný pomer vzorky) % sa uvedie „N“ (nie). Plánovaný pomer vzorky možno upraviť na základe aktualizovaných informácií o celkovej populácii.

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

Textový rámček 3B

Populačné segmenty pre zber ekonomických a sociálnych údajov za rybolov

Všeobecná poznámka: Tento rámček spĺňa ustanovenia odseku 6 písm. a) a b) kapitoly III viacročného programu Únie a článku 2, článku 4 ods. 1 a 5 a článku 5 ods. 2 tohto rozhodnutia. Jeho účelom je špecifikovať údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuliek 6 a 7 viacročného programu Únie.

| 1. | Opis metodík, ktoré boli použité pri výbere rôznych zdrojov údajov. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opis metodík, ktoré boli použité pri výbere rôznych typov zberu údajov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Opis metodík, ktoré boli použité pri voľbe opory výberu a alokačného systému |
| --- | --- |

3.

| 4. | Opis metodík, ktoré boli použité pri odhadoch |
| --- | --- |

4.

| 5. | Opis metodík, ktoré boli použité v súvislosti s kvalitou údajov |
| --- | --- |

5.

(max. 1 000 slov)

Pilotná štúdia 4

Environmentálne údajov o akvakultúre

Všeobecná poznámka: Tento rámček spĺňa ustanovenia odseku 6 písm. c) kapitoly III viacročného programu Únie a článku 2 a článku 4 ods. 3 písm. d) tohto rozhodnutia. Jeho účelom je špecifikovať údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuľky 8 viacročného programu Únie.

| 1. | Cieľ pilotnej štúdie |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trvanie pilotnej štúdie |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metodika a očakávané výsledky pilotnej štúdie |
| --- | --- |

3.

(max. 900 slov)

Tabuľka 3C

Populačné segmenty pre zber ekonomických a sociálnych údajov za rybolov

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | Segment (Segment) | Type of variables (Typ premenných) (E/S) | Variables (Premenné) | Data sources (Zdroje údajov) | Type of data collection scheme (Typ systému zberu údajov) | Frequency (Periodicita) | Planned sample rate (Plánovaný pomer vzorky) % | Comments (Poznámky) |
| ESP | Spoločnosti <= 10 | E | Obrat | Finančné účty | B - Prieskum -pravdepodobnostný výber | | | |
| ESP | Spoločnosti 11-49 | E | Ostatné prevádzkové náklady | dotazníky | B - Prieskum - | | | |
| ESP | Spoločnosti 50-250 | E | Ostatné prevádzkové náklady | dotazníky | A - Sčítanie | | | |
| ESP | Spoločnosti > 250 | E | Iné príjmy | dotazníky | B - Prieskum -pravdepodobnostný výber | | | |
| ESP | | S | Neplatená prac. sila podľa pohlavia | | | | | |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

Segment (Segment)

Type of variables (Typ premenných) (E/S)

Variables (Premenné)

Data sources (Zdroje údajov)

Type of data collection scheme (Typ systému zberu údajov)

Frequency (Periodicita)

Planned sample rate (Plánovaný pomer vzorky) %

Comments (Poznámky)

ESP

Spoločnosti <= 10

E

Obrat

Finančné účty

B - Prieskum -pravdepodobnostný výber

ESP

Spoločnosti 11-49

E

Ostatné prevádzkové náklady

dotazníky

B - Prieskum -

ESP

Spoločnosti 50-250

E

Ostatné prevádzkové náklady

dotazníky

A - Sčítanie

ESP

Spoločnosti > 250

E

Iné príjmy

dotazníky

B - Prieskum -pravdepodobnostný výber

ESP

S

Neplatená prac. sila podľa pohlavia

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia poznámky pod čiarou 6 odseku 1.1 písm. d) kapitoly III viacročného programu Únie a článku 2, článku 3 a článku 4 ods. 1 tohto rozhodnutia. Jej účelom je špecifikovať údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuľky 11 viacročného programu Únie. Túto tabuľku použite na poskytnutie súhrnných informácií o zbere ekonomických a sociálnych údajov za spracovateľské odvetvie. Podrobnejšie opíšte zber údajov v prípade premenných, ktoré nepokrýva ESTAT a vyžadujú si dodatočný odber vzoriek. Ekonomické údaje sa zbierajú o podnikoch na spracovanie rýb s menej ako 10 zamestnancami, ako aj o podnikoch, ktoré vykonávanú spracovanie rýb ako vedľajšiu činnosť, ako aj o neplatenej pracovnej sile a surovinách. Údaje o zamestnancov (podľa pohlavia) sa zbierajú o všetkých podnikoch.

| Názov premennej | Usmernenia |
| --- | --- |
| MS (ČS) | Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| Segment (Segment) | Ako kritérium segmentácie sa použije počet zamestnancov. Odporúča sa táto segmentácia: podniky <= 10; podniky 11 – 49; podniky 50 – 250; podniky > 250. |
| Type of variables (Typ premenných) (E/S) | Členský štát uvedie kategóriu, do ktorej premenné patria: „E“ (ekonomické) alebo „S“ (sociálne) podľa tabuľky 11 viacročného programu Únie. |
| Variables (Premenné) | Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 11 viacročného programu Únie. |
| Data sources (Zdroje údajov) | Členský štát uvedie zdroje údajov, ktoré boli použité [accounts (účty), questionnaires (dotazníky) atď.]. Zdroje údajov musia byť jasne uvedené pre každú premennú. |
| Type of data collection scheme (Typ systému zberu údajov) | Členský štát uvedie kód systému zberu údajov: A –Sčítanie; B –Prieskum pomocou pravdepodobnostného výberu; C –Prieskum pomocou iného výberu než je pravdepodobnostný výber; D –Nepriamy prieskum. Ak sa premenná nezískava priamo, ale odhadom, použije sa „indirect survey“ (nepriamy prieskum). V takom prípade sa v textovom rámčeku 3C tejto prílohy uvedie bližšie vysvetlenie k systému zberu údajov a metóde odhadu. |
| Frequency (Periodicita) | Členský štát uvedie periodicitu zberu ekonomických a sociálnych údajov. |
| Planned sample rate (Plánovaný pomer vzorky) % | Plánovaný pomer vzorky % sa určí na základe populácie. Ak sa v prípade niektorých premenných neuskutočňuje zber údajov, v stĺpci „Planned sample rate %“ (Plánovaný pomer vzorky) % sa uvedie „N“ (nie). Plánovaný pomer vzorky možno upraviť na základe aktualizovaných informácií o celkovej populácii. |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. |

Názov premennej

Usmernenia

MS (ČS)

Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

Segment (Segment)

Ako kritérium segmentácie sa použije počet zamestnancov. Odporúča sa táto segmentácia: podniky <= 10; podniky 11 – 49; podniky 50 – 250; podniky > 250.

Type of variables (Typ premenných) (E/S)

Členský štát uvedie kategóriu, do ktorej premenné patria: „E“ (ekonomické) alebo „S“ (sociálne) podľa tabuľky 11 viacročného programu Únie.

Variables (Premenné)

Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 11 viacročného programu Únie.

Data sources (Zdroje údajov)

Členský štát uvedie zdroje údajov, ktoré boli použité [accounts (účty), questionnaires (dotazníky) atď.]. Zdroje údajov musia byť jasne uvedené pre každú premennú.

Type of data collection scheme (Typ systému zberu údajov)

Členský štát uvedie kód systému zberu údajov: A –Sčítanie; B –Prieskum pomocou pravdepodobnostného výberu; C –Prieskum pomocou iného výberu než je pravdepodobnostný výber; D –Nepriamy prieskum. Ak sa premenná nezískava priamo, ale odhadom, použije sa „indirect survey“ (nepriamy prieskum). V takom prípade sa v textovom rámčeku 3C tejto prílohy uvedie bližšie vysvetlenie k systému zberu údajov a metóde odhadu.

Frequency (Periodicita)

Členský štát uvedie periodicitu zberu ekonomických a sociálnych údajov.

Planned sample rate (Plánovaný pomer vzorky) %

Plánovaný pomer vzorky % sa určí na základe populácie. Ak sa v prípade niektorých premenných neuskutočňuje zber údajov, v stĺpci „Planned sample rate %“ (Plánovaný pomer vzorky) % sa uvedie „N“ (nie). Plánovaný pomer vzorky možno upraviť na základe aktualizovaných informácií o celkovej populácii.

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

Textový rámček 3C

Populačné segmenty pre zber ekonomických a sociálnych údajov za rybolov

Všeobecná poznámka: Tento rámček spĺňa ustanovenia poznámky pod čiarou 6 odseku 1.1 písm. d) kapitoly III viacročného programu Únie a článku 2, článku 4 ods. 1 a 5 a článku 5 ods. 2 tohto rozhodnutia. Jeho účelom je špecifikovať údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuľky 11 viacročného programu Únie.

| 1. | Opis metodík, ktoré boli použité pri výbere rôznych zdrojov údajov. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opis metodík, ktoré boli použité pri výbere rôznych typov zberu údajov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Opis metodík, ktoré boli použité pri voľbe opory výberu a alokačného systému |
| --- | --- |

3.

| 4. | Opis metodík, ktoré boli použité pri odhadoch |
| --- | --- |

4.

| 5. | Opis metodík, ktoré boli použité v súvislosti s kvalitou údajov |
| --- | --- |

5.

(max. 1 000 slov)

ODDIEL 4:

STRATÉGIA ODBERU VZORIEK BIOLOGICKÝCH ÚDAJOV Z KOMERČNÉHO RYBOLOVU

Tabuľka 4 A

Opis plánu odberu vzoriek biologických údajov

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | MS participating in sampling (ČŠ, ktorý sa zúčastňuje na odbere vzoriek) | Region (Región) | RORR/ORO/MO | Sub-area/Fishing ground (Podoblasť/ lovisko) | Scheme (Systém) | Stratum ID code (ID kód vrstvy) | PSU type (Typ PSU) | Catch fractions covered (Zahrnuté časti úlovkov) | Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions (Druhy/populácie zahrnuté na účel odhadu objemu a dĺžky v prípade častí úlovkov) | Seasonality (Temporal strata) [Sezónnosť (časové vrstvy)] | Reference years (Referenčné roky) | Average number of PSU during the reference years (Priemerný počet PSU počas referenčných rokov) | Planned number of PSUs (Plánovaný počet PSU) | Comments (Poznámky) |
| GBR | | NSEA NA | | | Druhy žijúce pri dne na mori | SCT SD1-5 | plavidlo x výjazd | | | ročne | | ~ 4 000 | 40 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Druhy žijúce pri dne na mori | SCT SD2-5 | plavidlo x výjazd | | | ročne | | ~ 500 | 10 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Druhy žijúce pri dne na mori | SCT SD3-5 | plavidlo x výjazd | | | ročne | | ~ 2 000 | 6 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Druhy žijúce pri dne na mori | SCT SD4-5 | plavidlo x výjazd | | | ročne | | ~ 750 | 20 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Druhy žijúce pri dne na mori | SCT SD5-5 | plavidlo x výjazd | | | ročne | | ~ 15 000 | 6 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Druhy žijúce pri dne na mori | SCT LD1-4 | prístav X deň | | | ročne | | ~ 345 | 60 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Druhy žijúce pri dne na mori | SCT LD2-4 | prístav X deň | | | ročne | | ~ 7 000 | 20 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Druhy žijúce pri dne na mori | SCT LD3-4 | prístav X deň | | | ročne | | ~ 3 000 | 25 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Druhy žijúce pri dne na mori | SCT LD4-4 | prístav X deň | | | ročne | | ~ 1 000 | 30 | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | Severný Atlantik | NAFO | NAFO | odber vzoriek na mori | L3 | výjazd plavidla | | | ročne | 2015-2017 | 71 | 9 | |
| | | Iné regióny | IOTC | FAO 51 + 57 | odber vzoriek na pobreží | T18 | výjazd plavidla | | | ročne | 2015-2017 | 157 | 120 | |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

MS participating in sampling (ČŠ, ktorý sa zúčastňuje na odbere vzoriek)

Region (Región)

RORR/ORO/MO

Sub-area/Fishing ground (Podoblasť/ lovisko)

Scheme (Systém)

Stratum ID code (ID kód vrstvy)

PSU type (Typ PSU)

Catch fractions covered (Zahrnuté časti úlovkov)

Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions (Druhy/populácie zahrnuté na účel odhadu objemu a dĺžky v prípade častí úlovkov)

Seasonality (Temporal strata) [Sezónnosť (časové vrstvy)]

Reference years (Referenčné roky)

Average number of PSU during the reference years (Priemerný počet PSU počas referenčných rokov)

Planned number of PSUs (Plánovaný počet PSU)

Comments (Poznámky)

GBR

NSEA NA

Druhy žijúce pri dne na mori

SCT SD1-5

plavidlo x výjazd

ročne

~ 4 000

40

GBR

NSEA NA

Druhy žijúce pri dne na mori

SCT SD2-5

plavidlo x výjazd

ročne

~ 500

10

GBR

NSEA NA

Druhy žijúce pri dne na mori

SCT SD3-5

plavidlo x výjazd

ročne

~ 2 000

6

GBR

NSEA NA

Druhy žijúce pri dne na mori

SCT SD4-5

plavidlo x výjazd

ročne

~ 750

20

GBR

NSEA NA

Druhy žijúce pri dne na mori

SCT SD5-5

plavidlo x výjazd

ročne

~ 15 000

6

GBR

NSEA NA

Druhy žijúce pri dne na mori

SCT LD1-4

prístav X deň

ročne

~ 345

60

GBR

NSEA NA

Druhy žijúce pri dne na mori

SCT LD2-4

prístav X deň

ročne

~ 7 000

20

GBR

NSEA NA

Druhy žijúce pri dne na mori

SCT LD3-4

prístav X deň

ročne

~ 3 000

25

GBR

NSEA NA

Druhy žijúce pri dne na mori

SCT LD4-4

prístav X deň

ročne

~ 1 000

30

Severný Atlantik

NAFO

NAFO

odber vzoriek na mori

L3

výjazd plavidla

ročne

2015-2017

71

9

Iné regióny

IOTC

FAO 51 + 57

odber vzoriek na pobreží

T18

výjazd plavidla

ročne

2015-2017

157

120

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia článku 3, článku 4 ods. 4 a článku 8 tohto rozhodnutia a tvorí základ pre splnenie odseku 2 písm. a) bodov i), ii) a iii) kapitoly III viacročného programu Únie. Uvádzajú sa v nej údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuliek 1(A), 1(B) a 1(C) viacročného programu Únie. Túto tabuľku použite na identifikovanie všetkých systémov odberu vzoriek súvisiacich s rybolovom v členskom štáte. Členský štát by mal uviesť zoznam vrstiev (stratum) v systéme, typ primárnej jednotky vzorky (PSU) a predpokladaný počet PSU, ktorý bude k dispozícii v roku predloženia správy. Pre každú vrstvu by členský štát mal zaznamenať počet PSU, ktoré plánuje vykonať.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČS) | Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| MS participating in sampling (ČŠ, ktorý sa zúčastňuje na odbere vzoriek) | Ak sa činnosť, ktorá je predmetom odberu vzorky, vykonáva v rámci regionálne koordinovaného programu, uveďte zoznam všetkých zúčastnených členských štátov. V opačnom prípade uveďte členský štát, ktorý je zodpovedný za odber vzoriek Súvis s plánovanými regionálnymi a medzinárodnými koordinačnými dohodami alebo bilaterálnymi a multilaterálnymi dohodami, sa uvedú v časti „Comments“ (Poznámky). |
| Region (Región) | Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny). |
| RFMO/RFO/IO | Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation – RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations – IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.
  príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  príklad RFO: CECAF
  príklad IO: ICES
  Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné). |
| Sub- area/Fishing ground (Podoblasť/lovisko) | Členský štát uvedie lovisko (napr. oblasť ICES, geografická podoblasť GFCM (GSA), oblasť NAFO atď.) |
| Scheme (Systém) | Členský štát uvedie systém odberu vzoriek: „at markets“ (na trhoch), „at sea“ (na mori), kombináciu oboch metód, resp. „other“ (iné). Ak ste použili možnosť „iné“ (napr. „iné [odber vzoriek špecifický pre daný trh resp. populáciu]“), v rámčeku 4A tejto prílohy uveďte opis. |
| Stratum ID code (ID kód vrstvy) | Členský štát uvedie jedinečný kód na identifikáciu každej vrstvy v rámci systému. Možno použiť voľný text alebo kód, ktorý sa však vždy zhodovať s ID kódom vrstvy uvedeným v tabuľke 4 B tejto prílohy. Podrobnosti sa musia uviesť aj o vrstvách bez pokrytia (t. j. bez plánovaného počtu PSU), aby bolo možné určiť mieru pokrytia plánu odberu vzoriek. |
| PSU type (Typ PSU) | Členský uvedie primárnu jednotku vzorky (PSU) v rámci každej vrstvy. Jednotkou PSU môže byť rybársky výjazd, rybárske plavidlo, prístav, rybolovný deň atď. |
| Catch fractions covered (Zahrnuté časti úlovkov) | Členský štát uvedie, ktorá časť úlovku má byť zaradená do vzorky. Uveďte „Catch“ (úlovok), ak je do vzorky zaradená väčšina úlovku, „Landings“ (vylodenia), „Discards“ (odhodené ryby), „Landings+Discards“ (vylodenia+odhodené ryby) atď. |
| Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions (Druhy/populácie zahrnuté na účel odhadu objemu a dĺžky v prípade častí úlovkov) | Členský štát uvedie, či plán odberu vzoriek zahŕňa všetky alebo len niektoré druhy. Uveďte „all species and stocks“ (všetky druhy a populácie), „only stocks in Table 1A, 1B and 1C“ (len populácie v tabuľke 1A, 1B a 1C) alebo „selected species/stocks“ (vybrané druhy/populácie) a podrobnejšie informácie špecifikuje v časti „Comments“ (Poznámky). |
| Seasonality (Temporal strata) [Sezónnosť (časové vrstvy)] | Členský štát opíše systém odberu vzoriek pomocou kľúčových slov podľa časovej stratifikácie: „monthly“ (mesačne), „quarterly“ (štvrťročne), „yearly“ (ročne) atď. |
| Reference years (Referenčné roky) | Členský štát uvedie rok, resp. roky, ktoré slúžia ako referencia pre predpokladané primárne jednotky výberu v roku vykonávania plánu odberu vzoriek. Členské štáty uvádzajú 3 posledné roky (napr. 2014 – 2016). V prípade iného obdobia je vhodné uviesť dôvody. |
| Average number of PSU during the reference years (Priemerný počet PSU počas referenčných rokov) | Členský štát uvedie celkový počet PSU vypočítaný z priemerných hodnôt za referenčné roky. |
| Planned number of PSUs (Plánovaný počet PSU) | Členský štát uvedie plánovaný počet PSU, ktoré majú byť zaradené do vzorky. |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČS)

Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

MS participating in sampling (ČŠ, ktorý sa zúčastňuje na odbere vzoriek)

Ak sa činnosť, ktorá je predmetom odberu vzorky, vykonáva v rámci regionálne koordinovaného programu, uveďte zoznam všetkých zúčastnených členských štátov. V opačnom prípade uveďte členský štát, ktorý je zodpovedný za odber vzoriek Súvis s plánovanými regionálnymi a medzinárodnými koordinačnými dohodami alebo bilaterálnymi a multilaterálnymi dohodami, sa uvedú v časti „Comments“ (Poznámky).

Region (Región)

Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny).

RFMO/RFO/IO

Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation – RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations – IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.

príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

príklad RFO: CECAF

príklad IO: ICES

Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné).

Sub- area/Fishing ground (Podoblasť/lovisko)

Členský štát uvedie lovisko (napr. oblasť ICES, geografická podoblasť GFCM (GSA), oblasť NAFO atď.)

Scheme (Systém)

Členský štát uvedie systém odberu vzoriek: „at markets“ (na trhoch), „at sea“ (na mori), kombináciu oboch metód, resp. „other“ (iné). Ak ste použili možnosť „iné“ (napr. „iné [odber vzoriek špecifický pre daný trh resp. populáciu]“), v rámčeku 4A tejto prílohy uveďte opis.

Stratum ID code (ID kód vrstvy)

Členský štát uvedie jedinečný kód na identifikáciu každej vrstvy v rámci systému. Možno použiť voľný text alebo kód, ktorý sa však vždy zhodovať s ID kódom vrstvy uvedeným v tabuľke 4 B tejto prílohy. Podrobnosti sa musia uviesť aj o vrstvách bez pokrytia (t. j. bez plánovaného počtu PSU), aby bolo možné určiť mieru pokrytia plánu odberu vzoriek.

PSU type (Typ PSU)

Členský uvedie primárnu jednotku vzorky (PSU) v rámci každej vrstvy. Jednotkou PSU môže byť rybársky výjazd, rybárske plavidlo, prístav, rybolovný deň atď.

Catch fractions covered (Zahrnuté časti úlovkov)

Členský štát uvedie, ktorá časť úlovku má byť zaradená do vzorky. Uveďte „Catch“ (úlovok), ak je do vzorky zaradená väčšina úlovku, „Landings“ (vylodenia), „Discards“ (odhodené ryby), „Landings+Discards“ (vylodenia+odhodené ryby) atď.

Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions (Druhy/populácie zahrnuté na účel odhadu objemu a dĺžky v prípade častí úlovkov)

Členský štát uvedie, či plán odberu vzoriek zahŕňa všetky alebo len niektoré druhy. Uveďte „all species and stocks“ (všetky druhy a populácie), „only stocks in Table 1A, 1B and 1C“ (len populácie v tabuľke 1A, 1B a 1C) alebo „selected species/stocks“ (vybrané druhy/populácie) a podrobnejšie informácie špecifikuje v časti „Comments“ (Poznámky).

Seasonality (Temporal strata) [Sezónnosť (časové vrstvy)]

Členský štát opíše systém odberu vzoriek pomocou kľúčových slov podľa časovej stratifikácie: „monthly“ (mesačne), „quarterly“ (štvrťročne), „yearly“ (ročne) atď.

Reference years (Referenčné roky)

Členský štát uvedie rok, resp. roky, ktoré slúžia ako referencia pre predpokladané primárne jednotky výberu v roku vykonávania plánu odberu vzoriek. Členské štáty uvádzajú 3 posledné roky (napr. 2014 – 2016). V prípade iného obdobia je vhodné uviesť dôvody.

Average number of PSU during the reference years (Priemerný počet PSU počas referenčných rokov)

Členský štát uvedie celkový počet PSU vypočítaný z priemerných hodnôt za referenčné roky.

Planned number of PSUs (Plánovaný počet PSU)

Členský štát uvedie plánovaný počet PSU, ktoré majú byť zaradené do vzorky.

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

Textový rámček 4A

Opis plánu odberu vzoriek biologických údajov

Všeobecná poznámka: Tento rámček spĺňa ustanovenia článku 3, článku 4 ods. 4 a článku 8 tohto rozhodnutia a tvorí základ pre splnenie odseku 2 písm. a) bodu i) kapitoly III viacročného programu Únie. Uvádzajú sa v nej údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuliek 1(A), 1(B) a 1(C) viacročného programu Únie.

| Opis plánu odberu vzoriek podľa článku 5 ods. 3 tohto rozhodnutia.

  (max. 900 slov na región) |
| --- |

Opis plánu odberu vzoriek podľa článku 5 ods. 3 tohto rozhodnutia.

(max. 900 slov na región)

Tabuľka 4 B

Opis opory výberu biologických údajov

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | Stratum ID code (ID kód vrstvy) | Stratum (Vrstva) | Sampling frame description (Opis opory výberu) | Method of PSU selection (Metóda výberu PSU) | Comments (Poznámky) |
| GBR | SCT SD1-5 | Plavidlá s vlečnými sieťami na lov rýb na otvorenom Severnom mori | Zoznam plavidiel s 120 DTS > 18m | náhodný výber z randomizovaného zoznamu | |
| GBR | SCT SD2-5 | Plavidlá s vlečnými sieťami na lov kreviet na otvorenom Severnom mori | Zoznam plavidiel s 60 DTS na lov mäkkýšov | náhodný výber z randomizovaného zoznamu | |
| GBR | SCT SD3-5 | Pobrežné plavidlá s vlečnými sieťam v Severnom mori | Zoznam plavidiel s 250 DTS < 18m so základňou v prístavoch v SM | náhodný výber z randomizovaného zoznamu | |
| GBR | SCT SD4-5 | Plavidlá s vlečnými sieťami na otvorenom mori pri západnom pobreží | Zoznam plavidiel s 15 DTS > 18m so základňou v prístavoch na ZP | náhodný výber z randomizovaného zoznamu | |
| GBR | SCT SD5-5 | Pobrežné plavidlá s vlečnými sieťam pri západnom pobreží | Zoznam plavidiel s 2 500 DTS < 18m so základňou v prístavoch na ZP | náhodný výber z randomizovaného zoznamu | |
| GBR | SCT LD1-4 | Hlavný severovýchodný prístav | 1 prístav aktívny počas ~ 345 dní | náhodný deň v týždni zo systematického týždenného pokrytia | |
| GBR | SCT LD2-4 | Menšie severovýchodné prístavy | 25 prístavov aktívnych počas viac než 280 dní | náhodný deň v týždni zo systematického týždenného pokrytia | |
| GBR | SCT LD3-4 | Prístavy na západe | 10 prístavov aktívnych počas viac než ~ 300 dní | náhodný deň v týždni zo systematického týždenného pokrytia | |
| GBR | SCT LD4-4 | Prístavy na západe | 4 prístavy aktívne počas viac než ~ 250 dní | náhodný deň v týždni zo systematického týždenného pokrytia | |
| | | | | | |
| ESP | L3 | plavidlá s vlečnými sieťami v NAFO | plavidlá s povolením na lov rýb v NAFO | náhodný výber zo zoznamu plavidiel (bez nahrádzania) | |
| ESP | T18 | Plavidlá, ktoré lovia tropické tuniaky vakovou sieťou v IOTC | plavidlá s vakovými sieťami, ktoré lovia v Indickom oceáne a vyloďujú sa v prístave Victoria (Seychely) | náhodný výber z plavidiel s vakovými sieťami, ktoré sa vyloďujú v prístave Victoria (Seychely) | flotila plavidiel s vakovými sieťami, ktoré lovia tropických tuniakov Indickom oceáne vyloďuje svoje úlovky v prístavoch Victoria, Mahé, Mombasa, Antisarana, no pre veľkú vzdialenosť sa odber vzoriek môže uskutočniť len v prístave Victoria (kde sa vyloďuje väčšina flotily) |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

Stratum ID code (ID kód vrstvy)

Stratum (Vrstva)

Sampling frame description (Opis opory výberu)

Method of PSU selection (Metóda výberu PSU)

Comments (Poznámky)

GBR

SCT SD1-5

Plavidlá s vlečnými sieťami na lov rýb na otvorenom Severnom mori

Zoznam plavidiel s 120 DTS > 18m

náhodný výber z randomizovaného zoznamu

GBR

SCT SD2-5

Plavidlá s vlečnými sieťami na lov kreviet na otvorenom Severnom mori

Zoznam plavidiel s 60 DTS na lov mäkkýšov

náhodný výber z randomizovaného zoznamu

GBR

SCT SD3-5

Pobrežné plavidlá s vlečnými sieťam v Severnom mori

Zoznam plavidiel s 250 DTS < 18m so základňou v prístavoch v SM

náhodný výber z randomizovaného zoznamu

GBR

SCT SD4-5

Plavidlá s vlečnými sieťami na otvorenom mori pri západnom pobreží

Zoznam plavidiel s 15 DTS > 18m so základňou v prístavoch na ZP

náhodný výber z randomizovaného zoznamu

GBR

SCT SD5-5

Pobrežné plavidlá s vlečnými sieťam pri západnom pobreží

Zoznam plavidiel s 2 500 DTS < 18m so základňou v prístavoch na ZP

náhodný výber z randomizovaného zoznamu

GBR

SCT LD1-4

Hlavný severovýchodný prístav

1 prístav aktívny počas ~ 345 dní

náhodný deň v týždni zo systematického týždenného pokrytia

GBR

SCT LD2-4

Menšie severovýchodné prístavy

25 prístavov aktívnych počas viac než 280 dní

náhodný deň v týždni zo systematického týždenného pokrytia

GBR

SCT LD3-4

Prístavy na západe

10 prístavov aktívnych počas viac než ~ 300 dní

náhodný deň v týždni zo systematického týždenného pokrytia

GBR

SCT LD4-4

Prístavy na západe

4 prístavy aktívne počas viac než ~ 250 dní

náhodný deň v týždni zo systematického týždenného pokrytia

ESP

L3

plavidlá s vlečnými sieťami v NAFO

plavidlá s povolením na lov rýb v NAFO

náhodný výber zo zoznamu plavidiel (bez nahrádzania)

ESP

T18

Plavidlá, ktoré lovia tropické tuniaky vakovou sieťou v IOTC

plavidlá s vakovými sieťami, ktoré lovia v Indickom oceáne a vyloďujú sa v prístave Victoria (Seychely)

náhodný výber z plavidiel s vakovými sieťami, ktoré sa vyloďujú v prístave Victoria (Seychely)

flotila plavidiel s vakovými sieťami, ktoré lovia tropických tuniakov Indickom oceáne vyloďuje svoje úlovky v prístavoch Victoria, Mahé, Mombasa, Antisarana, no pre veľkú vzdialenosť sa odber vzoriek môže uskutočniť len v prístave Victoria (kde sa vyloďuje väčšina flotily)

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia článku 3, článku 4 ods. 4 a článku 8 tohto rozhodnutia a tvorí základ pre splnenie odseku 2 písm. a) bodov i), ii) a iii) kapitoly III viacročného programu Únie. Uvádzajú sa v nej údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuliek 1(A), 1(B) a 1(C) viacročného programu Únie. Túto tabuľku použite na poskytnutie podrobnejších informácií o vrstvách a oporách výberu za každý systém.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČS) | Členský štát sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| Stratum ID code (ID kód vrstvy) | Členský štát uvedie jedinečný kód na identifikáciu každej vrstvy v rámci systému. Možno použiť voľný text alebo kód, ktorý sa však vždy zhodovať s ID kódom vrstvy uvedeným v tabuľke 4A tejto prílohy. Podrobnosti sa musia uviesť aj o vrstvách bez pokrytia (t. j. bez plánovaného počtu PSU), aby bolo možné určiť mieru pokrytia plánu odberu vzoriek. |
| Stratum (Vrstva) | Členský štát uvedie krátky opis (voľný text) vrstvy vzorky (plavidlá na lov vlečnou sieťou v GSA 22; plavidlá na lov vakovou sieťou na západnom pobreží; prístav v severozápadnej oblasti atď.) |
| Sampling frame description (Opis opory výberu) | Členský štát uvedie krátky opis (voľný text) opory výberu pre každú vrstvu (napr. zoznam plavidiel v GSA 22; zoznam plavidiel na lov vakovou sieťou na západnom pobreží; zoznam prístavov v severozápadnej oblasti). |
| Method of PSU selection (Metóda výberu PSU) | Členský štát uvedie metódu alebo metódy (voľný text) výberu jednotky zaradenej do vzorky (PSU) |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČS)

Členský štát sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

Stratum ID code (ID kód vrstvy)

Členský štát uvedie jedinečný kód na identifikáciu každej vrstvy v rámci systému. Možno použiť voľný text alebo kód, ktorý sa však vždy zhodovať s ID kódom vrstvy uvedeným v tabuľke 4A tejto prílohy. Podrobnosti sa musia uviesť aj o vrstvách bez pokrytia (t. j. bez plánovaného počtu PSU), aby bolo možné určiť mieru pokrytia plánu odberu vzoriek.

Stratum (Vrstva)

Členský štát uvedie krátky opis (voľný text) vrstvy vzorky (plavidlá na lov vlečnou sieťou v GSA 22; plavidlá na lov vakovou sieťou na západnom pobreží; prístav v severozápadnej oblasti atď.)

Sampling frame description (Opis opory výberu)

Členský štát uvedie krátky opis (voľný text) opory výberu pre každú vrstvu (napr. zoznam plavidiel v GSA 22; zoznam plavidiel na lov vakovou sieťou na západnom pobreží; zoznam prístavov v severozápadnej oblasti).

Method of PSU selection (Metóda výberu PSU)

Členský štát uvedie metódu alebo metódy (voľný text) výberu jednotky zaradenej do vzorky (PSU)

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

Tabuľka 4C

Údaje o rybolove poskytované členskými štátmi

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | Region (Región) | RORR/ORO/MO | Sub-area/Fishing ground (Podoblasť/ lovisko) | Reference years (Referenčné roky) | Fleet Segment/ metier (Segment flotily/ metiera) | Targeted Species/species assemblage (Cieľové druhy/ zoskupenia druhov) | Average number of vessels (Priemerný počet plavidiel) | Average number of fishing trips (Priemerný počet rybárskych výjazdov) | Average number of fishing days (Priemerný počet rybolovných dní) | Average landings (tons) [Priemerné vylodenia (v tonách)] | Average landings (tons) in national ports [Priemerné vylodenia (v tonách) vo vnútroštátnych prístavoch] | Average landings (tons) in foreign ports [Priemerné vylodenia (v tonách) v zahraničných prístavoch] | Comments (Poznámky) |
| DEU | Baltské more | | Oblasti ICES III b-d | | Plavidlá s vlečnými sieťami na lov pri dne | zmiešané druhy rýb vo vlečnej sieti | 102 | 24 563 | | 57 388 | 54 234 | 3 154 | |
| DEU | Baltské more | | Oblasti ICES III b-d | | Plavidlá so záťahový mi sieťami na lov pri dne | zmiešaný úlovok siha | 6 | 758 | | 2 264 | 2 130 | 134 | |
| DEU | Baltské more | | Oblasti ICES III b-d | | pelagické | makrela atlantická | 25 | 89 | | 119 745 | 98 403 | 21 342 | |
| GBR | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | | Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId | | OTB_CRU_16-22 | krevety | 15 | 3 625 | | 6 345 | 6 345 | 0 | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| GBR | Severný Atlantik | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_MD D_130-219_0_0 | Zmiešané druhy žijúce pri morskom dne a hlbokomorské druhy (halibut tmavý) | 23 | 47 | 795 | 9 125 | 9 125 | 0 | |
| GBR | Severný Atlantik | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_MD D_>=220_ 0_0 | Zmiešané druhy žijúce pri morskom dne a hlbokomorské druhy (rajovité) | 19 | 20 | 342 | 4 648 | 4 648 | 0 | |
| GBR | Severný Atlantik | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_CRU_40-59_0_0 | Kôrovce (kreveta boreálna) | 2 | 2 | 12 | 25 | 25 | 0 | |
| GBR | Severný Atlantik | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTM_DEF_130-135_0_0 | Druhy žijúce pri morskom dne (beryx) | 1 | 2 | NA * | NA * | NA * | 0 | * Dôverné údaje (len jedno plavidlo) |
| ESP | Iné regióny | IOTC | FAO 51 + 57 | 2015-2017 | PS_LPF_0_0_0 (TROP) | Tropické tuniaky (okatý, pruhovaný, žltoplutvý) | 15 | 157 | 4 108 | 127 795 | 0 | 127 795 | použilo sa iné referenčné obdobie (2015-2016), pretože v roku 2017 väčšina plavidiel odišla do iných regiónov z dôvodu pirátstva |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

Region (Región)

RORR/ORO/MO

Sub-area/Fishing ground (Podoblasť/ lovisko)

Reference years (Referenčné roky)

Fleet Segment/ metier (Segment flotily/ metiera)

Targeted Species/species assemblage (Cieľové druhy/ zoskupenia druhov)

Average number of vessels (Priemerný počet plavidiel)

Average number of fishing trips (Priemerný počet rybárskych výjazdov)

Average number of fishing days (Priemerný počet rybolovných dní)

Average landings (tons) [Priemerné vylodenia (v tonách)]

Average landings (tons) in national ports [Priemerné vylodenia (v tonách) vo vnútroštátnych prístavoch]

Average landings (tons) in foreign ports [Priemerné vylodenia (v tonách) v zahraničných prístavoch]

Comments (Poznámky)

DEU

Baltské more

Oblasti ICES III b-d

Plavidlá s vlečnými sieťami na lov pri dne

zmiešané druhy rýb vo vlečnej sieti

102

24 563

57 388

54 234

3 154

DEU

Baltské more

Oblasti ICES III b-d

Plavidlá so záťahový mi sieťami na lov pri dne

zmiešaný úlovok siha

6

758

2 264

2 130

134

DEU

Baltské more

Oblasti ICES III b-d

pelagické

makrela atlantická

25

89

119 745

98 403

21 342

GBR

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId

OTB_CRU_16-22

krevety

15

3 625

6 345

6 345

0

GBR

Severný Atlantik

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_MD D_130-219_0_0

Zmiešané druhy žijúce pri morskom dne a hlbokomorské druhy (halibut tmavý)

23

47

795

9 125

9 125

0

GBR

Severný Atlantik

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_MD D_>=220_ 0_0

Zmiešané druhy žijúce pri morskom dne a hlbokomorské druhy (rajovité)

19

20

342

4 648

4 648

0

GBR

Severný Atlantik

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_CRU_40-59_0_0

Kôrovce (kreveta boreálna)

2

2

12

25

25

0

GBR

Severný Atlantik

NAFO

NAFO

2015-2017

OTM_DEF_130-135_0_0

Druhy žijúce pri morskom dne (beryx)

1

2

NA *

NA *

NA *

0

- Dôverné údaje (len jedno plavidlo)

ESP

Iné regióny

IOTC

FAO 51 + 57

2015-2017

PS_LPF_0_0_0 (TROP)

Tropické tuniaky (okatý, pruhovaný, žltoplutvý)

15

157

4 108

127 795

0

127 795

použilo sa iné referenčné obdobie (2015-2016), pretože v roku 2017 väčšina plavidiel odišla do iných regiónov z dôvodu pirátstva

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia článku 4 ods. 4 tohto rozhodnutia a tvorí základ pre splnenie odseku 2 písm. a) bodov i), ii) a iii) kapitoly III viacročného programu Únie. Uvádzajú sa v nej údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuliek 1(A), 1(B) a 1(C) viacročného programu Únie. Túto tabuľku použite na poskytnutie súhrnných informácií o veľkosti a činnosti národnej flotily.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČS) | Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| Region (Región) | Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny). |
| RFMO/RFO/IO | Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation – RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations – IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.
  príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  príklad RFO: CECAF
  príklad IO: ICES
  Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné). |
| Sub-area/Fishing ground (Podoblasť/lovisko) | Členský štát uvedie lovisko (napr. oblasť ICES, geografická podoblasť GFCM (GSA), oblasť NAFO atď.) |
| Reference years (Referenčné roky) | Rok, resp. roky, na ktoré sa opis rybolovu skutočne vzťahuje (napr. 2014 – 2016). Členský štát vyberie 3 posledné roky, za ktoré sú údaje k dispozícii. |
| Fleet Segment/metier (Segment flotily/metiera) | Údaje sa uvádzajú podľa metiera (na úrovni 6) v zmysle tabuľky 2 viacročného programu Únie alebo segmentu flotily v zmysle tabuľky 5(B) viacročného programu Únie |
| Targeted Species/species assemblage (Cieľové druhy/zoskupenia druhov) | Členský štát uvedie zoskupenie cieľových druhov [napr. „Demersal species“ (druhy žijúce pri morskom dne), „Small pelagic fish“ (malé pelagické ryby)] atď. podľa tabuľky 2 viacročného programu Únie. |
| Average number of vessels (Priemerný počet plavidiel) | Členský štát uvedie priemerný počet plavidiel podľa segmentu flotily/metiera v daných referenčných rokoch. |
| Average number of fishing trips (Priemerný počet rybárskych výjazdov) | Členský štát uvedie priemerný počet plavidiel podľa segmentu flotily/metiera v daných referenčných rokoch. |
| Average number of fishing days (Priemerný počet rybolovných dní) | Členský štát uvedie priemerný počet plavidiel podľa segmentu flotily/metiera v daných referenčných rokoch. |
| Average landings (tons) [Priemerné vylodenia (v tonách)] | Členský štát uvedie priemerný objem celkových vylodení na základe živej hmotnosti (v tonách) podľa segmentu flotily/metiery v daných referenčných rokoch. Tento stĺpec sa vypočíta zo súčtu ďalších dvoch stĺpcov tejto tabuľky: „Average landings (tons) in national ports“ [Priemerné vylodenia (v tonách) vo vnútroštátnych prístavoch] a „Average landings (tons) in foreign ports“ [Priemerné vylodenia (v tonách) v zahraničných prístavoch]. |
| Average landings (tons) in national ports [Priemerné vylodenia (v tonách) vo vnútroštátnych prístavoch] | Členský štát uvedie priemerný objem celkových vylodení na základe živej hmotnosti (v tonách) podľa segmentu flotily/metiera v daných referenčných rokoch. |
| Average landings (tons) in foreign ports [Priemerné vylodenia (v tonách) v zahraničných prístavoch] | Členský štát uvedie priemerný objem celkových vylodení v zahraničí na základe živej hmotnosti (v tonách) podľa segmentu flotily/metiera v daných referenčných rokoch. Ak sa neuskutočnili žiadne vylodenia, uveďte „0“. |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČS)

Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

Region (Región)

Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny).

RFMO/RFO/IO

Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation – RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations – IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.

príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

príklad RFO: CECAF

príklad IO: ICES

Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné).

Sub-area/Fishing ground (Podoblasť/lovisko)

Členský štát uvedie lovisko (napr. oblasť ICES, geografická podoblasť GFCM (GSA), oblasť NAFO atď.)

Reference years (Referenčné roky)

Rok, resp. roky, na ktoré sa opis rybolovu skutočne vzťahuje (napr. 2014 – 2016). Členský štát vyberie 3 posledné roky, za ktoré sú údaje k dispozícii.

Fleet Segment/metier (Segment flotily/metiera)

Údaje sa uvádzajú podľa metiera (na úrovni 6) v zmysle tabuľky 2 viacročného programu Únie alebo segmentu flotily v zmysle tabuľky 5(B) viacročného programu Únie

Targeted Species/species assemblage (Cieľové druhy/zoskupenia druhov)

Členský štát uvedie zoskupenie cieľových druhov [napr. „Demersal species“ (druhy žijúce pri morskom dne), „Small pelagic fish“ (malé pelagické ryby)] atď. podľa tabuľky 2 viacročného programu Únie.

Average number of vessels (Priemerný počet plavidiel)

Členský štát uvedie priemerný počet plavidiel podľa segmentu flotily/metiera v daných referenčných rokoch.

Average number of fishing trips (Priemerný počet rybárskych výjazdov)

Členský štát uvedie priemerný počet plavidiel podľa segmentu flotily/metiera v daných referenčných rokoch.

Average number of fishing days (Priemerný počet rybolovných dní)

Členský štát uvedie priemerný počet plavidiel podľa segmentu flotily/metiera v daných referenčných rokoch.

Average landings (tons) [Priemerné vylodenia (v tonách)]

Členský štát uvedie priemerný objem celkových vylodení na základe živej hmotnosti (v tonách) podľa segmentu flotily/metiery v daných referenčných rokoch. Tento stĺpec sa vypočíta zo súčtu ďalších dvoch stĺpcov tejto tabuľky: „Average landings (tons) in national ports“ [Priemerné vylodenia (v tonách) vo vnútroštátnych prístavoch] a „Average landings (tons) in foreign ports“ [Priemerné vylodenia (v tonách) v zahraničných prístavoch].

Average landings (tons) in national ports [Priemerné vylodenia (v tonách) vo vnútroštátnych prístavoch]

Členský štát uvedie priemerný objem celkových vylodení na základe živej hmotnosti (v tonách) podľa segmentu flotily/metiera v daných referenčných rokoch.

Average landings (tons) in foreign ports [Priemerné vylodenia (v tonách) v zahraničných prístavoch]

Členský štát uvedie priemerný objem celkových vylodení v zahraničí na základe živej hmotnosti (v tonách) podľa segmentu flotily/metiera v daných referenčných rokoch. Ak sa neuskutočnili žiadne vylodenia, uveďte „0“.

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

Tabuľka 4D

Miesta vylodenia

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | Region (Región) | Sub-area/Fishing ground (Podoblasť/ lovisko) | Reference years (Referenčné roky) | Landing locations(s) (Miesta vylodenia) | Average number of locations (Priemerný počet miest) | Average number of registered landings (Priemerný počet registrovaných vylodení) | Average landed tonnage (Priemerný vylodený objem) | Average landed tonnage of national fleet (Priemerný vylodený objem národnej flotily) | Average landed tonnage of foreign fleet (Priemerný vylodený objem zahraničnej flotily) | Comments (Poznámky) |
| GBR | Severné more a vých. časť Sev. ľad. Oceánu | Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId | 2015-2017 | skupina 1 | 2 | 2 894 | 113 247 | 102 478 | 10 769 | |
| GBR | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId | 2015-2017 | skupina n | 37 | 950 | 1 564 | 1 564 | 0 | |
| GBR | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId | 2015-2017 | | | | | | | |
| GBR | Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu | Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId | | | | | | | | |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

Region (Región)

Sub-area/Fishing ground (Podoblasť/ lovisko)

Reference years (Referenčné roky)

Landing locations(s) (Miesta vylodenia)

Average number of locations (Priemerný počet miest)

Average number of registered landings (Priemerný počet registrovaných vylodení)

Average landed tonnage (Priemerný vylodený objem)

Average landed tonnage of national fleet (Priemerný vylodený objem národnej flotily)

Average landed tonnage of foreign fleet (Priemerný vylodený objem zahraničnej flotily)

Comments (Poznámky)

GBR

Severné more a vých. časť Sev. ľad. Oceánu

Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId

2015-2017

skupina 1

2

2 894

113 247

102 478

10 769

GBR

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId

2015-2017

skupina n

37

950

1 564

1 564

0

GBR

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId

2015-2017

GBR

Severné more a vých. časť Sev. ľad. oceánu

Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia článku 4 ods. 4 tohto rozhodnutia a tvorí základ pre splnenie odseku 2 písm. a) bodov i), ii) a iii) kapitoly III viacročného programu Únie. Uvádzajú sa v nej údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuliek 1(A), 1(B) a 1(C) viacročného programu Únie. Túto tabuľku použite na poskytnutie súhrnných informácií o charakteristike vylodení do členského štátu.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČS) | Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| Region (Región) | Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny). |
| Sub-area/Fishing ground (Podoblasť/lovisko) | Členský štát uvedie lovisko (napr. oblasť ICES, geografická podoblasť GFCM (GSA), oblasť NAFO atď.) |
| Reference years (Referenčné roky) | Členský štát uvedie rok, resp. roky, na ktoré sa opis miest vylodení skutočne vzťahuje (napr. 2014 – 2016). Členský štát vyberie 3 posledné roky, za ktoré sú údaje k dispozícii. |
| Landing locationss) (Miesta vylodenia) | Členský štát uvedie opis skupiny/zoskupenia miest vylodení (napr. významné prístavy, menšie prístavy, prístavy, miestne prístavy atď.) |
| Average number of locations (Priemerný počet miest) | Členský štát uvedie priemerný počet miest vylodení podľa skupiny/zoskupenia v daných referenčných rokoch (ak je tento údaj k dispozícii). |
| Average number of registered landings (Priemerný počet registrovaných vylodení) | Členský štát uvedie priemerný počet operácií registrovaných vylodení, ktoré sa uskutočnili, v členení podľa skupiny/zoskupenia (v relevantných prípadoch) v daných referenčných rokoch. Vzhľadom na skutočnosť, že predchádzajúce polia sú nepovinné, v tomto poli by mohol byť uvedený priemerný počet všetkých operácií vylodení v členskom štáte. |
| Average landed tonnage (Priemerný vylodený objem) | Členský štát uvedie priemerný objem celkových vylodení na základe živej hmotnosti (v tonách) počas referenčných rokov. Údaje sa vykazujú podľa skupiny/zoskupenia miest vylodení (v relevantných prípadoch). Hodnoty v tomto stĺpci sa vypočítajú zo súčtu ďalších dvoch stĺpcov tejto tabuľky: Tento stĺpec sa vypočíta ako súčet ďalších dvoch stĺpcov „Average landed tonnage of national fleet“ (Priemerný vylodený objem národnej flotily) a „Average landed tonnage of foreign fleet“ (Priemerný vylodený objem zahraničnej flotily). |
| Average landed tonnage of national fleet (Priemerný vylodený objem národnej flotily) | Členský štát uvedie priemerný objem v živej hmotnosti (v tonách) celkových vylodení uskutočnených plavidlami členského štátu počas referenčných rokov podľa skupiny/zoskupenia miest vylodení (v relevantných prípadoch). |
| Average landed tonnage of foreign fleet (Priemerný vylodený objem zahraničnej flotily) | Členský štát uvedie priemerný objem v živej hmotnosti (v tonách) celkových vylodení uskutočnených zahraničnými plavidlami počas referenčných rokov podľa skupiny/zoskupenia miest vylodení (v relevantných prípadoch).Ak sa neuskutočnili žiadne vylodenia, uveďte „0“. |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČS)

Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

Region (Región)

Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny).

Sub-area/Fishing ground (Podoblasť/lovisko)

Členský štát uvedie lovisko (napr. oblasť ICES, geografická podoblasť GFCM (GSA), oblasť NAFO atď.)

Reference years (Referenčné roky)

Členský štát uvedie rok, resp. roky, na ktoré sa opis miest vylodení skutočne vzťahuje (napr. 2014 – 2016). Členský štát vyberie 3 posledné roky, za ktoré sú údaje k dispozícii.

Landing locationss) (Miesta vylodenia)

Členský štát uvedie opis skupiny/zoskupenia miest vylodení (napr. významné prístavy, menšie prístavy, prístavy, miestne prístavy atď.)

Average number of locations (Priemerný počet miest)

Členský štát uvedie priemerný počet miest vylodení podľa skupiny/zoskupenia v daných referenčných rokoch (ak je tento údaj k dispozícii).

Average number of registered landings (Priemerný počet registrovaných vylodení)

Členský štát uvedie priemerný počet operácií registrovaných vylodení, ktoré sa uskutočnili, v členení podľa skupiny/zoskupenia (v relevantných prípadoch) v daných referenčných rokoch. Vzhľadom na skutočnosť, že predchádzajúce polia sú nepovinné, v tomto poli by mohol byť uvedený priemerný počet všetkých operácií vylodení v členskom štáte.

Average landed tonnage (Priemerný vylodený objem)

Členský štát uvedie priemerný objem celkových vylodení na základe živej hmotnosti (v tonách) počas referenčných rokov. Údaje sa vykazujú podľa skupiny/zoskupenia miest vylodení (v relevantných prípadoch). Hodnoty v tomto stĺpci sa vypočítajú zo súčtu ďalších dvoch stĺpcov tejto tabuľky: Tento stĺpec sa vypočíta ako súčet ďalších dvoch stĺpcov „Average landed tonnage of national fleet“ (Priemerný vylodený objem národnej flotily) a „Average landed tonnage of foreign fleet“ (Priemerný vylodený objem zahraničnej flotily).

Average landed tonnage of national fleet (Priemerný vylodený objem národnej flotily)

Členský štát uvedie priemerný objem v živej hmotnosti (v tonách) celkových vylodení uskutočnených plavidlami členského štátu počas referenčných rokov podľa skupiny/zoskupenia miest vylodení (v relevantných prípadoch).

Average landed tonnage of foreign fleet (Priemerný vylodený objem zahraničnej flotily)

Členský štát uvedie priemerný objem v živej hmotnosti (v tonách) celkových vylodení uskutočnených zahraničnými plavidlami počas referenčných rokov podľa skupiny/zoskupenia miest vylodení (v relevantných prípadoch).Ak sa neuskutočnili žiadne vylodenia, uveďte „0“.

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

ODDIEL 5

KVALITA ÚDAJOV

Tabuľka 5 A

Rámec zabezpečovania kvality biologických údajov

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| | Koncepcia odberu vzoriek | Realizácia odberu vzoriek | Získavanie údajov | Uchovávanie údajov | Spracovanie údajov | |
| MS (ČŠ) | MS participating in sampling (ČŠ, ktorý sa zúčastňuje na odbere vzoriek) | Sampling year/period (Rok/obdob ie odberu vzoriek) | Region (Región) | RORR/ORO/MO | Name of sampling scheme (Názov systému odberu vzoriek) | Sampling frame (Opora výberu) | Is the sampling design documented? (Je koncepcia odberu vzoriek zdokumentovaná?) | Where can documentation on sampling design be found? (Kde sa dá nájsť dokumentácia ku koncepcii odberu vzoriek?) | Are non-responses and refusals recorded? (Sú neodpovede a zamietnutia zaznamenané?) | Are quality checks to validate detailed data documented? (Sú zdokumentova né kontroly kvality na potvrdenie podrobných údajov?) | Where can documentation on quality checks for data capture be found? (Kde sa dá nájsť dokumentácia ku kontrolám kvality zberu údajov?) | In which national database are data stored? (V ktorej vnútroštátnej databáze sú údaje uchovávané ?) | In which international database(s) are data stored? (V ktorej medzinárodn ej databáze sú údaje uchovávané ?) | Are processes to evaluate data accuracy (bias and precision) documented? [Sú zdokumentované postupy hodnotenia správnosti údajov (odchýlka a presnosť)?] | Where can documentation on processes to evaluate accuracy be found? (Kde sa dá nájsť dokumentácia k postupom hodnotenia správnosti?) | Are the editing and imputation methods documented? (Sú metódy úprav a imputácií zdokumentované?) | Where can documentation on editing and inputation be found? (Kde sa dá nájsť dokumentácia k metódam úprav a imputácií?) | Comments (Poznámky) |
| SWE | SWE | 2017 | SM VčSĽO | ICES | odber vzoriek na mori | plavidlá na lov druhov žijúcich pri morskom dne | Áno | xxxx | Áno | Áno | xxx | FiskData2 | RDB-FishFrame | Nie | xxxx | | | |
| SWE | SWE | 2017 | Baltský | ICES | odber vzoriek na pobreží | vykládky tresky | Áno | xxxx | Áno | Áno | xxx | FiskData2 | RDB-FishFrame | | | | | |
| SWE | SWE | 2017 | SM VčSĽO / Baltský | ICES | prieskum rekreačného rybárstva | | | | Áno | | | | | | | | | |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

Koncepcia odberu vzoriek

Realizácia odberu vzoriek

Získavanie údajov

Uchovávanie údajov

Spracovanie údajov

MS (ČŠ)

MS participating in sampling (ČŠ, ktorý sa zúčastňuje na odbere vzoriek)

Sampling year/period (Rok/obdob ie odberu vzoriek)

Region (Región)

RORR/ORO/MO

Name of sampling scheme (Názov systému odberu vzoriek)

Sampling frame (Opora výberu)

Is the sampling design documented? (Je koncepcia odberu vzoriek zdokumentovaná?)

Where can documentation on sampling design be found? (Kde sa dá nájsť dokumentácia ku koncepcii odberu vzoriek?)

Are non-responses and refusals recorded? (Sú neodpovede a zamietnutia zaznamenané?)

Are quality checks to validate detailed data documented? (Sú zdokumentova né kontroly kvality na potvrdenie podrobných údajov?)

Where can documentation on quality checks for data capture be found? (Kde sa dá nájsť dokumentácia ku kontrolám kvality zberu údajov?)

In which national database are data stored? (V ktorej vnútroštátnej databáze sú údaje uchovávané ?)

In which international database(s) are data stored? (V ktorej medzinárodn ej databáze sú údaje uchovávané ?)

Are processes to evaluate data accuracy (bias and precision) documented? [Sú zdokumentované postupy hodnotenia správnosti údajov (odchýlka a presnosť)?]

Where can documentation on processes to evaluate accuracy be found? (Kde sa dá nájsť dokumentácia k postupom hodnotenia správnosti?)

Are the editing and imputation methods documented? (Sú metódy úprav a imputácií zdokumentované?)

Where can documentation on editing and inputation be found? (Kde sa dá nájsť dokumentácia k metódam úprav a imputácií?)

Comments (Poznámky)

SWE

SWE

2017

SM VčSĽO

ICES

odber vzoriek na mori

plavidlá na lov druhov žijúcich pri morskom dne

Áno

xxxx

Áno

Áno

xxx

FiskData2

RDB-FishFrame

Nie

xxxx

SWE

SWE

2017

Baltský

ICES

odber vzoriek na pobreží

vykládky tresky

Áno

xxxx

Áno

Áno

xxx

FiskData2

RDB-FishFrame

SWE

SWE

2017

SM VčSĽO / Baltský

ICES

prieskum rekreačného rybárstva

Áno

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia článku 5 ods. 2 písm. a) tohto rozhodnutia. Jej účelom je špecifikovať údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuliek 1(A), 1(B) a 1(C) viacročného programu Únie. Túto tabuľku použite na poskytnutie informácie, či existuje dokumentácia k procesu zberu údajov (koncepcia, realizácia odberu vzoriek, získavanie údajov, uchovávanie spracovanie údajov) a kde sa dá nájsť. Názvy systémov odberu vzoriek a vrstiev sa musia zhodovať s názvami v tabuľkách 4A a 4B tejto prílohy.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČS) | Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| MS participating in sampling (ČŠ, ktorý sa zúčastňuje na odbere vzoriek) | Ak sa systém odberu vzoriek vykonáva v rámci regionálneho/bilaterálne/multilaterálne koordinovaného programu, uvádzajú sa všetky zúčastnené členské štáty. Ak sa systém odberu vzoriek vykonáva samostatne, uvádza sa jeden členský štát. |
| Sampling year/period (Rok/obdobie odberu vzoriek) | Členský štát uvedie rok plánovaného odberu vzoriek. |
| Region (Región) | Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny). |
| RFMO/RFO/IO | Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation, RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations, IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.
  príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  príklad RFO: CECAF
  príklad IO: ICES
  Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné). |
| Name of sampling scheme (Názov systému odberu vzoriek) | Členský štát uvedie názov systému odberu vzoriek. Názvy systémov odberu vzoriek sa musia zhodovať s názvami v tabuľkách 4A a 4B tejto prílohy, tabuľke 1D tejto prílohy („typ prieskumu“) a tabuľke 1E tejto prílohy („druh“, *„metóda“). |
| Sampling frame (Opora výberu) | Členský štát uvedie oporu výberu. Názvy opôr výberu musia byť totožné s názvami v tabuľkách 4A a 4B tejto prílohy |
| Is the sampling design documented? (Je koncepcia odberu vzoriek zdokumentovaná?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie). Ak je odpoveď „N“ (nie), v časti „Comments“ (Poznámky) uveďte, kedy (v ktorom roku) budú podklady k dispozícii. |
| Where can documentation on sampling design be found? (Kde sa dá nájsť dokumentácia ku koncepcii odberu vzoriek?) | Ak členský štát uviedol v predchádzajúcom poli „Y“ (áno), uvedie odkaz na internetovú stránku, na ktorej možno podklady nájsť. V opačnom prípade uveďte „NA“ (irelevantné). |
| Are non-responses and refusals recorded? (Sú neodpovede a zamietnutia zaznamenané?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie). Ak je odpoveď „N“ (nie), v časti „Comments“ (Poznámky) uveďte, kedy (v ktorom roku) budú podklady k dispozícii. |
| Are quality checks to validate detailed data documented? (Sú zdokumentované kontroly kvality na potvrdenie podrobných údajov?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie). Ak je odpoveď „nie“, v časti „Comments“ (Poznámky) uveďte, kedy (v ktorom roku) budú podklady k dispozícii. |
| Where can documentation on quality checks for data capture be found? (Kde sa dá nájsť dokumentácia ku kontrolám kvality zberu údajov?) | Ak členský štát uviedol v predchádzajúcom poli „Y“ (áno), uvedie odkaz na internetovú stránku, na ktorej možno podklady nájsť. V opačnom prípade uveďte „NA“ (irelevantné). |
| In which national database are data stored? (V ktorej vnútroštátnej databáze sú údaje uchovávané?) | Členský štát uvedie v relevantnom prípade názov národnej databázy. V opačnom prípade uveďte „NA“ (irelevantné). |
| In which international databases) are data stored? (V ktorej medzinárodnej databáze sú údaje uchovávané?) | Členský štát uvedie v relevantnom prípade názov medzinárodnej databázy, resp. medzinárodných databáz. V opačnom prípade uveďte „NA“ (irelevantné). |
| Are processes to evaluate data accuracy (bias and precision) documented? [Sú zdokumentované postupy hodnotenia správnosti údajov (odchýlka a presnosť)?] | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie). Ak je odpoveď „N“ (nie), v časti „Comments“ (Poznámky) uveďte, kedy (v ktorom roku) bude dokumentácia k dispozícii. |
| Where can documentation on processes to evaluate accuracy be found? (Kde sa dá nájsť dokumentácia k postupom hodnotenia správnosti?) | Ak členský štát uviedol v predchádzajúcom poli „Y“ (áno), uvedie odkaz na internetovú stránku, na ktorej možno dokumentáciu nájsť. V opačnom prípade uveďte „NA“ (irelevantné). |
| Are the editing and imputation methods documented? (Sú metódy úprav a imputácií zdokumentované?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie). Ak je odpoveď „N“ (nie), v časti „Comments“ (Poznámky) uveďte, kedy (v ktorom roku) bude dokumentácia k dispozícii. |
| Where can documentation on editing and inputation be found? (Kde sa dá nájsť dokumentácia k metódam úprav a imputácií?) | Ak členský štát uviedol v predchádzajúcom poli „Y“ (áno), uvedie odkaz na internetovú stránku, na ktorej možno dokumentáciu nájsť. V opačnom prípade uveďte „NA“ (irelevantné). |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. Toto pole slúži na poskytnutie informácie, kedy bude dokumentácia k dispozícii (ak v súčasnom období ešte nie je k dispozícii) |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČS)

Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

MS participating in sampling (ČŠ, ktorý sa zúčastňuje na odbere vzoriek)

Ak sa systém odberu vzoriek vykonáva v rámci regionálneho/bilaterálne/multilaterálne koordinovaného programu, uvádzajú sa všetky zúčastnené členské štáty. Ak sa systém odberu vzoriek vykonáva samostatne, uvádza sa jeden členský štát.

Sampling year/period (Rok/obdobie odberu vzoriek)

Členský štát uvedie rok plánovaného odberu vzoriek.

Region (Región)

Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny).

RFMO/RFO/IO

Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation, RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations, IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.

príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

príklad RFO: CECAF

príklad IO: ICES

Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné).

Name of sampling scheme (Názov systému odberu vzoriek)

Členský štát uvedie názov systému odberu vzoriek. Názvy systémov odberu vzoriek sa musia zhodovať s názvami v tabuľkách 4A a 4B tejto prílohy, tabuľke 1D tejto prílohy („typ prieskumu“) a tabuľke 1E tejto prílohy („druh“, *„metóda“).

Sampling frame (Opora výberu)

Členský štát uvedie oporu výberu. Názvy opôr výberu musia byť totožné s názvami v tabuľkách 4A a 4B tejto prílohy

Is the sampling design documented? (Je koncepcia odberu vzoriek zdokumentovaná?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie). Ak je odpoveď „N“ (nie), v časti „Comments“ (Poznámky) uveďte, kedy (v ktorom roku) budú podklady k dispozícii.

Where can documentation on sampling design be found? (Kde sa dá nájsť dokumentácia ku koncepcii odberu vzoriek?)

Ak členský štát uviedol v predchádzajúcom poli „Y“ (áno), uvedie odkaz na internetovú stránku, na ktorej možno podklady nájsť. V opačnom prípade uveďte „NA“ (irelevantné).

Are non-responses and refusals recorded? (Sú neodpovede a zamietnutia zaznamenané?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie). Ak je odpoveď „N“ (nie), v časti „Comments“ (Poznámky) uveďte, kedy (v ktorom roku) budú podklady k dispozícii.

Are quality checks to validate detailed data documented? (Sú zdokumentované kontroly kvality na potvrdenie podrobných údajov?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie). Ak je odpoveď „nie“, v časti „Comments“ (Poznámky) uveďte, kedy (v ktorom roku) budú podklady k dispozícii.

Where can documentation on quality checks for data capture be found? (Kde sa dá nájsť dokumentácia ku kontrolám kvality zberu údajov?)

Ak členský štát uviedol v predchádzajúcom poli „Y“ (áno), uvedie odkaz na internetovú stránku, na ktorej možno podklady nájsť. V opačnom prípade uveďte „NA“ (irelevantné).

In which national database are data stored? (V ktorej vnútroštátnej databáze sú údaje uchovávané?)

Členský štát uvedie v relevantnom prípade názov národnej databázy. V opačnom prípade uveďte „NA“ (irelevantné).

In which international databases) are data stored? (V ktorej medzinárodnej databáze sú údaje uchovávané?)

Členský štát uvedie v relevantnom prípade názov medzinárodnej databázy, resp. medzinárodných databáz. V opačnom prípade uveďte „NA“ (irelevantné).

Are processes to evaluate data accuracy (bias and precision) documented? [Sú zdokumentované postupy hodnotenia správnosti údajov (odchýlka a presnosť)?]

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie). Ak je odpoveď „N“ (nie), v časti „Comments“ (Poznámky) uveďte, kedy (v ktorom roku) bude dokumentácia k dispozícii.

Where can documentation on processes to evaluate accuracy be found? (Kde sa dá nájsť dokumentácia k postupom hodnotenia správnosti?)

Ak členský štát uviedol v predchádzajúcom poli „Y“ (áno), uvedie odkaz na internetovú stránku, na ktorej možno dokumentáciu nájsť. V opačnom prípade uveďte „NA“ (irelevantné).

Are the editing and imputation methods documented? (Sú metódy úprav a imputácií zdokumentované?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie). Ak je odpoveď „N“ (nie), v časti „Comments“ (Poznámky) uveďte, kedy (v ktorom roku) bude dokumentácia k dispozícii.

Where can documentation on editing and inputation be found? (Kde sa dá nájsť dokumentácia k metódam úprav a imputácií?)

Ak členský štát uviedol v predchádzajúcom poli „Y“ (áno), uvedie odkaz na internetovú stránku, na ktorej možno dokumentáciu nájsť. V opačnom prípade uveďte „NA“ (irelevantné).

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky. Toto pole slúži na poskytnutie informácie, kedy bude dokumentácia k dispozícii (ak v súčasnom období ešte nie je k dispozícii)

Tabuľka 5 B

Rámec zabezpečovania kvality biologických údajov

| |
| --- |
| | Inštitucionálne prostredie |
| P3 Nestrannosť a objektívnosť | P4 Dôvernosť |
| MS (ČŠ) | Sampling year/period (Rok/obdobie odberu vzoriek) | Region (Región) | RORR/ORO/MO/VŠO | Name of data collection scheme (Názov systému zberu údajov) | Name of data sources (Názvy zdrojov údajov) | Statistically sound sources and methods (Štatisticky spoľahlivé zdroje a metódy) | Error checking (Kontrola chýb) | Are procedures for confidential data handling in place and documented ? (Uplatňujú sa postupy v oblasti spracovani a dôverných údajov a sú zdokumentované?) | Are protocols to enforce confidentiali ty between DCF partners in place and documented ? (Uplatňujú sa protokoly na zabezpeče nie dôvernosti údajov medzi partnermi DCF a sú zdokumentované?) | Are protocols to enforce confidentiali ty with external users in place and documented ? (Uplatňujú sa protokoly na zabezpeče nie dôvernosti údajov vo vzťahu k externým používateľom a sú zdokumentované?) |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Inštitucionálne prostredie

P3 Nestrannosť a objektívnosť

P4 Dôvernosť

MS (ČŠ)

Sampling year/period (Rok/obdobie odberu vzoriek)

Region (Región)

RORR/ORO/MO/VŠO

Name of data collection scheme (Názov systému zberu údajov)

Name of data sources (Názvy zdrojov údajov)

Statistically sound sources and methods (Štatisticky spoľahlivé zdroje a metódy)

Error checking (Kontrola chýb)

Are procedures for confidential data handling in place and documented ? (Uplatňujú sa postupy v oblasti spracovani a dôverných údajov a sú zdokumentované?)

Are protocols to enforce confidentiali ty between DCF partners in place and documented ? (Uplatňujú sa protokoly na zabezpeče nie dôvernosti údajov medzi partnermi DCF a sú zdokumentované?)

Are protocols to enforce confidentiali ty with external users in place and documented ? (Uplatňujú sa protokoly na zabezpeče nie dôvernosti údajov vo vzťahu k externým používateľom a sú zdokumentované?)

| |
| --- |
| Štatistické procesy |
| P5 Spoľahlivá metodika | P6 Vhodné štatistické postupy | P7 Nízke zaťaženie respondentov | P8 Nákladová efektívnosť |
| Is sound methodology documented? (Existuje dokumentácia k spoľahlivej metodike?) | Does it follow international standards, guidelines and best practices? (Riadi sa medzinárod nými normami, usmernenia mi a osvedčený mi postupmi?) | Are methodologies consistent at MS, regional and EU level? (Je medzi metodikami súlad na úrovni ČŠ, regionálnej úrovni a úrovni EÚ?) | Is there consistency between administrative and other statistical data? (Je súlad medzi administratívnymi a inými štatistickými údajmi?) | Are there agreements for access and quality of administrative data between partners? (Existujú medzi partnermi dohody o prístupe k administratívnym údajom a o ich kvalite? | Are data collection, entry and coding checked? (Kontroluje sa zber, zadávanie a kódovanie údajov?) | Are editing and imputation methods used and checked? (Používajú a kontrolujú sa metódy úprav a imputácií?) | Are revisions documented and available? (Sú revízie zdokumentované a dostupné?) | Is duplication of data collection avoided? (Zabránilo sa duplicitám v zbere údajov?) | Do automatic techniques for data capture, data coding and validation exist? (Existujú automatizov ané techniky získavania, kódovania a potvrdzovania údajov?) |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Štatistické procesy

P5 Spoľahlivá metodika

P6 Vhodné štatistické postupy

P7 Nízke zaťaženie respondentov

P8 Nákladová efektívnosť

Is sound methodology documented? (Existuje dokumentácia k spoľahlivej metodike?)

Does it follow international standards, guidelines and best practices? (Riadi sa medzinárod nými normami, usmernenia mi a osvedčený mi postupmi?)

Are methodologies consistent at MS, regional and EU level? (Je medzi metodikami súlad na úrovni ČŠ, regionálnej úrovni a úrovni EÚ?)

Is there consistency between administrative and other statistical data? (Je súlad medzi administratívnymi a inými štatistickými údajmi?)

Are there agreements for access and quality of administrative data between partners? (Existujú medzi partnermi dohody o prístupe k administratívnym údajom a o ich kvalite?

Are data collection, entry and coding checked? (Kontroluje sa zber, zadávanie a kódovanie údajov?)

Are editing and imputation methods used and checked? (Používajú a kontrolujú sa metódy úprav a imputácií?)

Are revisions documented and available? (Sú revízie zdokumentované a dostupné?)

Is duplication of data collection avoided? (Zabránilo sa duplicitám v zbere údajov?)

Do automatic techniques for data capture, data coding and validation exist? (Existujú automatizov ané techniky získavania, kódovania a potvrdzovania údajov?)

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Štatistické výstupy | Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| P9 Relevantnosť | P10 Správnosť a spoľahlivosť | P11 Včasnosť a presnosť | P12 Súdržnosť a porovnateľnosť | P13 Dostupnosť a zrozumiteľnosť | Comments (Poznámky) |
| Are end-users listed and updated? (Vedie a aktualizuje sa zoznam koncových používateľov?) | Are sources, intermediate results and outputs regularly assessed and validated? (Sú zdroje, priebežné výsledky a výstupy pravidelne posudzované a potvrdzované?) | Are errors measured and documented ? (Merajú a dokumentuj ú sa chyby?) | Are procedures in place to ensure timely execution? (Uplatňujú sa postupy na zabezpečenie včasnej realizácie?) | Are procedures in place to monitor internal coherence? (Uplatňujú sa postupy na monitorovanie vnútornej súdržnosti?) | Are statistics comparable over time? (Sú štatistiky porovnateľné v čase?) | Are methodological documents publicly available? (Sú metodické dokumenty sprístupnené verejnosti?) | Are data stored in databases? (Sú údaje uložené v databázach?) | Where can documentation be found? (Kde sa dá dokumentácia nájsť?) |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

PP

Štatistické výstupy

Dátum predloženia PP

31.10.2016

P9 Relevantnosť

P10 Správnosť a spoľahlivosť

P11 Včasnosť a presnosť

P12 Súdržnosť a porovnateľnosť

P13 Dostupnosť a zrozumiteľnosť

Comments (Poznámky)

Are end-users listed and updated? (Vedie a aktualizuje sa zoznam koncových používateľov?)

Are sources, intermediate results and outputs regularly assessed and validated? (Sú zdroje, priebežné výsledky a výstupy pravidelne posudzované a potvrdzované?)

Are errors measured and documented ? (Merajú a dokumentuj ú sa chyby?)

Are procedures in place to ensure timely execution? (Uplatňujú sa postupy na zabezpečenie včasnej realizácie?)

Are procedures in place to monitor internal coherence? (Uplatňujú sa postupy na monitorovanie vnútornej súdržnosti?)

Are statistics comparable over time? (Sú štatistiky porovnateľné v čase?)

Are methodological documents publicly available? (Sú metodické dokumenty sprístupnené verejnosti?)

Are data stored in databases? (Sú údaje uložené v databázach?)

Where can documentation be found? (Kde sa dá dokumentácia nájsť?)

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia článku 5 ods. 2 písm. a) a b) tohto rozhodnutia. Jej účelom je špecifikovať údaje, ktoré sa majú zbierať podľa tabuliek 5(A), 6 a 7 viacročného programu Únie. Túto tabuľku použite na poskytnutie informácie, či existuje dokumentácia k procesu zberu údajov a kde sa dá nájsť.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČS) | Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| Sampling year/period (Rok/obdobie odberu vzoriek) | Členský štát uvedie rok plánovaného odberu vzoriek. |
| Region (Región) | Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny). |
| RFMO/RFO/IO/NSB | Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation, RFO), príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations, IO) alebo vnútroštátnych štatistických orgánov (National Statistical Bodies, NSB), ktoré zabezpečujú riadenie/odporúčania v súvislosti s predmetnými druhmi/populáciami.
  príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  príklad RFO: CECAF
  príklad IO: ICES
  napr. agentúry, inštitúcie, ktoré sa zaoberajú socioekonomickou štatistikou
  Ak neuvádzate žiadnu RFMO, RFO, IO alebo NSB, použite skratku „NA“ (irelevantné). |
| Name of data collection scheme (Názov systému zberu údajov) | Členský štát uvedie názov systému odberu vzoriek. Musia sa zhodovať s názvami v tabuľkách 3A, 3B a 3C tejto prílohy. |
| Name of data sources (Názvy zdrojov údajov) | Členský štát uvedie názov zdrojov údajov. Musia sa zhodovať s názvami v tabuľkách 3A, 3B a 3C tejto prílohy. |
| Statistically sound sources and methods (Štatisticky spoľahlivé zdroje a metódy) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa uplatňujú štatisticky spoľahlivé zdroje a metódy. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Error checking (Kontrola chýb) | Členský štát uvedie, či chyby zistené v publikovaných údajoch boli k najbližšiemu možnému dátumu opravené a verejne oznámené. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Are procedures for confidential data handling in place and documented? (Uplatňujú sa postupy v oblasti spracovania dôverných údajov a sú zdokumentované?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa postupy v oblasti vymožiteľnosti, spracovania a obmedzenia dôverných údajov uplatňujú a sú zdokumentované. Ak uvedie „N“ (nie), v časti „Comments“ (Poznámky) uvedie hlavné prekážky. |
| Are protocols to enforce confidentiality between DCF partners in place and documented? (Uplatňujú sa protokoly na zabezpečenie dôvernosti údajov medzi partnermi DCF a sú zdokumentované?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa protokoly na zabezpečenie dôvernosti údajov medzi partnermi DCF uplatňujú a sú zdokumentované. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Poznámky“ hlavné prekážky. |
| Are protocols to enforce confidentiality with external users in place and documented? (Uplatňujú sa protokoly na zabezpečenie dôvernosti údajov vo vzťahu k externým používateľom a sú zdokumentované?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa protokoly na zabezpečenie dôvernosti údajov vo vzťahu k externým používateľom uplatňujú a sú zdokumentované. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Poznámky“ hlavné prekážky. |
| Is sound methodology documented? (Existuje dokumentácia k spoľahlivej metodike?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či je dokumentácia k spoľahlivej metodike zdokumentovaná. Ak áno, uveďte odkaz. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Does it follow international standards, guidelines and best practices? (Riadi sa medzinárodnými normami, usmerneniami a osvedčenými postupmi?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa spoľahlivá metodika riadi medzinárodnými normami, usmerneniami a osvedčenými postupmi. V prípade odpovede „Y“ (áno), uveďte odkaz. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Are methodologies consistent at MS, regional and EU level? (Je medzi metodikami súlad na úrovni ČŠ, regionálnej úrovni a úrovni EÚ?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa uplatňujú postupy na zabezpečenie konzistentnosti noriem, pojmov, definícií a klasifikácií medzi partnermi na úrovni členského štátu, regionálnej úrovni a na úrovni EÚ. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Is there consistency between administrative and other statistical data? (Je súlad medzi administratívnymi a inými štatistickými údajmi?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa uplatňujú postupy na zabezpečenie konzistentnosti definícií a pojmov medzi administratívnymi a inými štatistickými údajmi. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Are there agreements for access and quality of administrative data between partners? (Existujú medzi partnermi dohody o prístupe k administratívnym údajom a o ich kvalite?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa medzi partnermi uplatňujú dohody o prístupe k administratívnym údajom a o ich kvalite. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Are data collection, entry and coding checked? (Kontroluje sa zber, zadávanie a kódovanie údajov?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „Y“ (nie) podľa toho, či sa zber údajov, zadávanie údajov a ich kódovanie pravidelne monitoruje a reviduje požadovaným spôsobom. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Are editing and imputation methods used and checked? (Používajú a kontrolujú sa metódy úprav a imputácií?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa metódy úprav a imputácií používajú a pravidelne kontrolujú, revidujú alebo aktualizujú podľa potreby. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Are revisions documented and available? (Sú revízie zdokumentované a dostupné?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sú revízie zdokumentované a dostupné. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Is duplication of data collection avoided? (Zabránilo sa duplicitám v zbere údajov?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa administratívne zdroje používajú vždy, keď je to možné, s cieľom zabrániť duplicitám v zbere údajov a znížiť záťaž respondentov. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Do automatic techniques for data capture, data coding and validation exist? (Existujú automatizované techniky získavania, kódovania a potvrdzovania údajov?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či existujú postupy a nástroje na implementáciu automatizovaných techník pri získavaní údajov, kódovaní údajov a ich potvrdzovaní. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Are end-users listed and updated? (Vedie a aktualizuje sa zoznam koncových používateľov?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa vedie a pravidelne aktualizuje zoznam hlavných koncových používateľov spolu s uvedením spôsobu, akým údaje používajú, vrátane zoznamu nenaplnených potrieb používateľov. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Are sources, intermediate results and outputs regularly assessed and validated? (Sú zdroje, priebežné výsledky a výstupy pravidelne posudzované a potvrdzované?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa zdrojové údaje, priebežné výsledky a štatistické výstupy pravidelne posudzujú a potvrdzujú. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Are errors measured and documented? (Merajú a dokumentujú sa chyby?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa výberové chyby a chyby, ktoré nie sú výberové, merajú a systematicky dokumentujú v súlade s európskymi normami. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Are procedures in place to ensure timely execution? (Uplatňujú sa postupy na zabezpečenie včasnej realizácie?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či existujú postupy na monitorovanie plnenia úloh a zabezpečenie ich včasného vykonávania. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Are procedures in place to monitor internal coherence? (Uplatňujú sa postupy na monitorovanie vnútornej súdržnosti?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa postupy na monitorovanie vnútornej súdržnosti vypracúvajú a vykonávajú systematickým spôsobom vrátane vysvetľovania rozdielov. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Are statistics comparable over time? (Sú štatistiky porovnateľné v čase?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sú štatistiky porovnateľné v primeranom časovom období, či boli vysvetlené prerušenia v časových radoch a či sú sprístupnené metódy na zosúladenie v priebehu časového obdobia. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Are methodological documents publicly available? (Sú metodické dokumenty sprístupnené verejnosti?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sú metodické dokumenty ľahko dostupné. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Are data stored in databases? (Sú údaje uložené v databázach?) | Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sú primárne, podrobné a súhrnné údaje a súvisiace metaúdaje uložené v databáze. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky. |
| Where can documentation be found? (Kde sa dá dokumentácia nájsť?) | Uveďte odkaz na internetovú stránku, na ktorej je možné dokumentáciu nájsť, ak členský štát uviedol v predchádzajúcom poli „Y“ (áno). V opačnom prípade uveďte „NA“ (irelevantné). |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. Toto pole slúži na poskytnutie informácie, kedy bude dokumentácia k dispozícii (ak v súčasnom období ešte nie je k dispozícii) |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČS)

Názov členského štátu sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

Sampling year/period (Rok/obdobie odberu vzoriek)

Členský štát uvedie rok plánovaného odberu vzoriek.

Region (Región)

Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa informácie vzťahujú na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny).

RFMO/RFO/IO/NSB

Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation, RFO), príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations, IO) alebo vnútroštátnych štatistických orgánov (National Statistical Bodies, NSB), ktoré zabezpečujú riadenie/odporúčania v súvislosti s predmetnými druhmi/populáciami.

príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

príklad RFO: CECAF

príklad IO: ICES

napr. agentúry, inštitúcie, ktoré sa zaoberajú socioekonomickou štatistikou

Ak neuvádzate žiadnu RFMO, RFO, IO alebo NSB, použite skratku „NA“ (irelevantné).

Name of data collection scheme (Názov systému zberu údajov)

Členský štát uvedie názov systému odberu vzoriek. Musia sa zhodovať s názvami v tabuľkách 3A, 3B a 3C tejto prílohy.

Name of data sources (Názvy zdrojov údajov)

Členský štát uvedie názov zdrojov údajov. Musia sa zhodovať s názvami v tabuľkách 3A, 3B a 3C tejto prílohy.

Statistically sound sources and methods (Štatisticky spoľahlivé zdroje a metódy)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa uplatňujú štatisticky spoľahlivé zdroje a metódy. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Error checking (Kontrola chýb)

Členský štát uvedie, či chyby zistené v publikovaných údajoch boli k najbližšiemu možnému dátumu opravené a verejne oznámené. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Are procedures for confidential data handling in place and documented? (Uplatňujú sa postupy v oblasti spracovania dôverných údajov a sú zdokumentované?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa postupy v oblasti vymožiteľnosti, spracovania a obmedzenia dôverných údajov uplatňujú a sú zdokumentované. Ak uvedie „N“ (nie), v časti „Comments“ (Poznámky) uvedie hlavné prekážky.

Are protocols to enforce confidentiality between DCF partners in place and documented? (Uplatňujú sa protokoly na zabezpečenie dôvernosti údajov medzi partnermi DCF a sú zdokumentované?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa protokoly na zabezpečenie dôvernosti údajov medzi partnermi DCF uplatňujú a sú zdokumentované. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Poznámky“ hlavné prekážky.

Are protocols to enforce confidentiality with external users in place and documented? (Uplatňujú sa protokoly na zabezpečenie dôvernosti údajov vo vzťahu k externým používateľom a sú zdokumentované?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa protokoly na zabezpečenie dôvernosti údajov vo vzťahu k externým používateľom uplatňujú a sú zdokumentované. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Poznámky“ hlavné prekážky.

Is sound methodology documented? (Existuje dokumentácia k spoľahlivej metodike?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či je dokumentácia k spoľahlivej metodike zdokumentovaná. Ak áno, uveďte odkaz. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Does it follow international standards, guidelines and best practices? (Riadi sa medzinárodnými normami, usmerneniami a osvedčenými postupmi?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa spoľahlivá metodika riadi medzinárodnými normami, usmerneniami a osvedčenými postupmi. V prípade odpovede „Y“ (áno), uveďte odkaz. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Are methodologies consistent at MS, regional and EU level? (Je medzi metodikami súlad na úrovni ČŠ, regionálnej úrovni a úrovni EÚ?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa uplatňujú postupy na zabezpečenie konzistentnosti noriem, pojmov, definícií a klasifikácií medzi partnermi na úrovni členského štátu, regionálnej úrovni a na úrovni EÚ. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Is there consistency between administrative and other statistical data? (Je súlad medzi administratívnymi a inými štatistickými údajmi?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa uplatňujú postupy na zabezpečenie konzistentnosti definícií a pojmov medzi administratívnymi a inými štatistickými údajmi. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Are there agreements for access and quality of administrative data between partners? (Existujú medzi partnermi dohody o prístupe k administratívnym údajom a o ich kvalite?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa medzi partnermi uplatňujú dohody o prístupe k administratívnym údajom a o ich kvalite. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Are data collection, entry and coding checked? (Kontroluje sa zber, zadávanie a kódovanie údajov?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „Y“ (nie) podľa toho, či sa zber údajov, zadávanie údajov a ich kódovanie pravidelne monitoruje a reviduje požadovaným spôsobom. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Are editing and imputation methods used and checked? (Používajú a kontrolujú sa metódy úprav a imputácií?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa metódy úprav a imputácií používajú a pravidelne kontrolujú, revidujú alebo aktualizujú podľa potreby. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Are revisions documented and available? (Sú revízie zdokumentované a dostupné?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sú revízie zdokumentované a dostupné. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Is duplication of data collection avoided? (Zabránilo sa duplicitám v zbere údajov?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa administratívne zdroje používajú vždy, keď je to možné, s cieľom zabrániť duplicitám v zbere údajov a znížiť záťaž respondentov. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Do automatic techniques for data capture, data coding and validation exist? (Existujú automatizované techniky získavania, kódovania a potvrdzovania údajov?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či existujú postupy a nástroje na implementáciu automatizovaných techník pri získavaní údajov, kódovaní údajov a ich potvrdzovaní. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Are end-users listed and updated? (Vedie a aktualizuje sa zoznam koncových používateľov?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa vedie a pravidelne aktualizuje zoznam hlavných koncových používateľov spolu s uvedením spôsobu, akým údaje používajú, vrátane zoznamu nenaplnených potrieb používateľov. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Are sources, intermediate results and outputs regularly assessed and validated? (Sú zdroje, priebežné výsledky a výstupy pravidelne posudzované a potvrdzované?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa zdrojové údaje, priebežné výsledky a štatistické výstupy pravidelne posudzujú a potvrdzujú. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Are errors measured and documented? (Merajú a dokumentujú sa chyby?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa výberové chyby a chyby, ktoré nie sú výberové, merajú a systematicky dokumentujú v súlade s európskymi normami. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Are procedures in place to ensure timely execution? (Uplatňujú sa postupy na zabezpečenie včasnej realizácie?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či existujú postupy na monitorovanie plnenia úloh a zabezpečenie ich včasného vykonávania. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Are procedures in place to monitor internal coherence? (Uplatňujú sa postupy na monitorovanie vnútornej súdržnosti?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sa postupy na monitorovanie vnútornej súdržnosti vypracúvajú a vykonávajú systematickým spôsobom vrátane vysvetľovania rozdielov. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Are statistics comparable over time? (Sú štatistiky porovnateľné v čase?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sú štatistiky porovnateľné v primeranom časovom období, či boli vysvetlené prerušenia v časových radoch a či sú sprístupnené metódy na zosúladenie v priebehu časového obdobia. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Are methodological documents publicly available? (Sú metodické dokumenty sprístupnené verejnosti?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sú metodické dokumenty ľahko dostupné. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Are data stored in databases? (Sú údaje uložené v databázach?)

Členský štát uvedie „Y“ (áno) alebo „N“ (nie) podľa toho, či sú primárne, podrobné a súhrnné údaje a súvisiace metaúdaje uložené v databáze. V prípade odpovede „N“ (nie), uveďte v časti „Comments“ (Poznámky) hlavné prekážky.

Where can documentation be found? (Kde sa dá dokumentácia nájsť?)

Uveďte odkaz na internetovú stránku, na ktorej je možné dokumentáciu nájsť, ak členský štát uviedol v predchádzajúcom poli „Y“ (áno). V opačnom prípade uveďte „NA“ (irelevantné).

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky. Toto pole slúži na poskytnutie informácie, kedy bude dokumentácia k dispozícii (ak v súčasnom období ešte nie je k dispozícii)

ODDIEL 6

DOSTUPNOSŤ ÚDAJOV

Tabuľka 6 A

Dostupnosť údajov

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | Data set (Súbor údajov) | Section (Oddiel) | Variable group (Skupina premenných) | Year(s) of WP implementation (Rok, resp. roky vykonávania PP) | Reference year (Referenčný rok) | Final data available after (Konečné údaje dostupné po) | Comments (Poznámky) |
| SWE | Flotila – ekonomické | 3A | Tržby/náklady | N | N - 1 | N + 1, 1. marec | |
| SWE | Akvakultúra – ekonomické | | všetky | N | N - 1 | N + 1, 1. marec | |
| SWE | Rybolovná činnosť - premenná | | kapacita | N | N | N + 1, 31. január | |
| SWE | Rybolovná činnosť – premenná | | vylodenia | N | N | N + 1, 31. marec | |
| SWE | Spracovanie rýb - ekonomické | | všetky | N | N - 2 | N + 1, 1. november | |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

Data set (Súbor údajov)

Section (Oddiel)

Variable group (Skupina premenných)

Year(s) of WP implementation (Rok, resp. roky vykonávania PP)

Reference year (Referenčný rok)

Final data available after (Konečné údaje dostupné po)

Comments (Poznámky)

SWE

Flotila – ekonomické

3A

Tržby/náklady

N

N - 1

N + 1, 1. marec

SWE

Akvakultúra – ekonomické

všetky

N

N - 1

N + 1, 1. marec

SWE

Rybolovná činnosť - premenná

kapacita

N

N

N + 1, 31. január

SWE

Rybolovná činnosť – premenná

vylodenia

N

N

N + 1, 31. marec

SWE

Spracovanie rýb - ekonomické

všetky

N

N - 2

N + 1, 1. november

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia článku 6 tohto rozhodnutia. Tabuľku použite na poskytnutie informácií o dostupnosti údajov koncovým používateľom za jednotlivé súbory údajov.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČS) | Členský štát sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| Data set (Súbor údajov) | Členský štát uvedie súbor údajov, v súvislosti s ktorým sa budú poskytovať informácie o dostupnosti. Názov súboru údajov je možné odvodiť od názvu príslušných tabuliek v tejto prílohe. |
| Section (Oddiel) | Členský štát uvedie konkrétny oddiel pracovného plánu. |
| Variable group (Skupina premenných) | Členský štát uvedie konkrétne premenné v tabuľkách 1B, 1E a 1I, 2A, 3A a 3B tejto prílohy. Ak sa odkazuje na inú tabuľku, toto pole môže ostať prázdne |
| Years) of WP implementation (Rok, resp. roky vykonávania PP) | Členský štát uvedie rok alebo roky, počas ktorých sa bude uplatňovať pracovný plán |
| Reference year (Referenčný rok) | Členský štát uvedie rok predpokladaného zberu údajov |
| Final data available after (Konečné údaje dostupné po) | Členský štát uvedie, po koľkých rokoch od zberu údajov budú údaje dostupné koncovým používateľom. V relevantnom prípade uveďte rok a mesiac |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČS)

Členský štát sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

Data set (Súbor údajov)

Členský štát uvedie súbor údajov, v súvislosti s ktorým sa budú poskytovať informácie o dostupnosti. Názov súboru údajov je možné odvodiť od názvu príslušných tabuliek v tejto prílohe.

Section (Oddiel)

Členský štát uvedie konkrétny oddiel pracovného plánu.

Variable group (Skupina premenných)

Členský štát uvedie konkrétne premenné v tabuľkách 1B, 1E a 1I, 2A, 3A a 3B tejto prílohy. Ak sa odkazuje na inú tabuľku, toto pole môže ostať prázdne

Years) of WP implementation (Rok, resp. roky vykonávania PP)

Členský štát uvedie rok alebo roky, počas ktorých sa bude uplatňovať pracovný plán

Reference year (Referenčný rok)

Členský štát uvedie rok predpokladaného zberu údajov

Final data available after (Konečné údaje dostupné po)

Členský štát uvedie, po koľkých rokoch od zberu údajov budú údaje dostupné koncovým používateľom. V relevantnom prípade uveďte rok a mesiac

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

ODDIEL 7

KOORDINÁCIA

Tabuľka 7 A

Plánovaná regionálna a medzinárodná koordinácia

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | Acronym (Skratka) | Name of the meeting (Názov stretnutia) | RORR/ORO/MO | Planned MS participation (Plánovaná účasť ČŠ) | Comments (Poznámky) |
| SWE | RCM Med | | | X | |
| SWE | WGNSSK | | ICES | X | |
| SWE | MEDITS | | | X | |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

Acronym (Skratka)

Name of the meeting (Názov stretnutia)

RORR/ORO/MO

Planned MS participation (Plánovaná účasť ČŠ)

Comments (Poznámky)

SWE

RCM Med

X

SWE

WGNSSK

ICES

X

SWE

MEDITS

X

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia článku 7 ods. 1 písm. a) tohto rozhodnutia. Tabuľku použite na poskytnutie informácií o plánovanej účasti členského štátu na stretnutiach, ktoré sú z hľadiska zberu údajov v zmysle rámca DCF dôležité.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČS) | Členský štát sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“ |
| Acronym (Skratka) | Členský štát uvedie oficiálnu skratku stretnutia, na ktorom sa zúčastnil. |
| Name of the meeting (Názov stretnutia) | Členský štát uvedie oficiálnu skratku stretnutia, na ktorom sa zúčastnil. |
| RFMO/RFO/IO | Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation, RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations, IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.
  príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  príklad RFO: CECAF
  príklad IO: ICES
  Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné). |
| Planned MS participation (Plánovaná účasť ČŠ) | Členský štát označí stretnutia, na ktorých sa plánuje zúčastniť. |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČS)

Členský štát sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“

Acronym (Skratka)

Členský štát uvedie oficiálnu skratku stretnutia, na ktorom sa zúčastnil.

Name of the meeting (Názov stretnutia)

Členský štát uvedie oficiálnu skratku stretnutia, na ktorom sa zúčastnil.

RFMO/RFO/IO

Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation, RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations, IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.

príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

príklad RFO: CECAF

príklad IO: ICES

Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné).

Planned MS participation (Plánovaná účasť ČŠ)

Členský štát označí stretnutia, na ktorých sa plánuje zúčastniť.

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

Tabuľka 7B

Opatrenia na základe odporúčaní a dohôd

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | Region (Región) | RORR/ORO/MO | Source (Zdroj) | Section (Oddiel) | Topic (Téma) | Recommendation number (Číslo odporúčania) | Recommendation/agreement (Odporúčanie/dohoda) | Follow-up action (Nadväzujúce opatrenia) | Comments (Poznámky) |
| SWE | Severný Atlantik | | LM 2014 | | Premenné súvisiace s metierou | | | | |
| LVA | Baltský | | STECF 14-13 | VII | | | | | |
| | | | | III.C, III.E | | | | | |
| | | | | III.F | | | | | |
| | | | | all | | | | | |
| | | | | | | | | | |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

Region (Región)

RORR/ORO/MO

Source (Zdroj)

Section (Oddiel)

Topic (Téma)

Recommendation number (Číslo odporúčania)

Recommendation/agreement (Odporúčanie/dohoda)

Follow-up action (Nadväzujúce opatrenia)

Comments (Poznámky)

SWE

Severný Atlantik

LM 2014

Premenné súvisiace s metierou

LVA

Baltský

STECF 14-13

VII

III.C, III.E

III.F

all

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia článku 7 ods. 1 a článku 8 tohto rozhodnutia. Tabuľku použite na poskytnutie informácií o tom, ako členský štát plánuje splniť odporúčania a dohody súvisiace so zberom údajov v zmysle rámca DCF na európskej a medzinárodnej úrovni.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČS) | Členský štát sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“. |
| Region (Región) | Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa odporúčanie vzťahuje na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny). |
| RFMO/RFO/IO | Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation, RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations, IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.
  príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  príklad RFO: CECAF
  príklad IO: ICES
  Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné). |
| Source (Zdroj) | Členský štát uvedie zdroj odporúčania sa uvádza formou skratky relevantného regionálneho koordinačného stretnutia (Regional Coordination Meeting, RCM)/regionálnej koordinačnej skupiny (Regional Coordination Group, RCG), stretnutia o nadviazaní spolupráce (Liaison Meeting, LM), expertnej pracovnej skupiny výboru STECF (STECF Expert Working Group, EWG), napr. „LM 2014“, „STECF EWG 14-07“. |
| Section (Oddiel) | Členský štát uvedie oddiel pracovného plánu, napr. „1A“, „1B“ atď. Ak sa odporúčanie vzťahuje na viacero oddielov, uveďte relevantné oddiely. Ak sa odporúčanie vzťahuje na všetky oddiely, uveďte „all“ (všetky). |
| Topic (Téma) | Členský štát označí tému, na ktorú sa odporúčanie vzťahuje, napr. „Data quality“ (Kvalita údajov), „Surveys“ (Prieskumy) atď. |
| Recommendation number (Číslo odporúčania) | Uvádza sa číslo pridelené konkrétnemu odporúčaniu, ak je k dispozícii. |
| Recommendation/agreement (Odporúčanie/dohoda) | Členský štát uvedie relevantné odporúčania pre referenčné obdobie pracovného plánu a pre členský štát. Nie je potrebné uvádzať zoznam odporúčaní a dohôd, ktoré sa nevzťahujú na členské štáty (napr. v súvislosti s rozsahom úloh expertných skupín ICES, opatreniami, ktoré má vykonať Komisia atď.) |
| Follow-up measures (Nadväzujúce opatrenia) | Členský štát uvedie stručný opis nadväzujúcich opatrení, ktoré boli vykonané alebo sa majú vykonať. |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČS)

Členský štát sa uvádza v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“.

Region (Región)

Členský štát použije názvoslovie uvedené v tabuľke 5(C) viacročného programu Únie (úroveň II). Ak sa odporúčanie vzťahuje na všetky regióny, uveďte „all regions“ (všetky regióny).

RFMO/RFO/IO

Členský štát uvedie skratku príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), regionálnej rybárskej organizácie (Regional Fisheries Organisation, RFO) alebo príslušných medzinárodných organizácií (International Organisations, IO), ktoré sú zodpovedné za riadenie/odporúčania v súvislosti s druhmi/populáciami.

príklad RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

príklad RFO: CECAF

príklad IO: ICES

Ak nie je relevantná žiadna RFMO, použite skratku „NA“ (irelevantné).

Source (Zdroj)

Členský štát uvedie zdroj odporúčania sa uvádza formou skratky relevantného regionálneho koordinačného stretnutia (Regional Coordination Meeting, RCM)/regionálnej koordinačnej skupiny (Regional Coordination Group, RCG), stretnutia o nadviazaní spolupráce (Liaison Meeting, LM), expertnej pracovnej skupiny výboru STECF (STECF Expert Working Group, EWG), napr. „LM 2014“, „STECF EWG 14-07“.

Section (Oddiel)

Členský štát uvedie oddiel pracovného plánu, napr. „1A“, „1B“ atď. Ak sa odporúčanie vzťahuje na viacero oddielov, uveďte relevantné oddiely. Ak sa odporúčanie vzťahuje na všetky oddiely, uveďte „all“ (všetky).

Topic (Téma)

Členský štát označí tému, na ktorú sa odporúčanie vzťahuje, napr. „Data quality“ (Kvalita údajov), „Surveys“ (Prieskumy) atď.

Recommendation number (Číslo odporúčania)

Uvádza sa číslo pridelené konkrétnemu odporúčaniu, ak je k dispozícii.

Recommendation/agreement (Odporúčanie/dohoda)

Členský štát uvedie relevantné odporúčania pre referenčné obdobie pracovného plánu a pre členský štát. Nie je potrebné uvádzať zoznam odporúčaní a dohôd, ktoré sa nevzťahujú na členské štáty (napr. v súvislosti s rozsahom úloh expertných skupín ICES, opatreniami, ktoré má vykonať Komisia atď.)

Follow-up measures (Nadväzujúce opatrenia)

Členský štát uvedie stručný opis nadväzujúcich opatrení, ktoré boli vykonané alebo sa majú vykonať.

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

Tabuľka 7C

Bilaterálne a multilaterálne dohody

| | PP | |
| --- | --- | --- |
| Dátum predloženia PP | 31.10.2016 |
| MS (ČŠ) | Contact persons (Kontaktné osoby) | Content (Obsah) | Coordination (Koordinácia) | Description of sampling / sampling protocol / sampling intensity (Opis odberu vzoriek/protokolu odberu vzoriek/intenzity odberu vzoriek) | Data transmission (Zasielanie údajov) | Access to vessels (Prístup na plavidlá) | Validity (Platnosť) | Comments (Poznámky) |
| DEU - DNK | meno a e-mailová adresa za zúčastnený ČŠ | a) | Na plavidlá DEU, ktoré vyloďujú úlovok na účel prvého predaja v DNK, sa vzťahuje PP DEU. |

PP

Dátum predloženia PP

31.10.2016

MS (ČŠ)

Contact persons (Kontaktné osoby)

Content (Obsah)

Coordination (Koordinácia)

Description of sampling / sampling protocol / sampling intensity (Opis odberu vzoriek/protokolu odberu vzoriek/intenzity odberu vzoriek)

Data transmission (Zasielanie údajov)

Access to vessels (Prístup na plavidlá)

Validity (Platnosť)

Comments (Poznámky)

DEU - DNK

meno a e-mailová adresa za zúčastnený ČŠ

a)

Na plavidlá DEU, ktoré vyloďujú úlovok na účel prvého predaja v DNK, sa vzťahuje PP DEU.

| b) | Na plavidlá DNK, ktoré vyloďujú úlovok na účel prvého predaja v DE, sa vzťahuje PP DNK. |
| --- | --- |

b)

Na plavidlá DNK, ktoré vyloďujú úlovok na účel prvého predaja v DE, sa vzťahuje PP DNK.

NA

Dĺžka a vek odhodených rýb a vylodených množstiev, v súlade s príslušným PP.

Úrovne a pokrytie odberu vzoriek sa budú uplatňovať v zmysle dohody výročných RCM pre Baltské more a Severné more a vých. časť Severného ľadového oceánu.

DEU/DNK zodpovedajú za poskytovanie údajov z každého zo svojich plavidiel príslušným koncovým používateľom, ako aj medzi sebou.

krajina zodpovedná za odber vzoriek zabezpečuje prístup na plavidlá

v zmysle PP

LTU - DEU - LVA - NLD - POL

DEU, LVA, LTU, NLD, POL spolupracujú v oblasti zberu biologických údajov pelagického rybolovu vo vodách CECAF v období rokov 2014-2015 a 2016-2017 (nové predĺženie platnosti)

NL má koordinovať vykonávanie tejto viacstrannej dohody. NL vyberie nezávislého dodávateľa „Corten Marine Research“ (CMR) ako sprostredkovateľa medzi NL a IMROP, t.j. Mauritánskym inštitútom pre oceánografický výskum a výskum rybolovu. CMR najme mauritánskych pozorovateľov z IMROP na samotný výkon odberu vzoriek. CMR a IMROP uzavrú dohodu, v ktorej budú stanovené vzájomné povinnosti, napr. v súvislosti s tým, že ceny budú stanovené len za dodatočné náklady na túto špecifickú úlohu.

Odber biologických vzoriek vykonávajú mauritánski pozorovatelia na palube rybárskych plavidiel v oblasti CECAF. Pozorovatelia ustanovení CMR sa riadia protokolom na odber vzoriek v súlade s dokumentom „Biological Data Collection of pelagic fisheries in CECAF waters in compliance with the DCF (Odber biologických vzoriek pri pelagickom rybolove vo vodách CECAF v súlade s rámcom DCF)“, verzia z 31.05.2011.

CMR zodpovedá za zber údajov, kontrolu kvality a odovzdanie výsledkov pracovnej skupine CECAF pre pelagické druhy vo vzťahu k všetkým údajom zozbieraným podľa tejto dohody. CMR takisto predkladá všetky údaje organizácii CVO, ktorá ich distribuuje partnerom.

Každý partner zabezpečuje pre mauritánskych pozorovateľov prístup k svojej flotile. Zamietnutie prístupu na plavidlá nezbavuje partnera finančných a právnych záväzkov.

Táto dohoda je platná od 1. januára 2012. S výnimkou finančných záväzkov platnosť dohody zaniká k 31. decembru 2013. Dohoda môže byť zrušená pred uvedeným dátumom v prípade, ak plavidlá EÚ uzavrú pelagický rybolov v oblasti CECAF. Prípadné zostávajúce príspevky budú partnerom uhradené pomerným dielom. Dohoda bola predĺžená s novým dátumom ukončenia platnosti, t.j. 31. decembra 2015

Všeobecná poznámka: Táto tabuľka spĺňa ustanovenia článku 7 ods. 2 a článku 8 tohto rozhodnutia. Tabuľku použite na poskytnutie informácií o dohodách s inými členskými štátmi a spôsobe plnenia európskych a medzinárodných záväzkov.

| Názov premennej | Usmernenie |
| --- | --- |
| MS (ČS) | Členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na dohode, sa uvádzajú v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“. |
| Contact persons (Kontaktné osoby) | Členský štát uvedie meno a adresu zodpovednej osoby za každý členský štát, ktorý sa zúčastňuje na dohode. |
| Content (Obsah) | Členský štát uvedie stručný opis cieľa dohody. V relevantných prípadoch uvedie členský štát v časti „Comments“ (Poznámky) jednoznačný a úplný odkaz na podklady k dohode. |
| Coordination (Koordinácia) | Členský štát stručne opíše, kto a ako zabezpečuje koordináciu. |
| Description of sampling/sampling protocol/sampling intensity (Opis odberu vzoriek/protokolu odberu vzoriek/intenzity odberu vzoriek) | Členský štát stručne opíše odber vzoriek, ktorý sa má vykonať podľa dohody. |
| Data transmission (Zasielanie údajov) | Členský štát uvedie, ktorý členský štát je/bude zodpovedný za predkladanie ktorého súboru údajov. |
| Access to vessels (Prístup na plavidlá) | Členský štát uvedie či z dohody vyplýva prístup na plavidlá ostatných partnerov. |
| Validity (Platnosť) | Členský štát uvedie rok, v ktorom platnosť dohody končí, alebo rok, v ktorom bola podpísaná, ak sa platnosť dohody každý rok predlžuje |
| Comments (Poznámky) | Prípadné ďalšie poznámky. |

Názov premennej

Usmernenie

MS (ČS)

Členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na dohode, sa uvádzajú v tvare trojmiestneho abecedného kódu ISO 3166-1, napr. „DEU“.

Contact persons (Kontaktné osoby)

Členský štát uvedie meno a adresu zodpovednej osoby za každý členský štát, ktorý sa zúčastňuje na dohode.

Content (Obsah)

Členský štát uvedie stručný opis cieľa dohody. V relevantných prípadoch uvedie členský štát v časti „Comments“ (Poznámky) jednoznačný a úplný odkaz na podklady k dohode.

Coordination (Koordinácia)

Členský štát stručne opíše, kto a ako zabezpečuje koordináciu.

Description of sampling/sampling protocol/sampling intensity (Opis odberu vzoriek/protokolu odberu vzoriek/intenzity odberu vzoriek)

Členský štát stručne opíše odber vzoriek, ktorý sa má vykonať podľa dohody.

Data transmission (Zasielanie údajov)

Členský štát uvedie, ktorý členský štát je/bude zodpovedný za predkladanie ktorého súboru údajov.

Access to vessels (Prístup na plavidlá)

Členský štát uvedie či z dohody vyplýva prístup na plavidlá ostatných partnerov.

Validity (Platnosť)

Členský štát uvedie rok, v ktorom platnosť dohody končí, alebo rok, v ktorom bola podpísaná, ak sa platnosť dohody každý rok predlžuje

Comments (Poznámky)

Prípadné ďalšie poznámky.

---

PRÍLOHA II

| Ustanovenia viacročného programu Únie | Zodpovedajúca časť pracovného plánu |
| --- | --- |
| Ustanovenie | Tabuľka | Tabuľka | Text |
| Kapitola III | |
| poznámka pod čiarou 6 odseku 1.1 písm. d) | | 3(C) | textový rámček 3(C) |
| článok 2 písm. a) bod i)
  článok 2 písm. a) bod ii)
  článok 2 písm. a) bod iii) | 1(A), 1(B), 1(C)
  1(A), 1(B), 1(C)
  1(A), 1(B), 1(C) | 1(A), 1(B), 1(C)
  1(A), 1(B), 1(C)
  1(A), 1(B), 1(C) | |
| článok 2 písm. a) bod iv) | 3 | 1(D) | |
| článok 2 písm. b)
  článok 2 písm. c) | 1(E)
  1(E) | 1(E)
  1(E) | textový rámček 1(E)
  textový rámček 1(E) |
| článok 3 písm. a) | 1(D) | 1(F) | |
| článok 3 písm. c) | — | — | pilotná štúdia 2: |
| 4 | 4 | 2(A) | textový rámček 2(A) |
| článok 5 písm. a)
  článok 5 písm. b) | 5(A)
  6 | 3(A)
  3(A) | textový rámček 3(A)
  textový rámček 3(A), pilotná štúdia 3 |
| článok 6 písm. a)
  článok 6 písm. b)
  článok 6 písm. c) | 7
  6
  8 | 3(B)
  3(B)
  — | textový rámček 3(B)
  textový rámček 3(B)
  pilotná štúdia 4: |
| Kapitola IV | |
| 1 | 10 | 1(G), 1(H) | textový rámček 1(G) |
| Kapitola V | |
| 4 | — | — | pilotná štúdia 1: |

Ustanovenia viacročného programu Únie

Zodpovedajúca časť pracovného plánu

Ustanovenie

Tabuľka

Tabuľka

Text

Kapitola III

poznámka pod čiarou 6 odseku 1.1 písm. d)

3(C)

textový rámček 3(C)

článok 2 písm. a) bod i)

článok 2 písm. a) bod ii)

článok 2 písm. a) bod iii)

1(A), 1(B), 1(C)

1(A), 1(B), 1(C)

1(A), 1(B), 1(C)

1(A), 1(B), 1(C)

1(A), 1(B), 1(C)

1(A), 1(B), 1(C)

článok 2 písm. a) bod iv)

3

1(D)

článok 2 písm. b)

článok 2 písm. c)

1(E)

1(E)

1(E)

1(E)

textový rámček 1(E)

textový rámček 1(E)

článok 3 písm. a)

1(D)

1(F)

článok 3 písm. c)

—

—

pilotná štúdia 2:

4

4

2(A)

textový rámček 2(A)

článok 5 písm. a)

článok 5 písm. b)

5(A)

6

3(A)

3(A)

textový rámček 3(A)

textový rámček 3(A), pilotná štúdia 3

článok 6 písm. a)

článok 6 písm. b)

článok 6 písm. c)

7

6

8

3(B)

3(B)

—

textový rámček 3(B)

textový rámček 3(B)

pilotná štúdia 4:

Kapitola IV

1

10

1(G), 1(H)

textový rámček 1(G)

Kapitola V

4

—

—

pilotná štúdia 1:

---