# Den Europæiske Unions L 285/2016

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 285 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 59. årgang20. oktober 2016 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 285

Dansk udgave

Retsforskrifter

59. årgang20. oktober 2016

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Regulativ nr. 67 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for I. godkendelse af særligt udstyr til køretøjer i klasse M og N, som anvender LPG i fremdriftssystemet; II. godkendelse af køretøjer i klasse M og N, som er monteret med særligt udstyr til anvendelse af LPG i fremdriftssystemet, hvad angår montering af sådant udstyr [2016/1829] | 1 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Regulativ nr. 67 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for I. godkendelse af særligt udstyr til køretøjer i klasse M og N, som anvender LPG i fremdriftssystemet; II. godkendelse af køretøjer i klasse M og N, som er monteret med særligt udstyr til anvendelse af LPG i fremdriftssystemet, hvad angår montering af sådant udstyr [2016/1829]

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 20.10.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/1

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 67 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for I. godkendelse af særligt udstyr til køretøjer i klasse M og N, som anvender LPG i fremdriftssystemet; II. godkendelse af køretøjer i klasse M og N, som er monteret med særligt udstyr til anvendelse af LPG i fremdriftssystemet, hvad angår montering af sådant udstyr [2016/1829]

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 14 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 9. oktober 2014

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definition og klassificering af komponenter |
| --- | --- |

2.

Del I:   Godkendelse af særligt udstyr til køretøjer i klasse M og N, som anvender LPG i fremdriftssystemet

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mærkning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Godkendelse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikationer vedrørende LPG-udstyrets forskellige komponenter |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ændringer af en type LPG-udstyr og udvidelse af godkendelse |
| --- | --- |

7.

| 8. | (Ikke anvendt) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Overgangsbestemmelser vedrørende LPG-udstyrets forskellige komponenter |
| --- | --- |

11.

| 12. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Navne og adresser på tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvning, og på de typegodkendende myndigheder |
| --- | --- |

13.

Del II:   Godkendelse af køretøjer i klasse M og N, som er monteret med særligt udstyr til anvendelse af LPG i fremdriftssystemet, hvad angår montering af sådant udstyr

| 14. | Definitioner: |
| --- | --- |

14.

| 15. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

15.

| 16. | Godkendelse |
| --- | --- |

16.

| 17. | Forskrifter for montering af særligt udstyr til anvendelse af LPG i køretøjers fremdriftssystem |
| --- | --- |

17.

| 18. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

18.

| 19. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

19.

| 20. | Ændringer og udvidelse af godkendelsen for en køretøjstype |
| --- | --- |

20.

| 21. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

21.

| 22. | Overgangsbestemmelser vedrørende montering af forskellige komponenter i LPG-udstyr og typegodkendelse af køretøjer, som er monteret med særligt udstyr til anvendelse af LPG i fremdriftssystemet, hvad angår montering af sådant udstyr |
| --- | --- |

22.

| 23. | Navne og adresser på tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvning, og på de typegodkendende myndigheder |
| --- | --- |

23.

BILAG

| 1. | Væsentlige egenskaber for køretøjet, motoren og det LPG-relaterede udstyr |
| --- | --- |

1.

| 2A | Udformning af typegodkendelsesmærket for LPG-udstyret |
| --- | --- |

2A

| 2B | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type LPG-udstyr i henhold til regulativ nr. 67 |
| --- | --- |

2B

| 2C | Godkendelsesmærkernes udformning |
| --- | --- |

2C

| 2D | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type køretøj med hensyn til monteringen af LPG-systemer i henhold til regulativ nr. 67 |
| --- | --- |

2D

| 3. | Bestemmelser vedrørende godkendelse af udstyr til LPG-beholdere |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bestemmelser vedrørende godkendelse af brændstofpumpen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bestemmelser vedrørende godkendelse af LPG-filterenheden |
| --- | --- |

5.

| 6. | Bestemmelser vedrørende godkendelse af trykregulatoren og fordamperen |
| --- | --- |

6.

| 7. | Bestemmelser vedrørende godkendelse af afskæringsventilen, kontraventilen, overtryksventilen for gasrør og servicekoblingen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Bestemmelser vedrørende godkendelse af bøjelige brændstofslanger med kobling |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bestemmelser vedrørende godkendelse af påfyldningsenheden |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bestemmelser vedrørende godkendelse af LPG-beholdere |
| --- | --- |

10.

| 11. | Bestemmelser vedrørende godkendelse af gasinjektionsanordninger, gasblandingsstykker eller injektorer samt brændstoffordelerrør |
| --- | --- |

11.

| 12. | Bestemmelser vedrørende godkendelse af gasdoseringsenheden, når denne ikke er kombineret med gasinjektionsanordning(er) |
| --- | --- |

12.

| 13. | Bestemmelser vedrørende godkendelse af tryk- og/eller temperaturføler |
| --- | --- |

13.

| 14. | Bestemmelser vedrørende godkendelse af den elektroniske styreenhed |
| --- | --- |

14.

| 15. | Prøvningsprocedurer |
| --- | --- |

15.

| 16. | Bestemmelser vedrørende LPG-identifikationsmærke for køretøjer i klasse M2 og M3 |
| --- | --- |

16.

2

3

| 17. | Bestemmelser vedrørende identifikationsmærke for servicekobling kun til serviceformål |
| --- | --- |

17.

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på:

| 1.1. | Del I | Godkendelse af særligt udstyr til køretøjer i klasse M og N (1), som anvender LPG i fremdriftssystemet |
| --- | --- | --- |

1.1.

Del I

Godkendelse af særligt udstyr til køretøjer i klasse M og N (1), som anvender LPG i fremdriftssystemet

1

| 1.2. | Del II | Godkendelse af køretøjer i klasse M og N (1), som er monteret med særligt udstyr til anvendelse af LPG i fremdriftssystemet, hvad angår montering af sådant udstyr. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Del II

Godkendelse af køretøjer i klasse M og N (1), som er monteret med særligt udstyr til anvendelse af LPG i fremdriftssystemet, hvad angår montering af sådant udstyr.

1

2.   DEFINITION OG KLASSIFICERING AF KOMPONENTER

LPG-komponenter til anvendelse i køretøjer klassificeres efter maksimalt driftstryk og funktion i henhold til figur 1.

| Klasse 0 | Højtryksdele, herunder rør og fittings, indeholdende flydende LPG ved dettes gastryk eller ved forhøjet gastryk > 3 000 kPa. |
| --- | --- |
| Klasse 1 | Højtryksdele, herunder rør og fittings, indeholdende flydende LPG ved dettes gastryk eller ved forhøjet gastryk indtil 3 000 kPa. |
| Klasse 2 | Lavtryksdele, herunder rør og fittings, indeholdende gasformig LPG ved et maksimalt driftstryk på under 450 kPa, men over 20 kPa i forhold til atmosfæretrykket. |
| Klasse 2A | Lavtrykskomponenter, herunder rør og fittings, til begrænset trykområde, indeholdende gasformig LPG med et maksimalt driftstryk på under 120 kPa og over 20 kPa i forhold til atmosfæretrykket. |
| Klasse 3 | Afskæringsventiler og overtryksventiler, når disse arbejder i væskefasen. |

Klasse 0

Højtryksdele, herunder rør og fittings, indeholdende flydende LPG ved dettes gastryk eller ved forhøjet gastryk > 3 000 kPa.

Klasse 1

Højtryksdele, herunder rør og fittings, indeholdende flydende LPG ved dettes gastryk eller ved forhøjet gastryk indtil 3 000 kPa.

Klasse 2

Lavtryksdele, herunder rør og fittings, indeholdende gasformig LPG ved et maksimalt driftstryk på under 450 kPa, men over 20 kPa i forhold til atmosfæretrykket.

Klasse 2A

Lavtrykskomponenter, herunder rør og fittings, til begrænset trykområde, indeholdende gasformig LPG med et maksimalt driftstryk på under 120 kPa og over 20 kPa i forhold til atmosfæretrykket.

Klasse 3

Afskæringsventiler og overtryksventiler, når disse arbejder i væskefasen.

LPG-komponenter, som er konstrueret til et største driftstryk på under 20 kPa i forhold til atmosfæretrykket, er ikke omfattet af dette regulativ.

En komponent kan bestå af flere dele, som hver for sig er klassificeret med hensyn til maksimalt driftstryk og funktion.

Figur 1

Figur 1

Klassificering hvad angår maksimalt driftstryk og funktion

Klassificering hvad angår maksimalt driftstryk og funktion

Sikkerheds- ventiler

Ja

Ikke underlagt dette regulativ

Maks. driftstryk < 120 kPa?

Maks. driftstryk < 20 kPa?

Maks. driftstryk > 450 kPa?

Driftstryk > 3 MPa?

Klasse 0

Klasse 3

Klasse 1

Klasse 2A

Klasse 2

Nej

eller

Nej

Nej

Nej

Nej

STOP

Ja

Ja

Ja

Ja

START

I dette regulativ forstås ved:

2.1.   »tryk« (medmindre andet er angivet): det relative tryk i forhold til atmosfæretrykket

»tryk« (medmindre andet er angivet)

2.1.1.   »standardtryk«: ligevægtstrykket ved en homogen gastemperatur på 15 °C

»standardtryk«

2.1.2.   »prøvningstryk«: det tryk, som komponenten eksponeres for som led i godkendelsesprøvningen

»prøvningstryk«

2.1.3.   »arbejdstryk«: det maksimale tryk, som en komponent er bestemt til at blive underkastet, og som er grundlag for bestemmelsen af komponentens styrke

»arbejdstryk«

2.1.4.   »driftstryk«: trykket ved normale driftsbetingelser

»driftstryk«

2.1.5.   »maksimalt driftstryk«: det maksimale tryk, som kan forekomme i en komponent under drift

»maksimalt driftstryk«

2.1.6.   »klassificeringstryk«: det maksimalt tilladelige driftstryk i en komponent i henhold til dens klassificering

»klassificeringstryk«

2.2.   »særligt udstyr«:

»særligt udstyr«

| a) | beholderen |
| --- | --- |

a)

beholderen

| b) | udstyr, som er monteret på beholderen |
| --- | --- |

b)

udstyr, som er monteret på beholderen

| c) | fordamper/trykregulator |
| --- | --- |

c)

fordamper/trykregulator

| d) | afskæringsventilen |
| --- | --- |

d)

afskæringsventilen

| e) | gasinjektionsanordningen, injektoren eller blandingsstykket |
| --- | --- |

e)

gasinjektionsanordningen, injektoren eller blandingsstykket

| f) | gasdoseringsenheden, enten separat eller kombineret med gasinjektionsenheden |
| --- | --- |

f)

gasdoseringsenheden, enten separat eller kombineret med gasinjektionsenheden

| g) | bøjelige slanger |
| --- | --- |

g)

bøjelige slanger

| h) | påfyldningsenheden |
| --- | --- |

h)

påfyldningsenheden

| i) | kontraventilen |
| --- | --- |

i)

kontraventilen

| j) | overtryksventil for gasrør |
| --- | --- |

j)

overtryksventil for gasrør

| k) | filterenhed |
| --- | --- |

k)

filterenhed

| l) | tryk- eller temperaturføler |
| --- | --- |

l)

tryk- eller temperaturføler

| m) | brændstofpumpe |
| --- | --- |

m)

brændstofpumpe

| n) | servicekobling |
| --- | --- |

n)

servicekobling

| o) | elektronisk styreenhed |
| --- | --- |

o)

elektronisk styreenhed

| p) | brændstoffordelerrør |
| --- | --- |

p)

brændstoffordelerrør

| q) | trykbegrænseranordning |
| --- | --- |

q)

trykbegrænseranordning

| r) | multikomponent |
| --- | --- |

r)

multikomponent

2.3.   »beholder«: enhver beholder, som anvendes til opbevaring af LPG

»beholder«

2.3.1.   en beholder kan være:

en beholder kan være

| a) | en cylindrisk standardbeholder med cylindrisk svøb, to hvælvede endestykker, enten torisfæriske eller elliptiske, og de nødvendige åbninger |
| --- | --- |

a)

en cylindrisk standardbeholder med cylindrisk svøb, to hvælvede endestykker, enten torisfæriske eller elliptiske, og de nødvendige åbninger

| b) | en specialbeholder: andre beholdere end cylindriske standardbeholdere. Målangivelser findes i bilag 10, tillæg 5. |
| --- | --- |

b)

en specialbeholder: andre beholdere end cylindriske standardbeholdere. Målangivelser findes i bilag 10, tillæg 5.

2.3.2.   »helkompositbeholder«: en beholder fremstillet udelukkende af kompositmaterialer med en ikke-metallisk foring

»helkompositbeholder«

2.3.3.   »batchbeholdere«: maksimalt 200 beholdere af samme type, som er fremstillet fortløbende og på samme produktionslinje

»batchbeholdere«

2.4.   »type beholder«: beholdere, som indbyrdes ikke afviger med hensyn til følgende egenskaber, jf. bilag 10:

»type beholder«

| a) | fabriks- eller varemærke(r) |
| --- | --- |

a)

fabriks- eller varemærke(r)

| b) | form (cylindrisk, særlig form) |
| --- | --- |

b)

form (cylindrisk, særlig form)

| c) | åbning (plade til udstyr/metalring) |
| --- | --- |

c)

åbning (plade til udstyr/metalring)

| d) | materiale |
| --- | --- |

d)

materiale

| e) | svejseproces (ved metalbeholdere) |
| --- | --- |

e)

svejseproces (ved metalbeholdere)

| f) | varmebehandling (ved metalbeholdere) |
| --- | --- |

f)

varmebehandling (ved metalbeholdere)

| g) | produktionslinje |
| --- | --- |

g)

produktionslinje

| h) | nominel pladetykkelse |
| --- | --- |

h)

nominel pladetykkelse

| i) | diameter |
| --- | --- |

i)

diameter

| j) | højde (ved særlige beholdere) |
| --- | --- |

j)

højde (ved særlige beholdere)

2.5.   »udstyr monteret på beholderen«: følgende komponenter, som enten kan være separate eller kombinerede:

»udstyr monteret på beholderen«

| a) | 80 %-stopventil |
| --- | --- |

a)

80 %-stopventil

| b) | niveauindikator |
| --- | --- |

b)

niveauindikator

| c) | trykbegrænserventil |
| --- | --- |

c)

trykbegrænserventil

| d) | fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil |
| --- | --- |

d)

fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil

| e) | brændstofpumpe |
| --- | --- |

e)

brændstofpumpe

| f) | multiventil |
| --- | --- |

f)

multiventil

| g) | gastæt indeslutning |
| --- | --- |

g)

gastæt indeslutning

| h) | gennemføring for strømforsyning |
| --- | --- |

h)

gennemføring for strømforsyning

| i) | kontraventilen |
| --- | --- |

i)

kontraventilen

| j) | trykbegrænseranordning |
| --- | --- |

j)

trykbegrænseranordning

»80 %-stopventil«: en anordning, der begrænser påfyldningen til 80 % af beholderens kapacitet

»niveauindikator«: en anordning, som måler væskestanden i beholderen

»overtryksventil (udledningsventil)«: en anordning, som begrænser trykopbygningen i beholderen

2.5.3.1.   »trykbegrænseranordning«: en anordning, som gennem udledning af indholdet af LPG er bestemt til at beskytte beholderen mod sprængning, som kan forekomme i tilfælde af brand

»trykbegrænseranordning«

»fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil«: en anordning, som etablerer og afbryder LPG-tilførslen til fordamper/trykregulator; ved fjernbetjening forstås, at serviceventilen er styret af den elektroniske styreenhed; når køretøjets motor ikke er i gang, er ventilen lukket; en overstrømsventil er en anordning, som begrænser gennemstrømningen af LPG

»brændstofpumpe«: en anordning, som tilfører flydende LPG til motoren ved at forøge trykket fra beholderen med pumpens forsyningstryk

»multiventil«: en anordning, som består af alt det i punkt 2.5.1 til 2.5.3 samt 2.5.8 omhandlede udstyr eller en del deraf

»gastæt indeslutning«: en anordning, som beskytter tilbehøret og udleder eventuelt udslip til atmosfæren

gennemføring for strømforsyning (brændstofpumpe/aktuatorer/brændstofniveauføler)

»kontraventil«: en anordning, som tillader flydende LPG at strømme den ene vej og spærrer for strømning af flydende LPG den modsatte vej

2.6.   »fordamper«: en anordning, som er bestemt til at omdanne LPG fra væskeform til gasform

»fordamper«

2.7.   »trykregulator«: en anordning, som anvendes til at reducere og regulere trykket af LPG

»trykregulator«

2.8.   »afskæringsventil«: en anordning, som er bestemt til at afskære strømmen af LPG

»afskæringsventil«

2.9.   »overtryksventil for gasrør«: en anordning, som forhindrer, at der opbygges større tryk i rørene end den forudindstillede værdi

»overtryksventil for gasrør«

2.10.   »gasinjektionsanordning eller blandingsstykke«: en anordning, som bestemmer den flydende eller fordampede LPG-mængde, som tilføres motoren

»gasinjektionsanordning eller blandingsstykke«

2.11.   »gasdoseringsenhed«: en anordning, som doserer og/eller fordeler gasstrømmen til motoren og enten kan være kombineret med gasinjektionsanordningen eller være separat

»gasdoseringsenhed«

2.12.   »elektronisk styreenhed«: en enhed, som styrer motorens LPG-behov og automatisk afbryder strømforsyningen til LPG-systemets afskæringsventiler i tilfælde af brud på brændstoftilførselsledningen eller hvis motoren går i stå

»elektronisk styreenhed«

2.13.   »tryk- eller temperaturføler«: en anordning, som måler tryk eller temperatur

»tryk- eller temperaturføler«

2.14.   »LPG-filter«: en anordning, som filtrerer LPG; filteret kan være indbygget i andre komponenter

»LPG-filter«

2.15.   »bøjelige slanger«: slanger, som fremfører LPG i enten flydende form eller gasform ved varierende tryk fra ét punkt til et andet

»bøjelige slanger«

2.16.   »påfyldningsenhed«: en anordning, som gør det muligt at fylde beholderen op; påfyldningsenheden kan være indbygget i beholderens 80 %-stopventil eller kan bestå i en fjernpåfyldningsenhed udvendigt på køretøjet

»påfyldningsenhed«

2.17.   »servicekobling«: en kobling i brændstofledningen mellem brændstofbeholderen og motoren. Hvis et monobrændstofkøretøj løber tør for brændstof, kan motoren bringes til at fungere ved hjælp af en servicebrændstofbeholder, som tilkobles servicekoblingen

»servicekobling«

2.18.   »brændstoffordelerør«: et rør eller en kanal, som forbinder brændstofinjektorerne

»brændstoffordelerør«

2.19.   »LPG (Liquefied petroleum gas)«: et produkt, som hovedsagelig består af følgende carbonhydrider:

»LPG (Liquefied petroleum gas)«

propan, propen (propylen), n-butan, isobutan, isobutylen, buten (butylen) og ethan.

Den europæiske standard EN 589:1993 specificerer krav og prøvningsforskrifter for bilflaskegas, således som den markedsføres og leveres i CEN's medlemslande (Den Europæiske Standardiseringsorganisation).

2.20.   »komplet slange«: en enhed bestående af en bøjelig slange og koblinger.

»komplet slange«

DEL I

GODKENDELSE AF SÆRLIGT UDSTYR TIL KØRETØJER I KLASSE M OG N, SOM ANVENDER LPG I FREMDRIFTSSYSTEMET

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Ansøgning om godkendelse af særligt udstyr skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes behørigt bemyndigede repræsentant.

3.2.   Følgende dokumenter skal vedlægges i tre eksemplarer med følgende oplysninger:

| 3.2.1. | en detaljeret beskrivelse af den pågældende type særlige komponent (som nærmere angivet i bilag 1) |
| --- | --- |

3.2.1.

en detaljeret beskrivelse af den pågældende type særlige komponent (som nærmere angivet i bilag 1)

| 3.2.2. | en tegning af det særlige udstyr, tilstrækkelig detaljeret og i passende størrelsesforhold |
| --- | --- |

3.2.2.

en tegning af det særlige udstyr, tilstrækkelig detaljeret og i passende størrelsesforhold

| 3.2.3. | efterprøvning af overensstemmelsen med de specifikationer, som foreskrives i punkt 6 i dette regulativ. |
| --- | --- |

3.2.3.

efterprøvning af overensstemmelsen med de specifikationer, som foreskrives i punkt 6 i dette regulativ.

3.3.   På begæring af den tekniske tjeneste, som forestår udførelse af godkendelsesprøvningen, indleveres prøver af det særlige udstyr.

På begæring indleveres supplerende prøver.

4.   MÆRKNING

4.1.   Hver komponent, der indgives til godkendelse, skal være påført fabrikantens firmabetegnelse eller fabriksmærke. For ikke-metalliske komponenter angives desuden fremstillingsmåned og -år. Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne slettes.

4.2.   På alt udstyr skal være afsat tilstrækkelig plads til påføring af godkendelsesmærke, herunder komponentens klassificering (se bilag 2A) og for komponenter i klasse 0 også arbejdstrykket; denne plads skal være vist på de i punkt 3.2.2 ovenfor omhandlede tegninger.

4.3.   Hver beholder skal endvidere være forsynet med en påsvejst mærkeplade, hvor følgende oplysninger er påført let læseligt og ikke-sletbart:

| a) | et serienummer |
| --- | --- |

a)

et serienummer

| b) | kapacitet i liter |
| --- | --- |

b)

kapacitet i liter

| c) | påskriften »LPG« |
| --- | --- |

c)

påskriften »LPG«

| d) | prøvningstryk [kPa] |
| --- | --- |

d)

prøvningstryk [kPa]

| e) | angivelsen: »Maksimal fyldningsgrad: 80 %« |
| --- | --- |

e)

angivelsen: »Maksimal fyldningsgrad: 80 %«

| f) | godkendelsesår og -måned (f.eks. 99/01) |
| --- | --- |

f)

godkendelsesår og -måned (f.eks. 99/01)

| g) | godkendelsesmærke i overensstemmelse med punkt 5.4 |
| --- | --- |

g)

godkendelsesmærke i overensstemmelse med punkt 5.4

| h) | når en pumpe er monteret i beholderen, angivelsen »INDVENDIG PUMPE« og en mærkning, som identificerer pumpen. |
| --- | --- |

h)

når en pumpe er monteret i beholderen, angivelsen »INDVENDIG PUMPE« og en mærkning, som identificerer pumpen.

4.4.   Ud over bestemmelserne i punkt 4.1 og 4.2 skal en af følgende yderligere mærkninger anvendes til fjernbetjente serviceventiler og fjernbetjente afskæringsventiler, som opfylder bestemmelserne i henholdsvis punkt 4.7 i bilag 3 eller punkt 1.7 i bilag 7.

| a) | »H1« |
| --- | --- |

a)

»H1«

1

| b) | »H2« |
| --- | --- |

b)

»H2«

2

| c) | »H3« |
| --- | --- |

c)

»H3«

3

5.   GODKENDELSE

5.1.   Såfremt de prøver af udstyr, som er indleveret til godkendelse, opfylder forskrifterne i punkt 6.1 til 6.13 i dette regulativ, meddeles typegodkendelse for det pågældende udstyr.

5.2.   Hver godkendt type udstyr tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (p.t. 01, svarende til ændringsserie 01, der trådte i kraft den 13. november 1999) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele denne alfanumeriske kode til nogen anden type udstyr.

5.3.   Underretning om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en type LPG udstyr eller -komponent i henhold til dette regulativ skal gives til de parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2B til dette regulativ. Hvis der er tale om en beholder, anvendes desuden tillægget til bilag 2B.

5.4.   Udstyr, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, skal foruden det i punkt 4.1 og 4.3 ovenfor foreskrevne mærke være påført et internationalt godkendelsesmærke, som er placeret let synligt på det i punkt 4.2 ovenfor omhandlede sted og består af følgende:

| 5.4.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2) |
| --- | --- |

5.4.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2)

2

| 4.2. | nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 5.4.1 ovenfor. Dette godkendelsesnummer består af det komponenttypegodkendelsesnummer, som er angivet på den attest, som er udfærdiget for den pågældende type (se punkt 5.2 ovenfor og bilag 2B) med to foranstillede cifre, som angiver nummeret på den seneste ændringsserie til dette regulativ. |
| --- | --- |

4.2.

nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 5.4.1 ovenfor. Dette godkendelsesnummer består af det komponenttypegodkendelsesnummer, som er angivet på den attest, som er udfærdiget for den pågældende type (se punkt 5.2 ovenfor og bilag 2B) med to foranstillede cifre, som angiver nummeret på den seneste ændringsserie til dette regulativ.

5.5.   Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.

5.6.   Bilag 2A til dette regulativ giver eksempler på anbringelsen af ovennævnte godkendelsesmærke.

5.7.   For komponenter i klasse 0 angives også arbejdstrykket i nærheden af det i punkt 5.4 ovenfor nævnte godkendelsesmærke.

6.   SPECIFIKATIONER VEDRØRENDE LPG-UDSTYRETS FORSKELLIGE KOMPONENTER

6.1.   Generelle forskrifter

De særlige komponenter i køretøjer, som anvender LPG i fremdriftssystemet, skal fungere på korrekt og sikker måde.

Til udstyr, som er i berøring med LPG, skal anvendes materialer, som er forenelige med denne.

De dele af udstyret, hvis korrekte og sikre funktion kan forventes at påvirkes af LPG, højt tryk eller vibrationer, skal gennemgå de prøvninger, som er beskrevet i bilagene til dette regulativ. Navnlig skal bestemmelserne i punkt 6.2-6.13 være opfyldt.

Monteringen af LPG-udstyr, som er godkendt efter dette regulativ, skal opfylde de relevante forskrifter for elektromagnetisk kompatibilitet i regulativ nr. 10, ændringsserie 02, eller tilsvarende.

6.2.   Bestemmelser vedrørende beholdere

LPG-beholdere skal være typegodkendt i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag 10 til dette regulativ.

6.3.   Bestemmelser for udstyr, som er monteret på beholderen

6.3.1.   Beholderen skal være monteret med følgende dele, som enten kan være separate eller kombinerede (multiventil(er)):

| 6.3.1.1. | 80 %-stopventil |
| --- | --- |

6.3.1.1.

80 %-stopventil

| 6.3.1.2. | niveauindikator |
| --- | --- |

6.3.1.2.

niveauindikator

| 6.3.1.3. | trykbegrænserventil (udledningsventil) |
| --- | --- |

6.3.1.3.

trykbegrænserventil (udledningsventil)

| 6.3.1.4. | fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil |
| --- | --- |

6.3.1.4.

fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil

6.3.2.   Om nødvendigt kan beholderen være forsynet med gastæt indeslutning.

6.3.3.   Beholderen kan være monteret med en gennemføring for strømforsyning af hensyn til aktuatorer/LPG-brændstofpumpe.

6.3.4.   Der kan være monteret en LPG-brændstofpumpe i beholderen.

6.3.5.   Beholderen kan være forsynet med en kontraventil.

6.3.6.   Beholderen skal være forsynet med en trykbegrænseranordning. Anordninger eller funktioner, som kan godtages som trykbegrænseranordninger:

| a) | en smeltelig prop (temperaturaktiveret) (smeltesikring) eller |
| --- | --- |

a)

en smeltelig prop (temperaturaktiveret) (smeltesikring) eller

| b) | en overtryksventil, forudsat den er i overensstemmelse med punkt 6.15.8.3 nedenfor, eller |
| --- | --- |

b)

en overtryksventil, forudsat den er i overensstemmelse med punkt 6.15.8.3 nedenfor, eller

| c) | en kombination af ovenstående to anordninger eller |
| --- | --- |

c)

en kombination af ovenstående to anordninger eller

| d) | enhver anden tilsvarende teknisk løsning, forudsat den giver samme grad af sikring. |
| --- | --- |

d)

enhver anden tilsvarende teknisk løsning, forudsat den giver samme grad af sikring.

6.3.7.   De i punkt 6.3.1 til 6.3.6 ovenfor angivne komponenter skal være typegodkendt efter bestemmelserne i:

| a) | bilag 3 til dette regulativ for udstyr, som er nævnt i punkt 6.3.1, 6.3.2, 6.3.3 og 6.3.6 ovenfor |
| --- | --- |

a)

bilag 3 til dette regulativ for udstyr, som er nævnt i punkt 6.3.1, 6.3.2, 6.3.3 og 6.3.6 ovenfor

| b) | bilag 4 til dette regulativ for udstyr, som er nævnt i punkt 6.3.4 ovenfor |
| --- | --- |

b)

bilag 4 til dette regulativ for udstyr, som er nævnt i punkt 6.3.4 ovenfor

| c) | bilag 7 til dette regulativ for udstyr, som er nævnt i punkt 6.3.5 ovenfor. |
| --- | --- |

c)

bilag 7 til dette regulativ for udstyr, som er nævnt i punkt 6.3.5 ovenfor.

6.4. — 6.14.   Bestemmelser vedrørende øvrige komponenter

De øvrige komponenter, som er angivet i tabel 1, skal være typegodkendt efter bestemmelserne i de bilag, som der henvises til i tabellen.

Tabel 1

Tabel 1

| Punkt | Komponent | Bilag |
| --- | --- | --- |
| 6.4. | Brændstofpumpe | 4 |
| 6.5. | Fordamper (3)

  Trykregulator (3) | 6 |
| 6.6. | Afskæringsventiler
  Kontraventiler
  Overtryksventiler for gasrør
  Servicekoblinger | 7 |
| 6.7. | Bøjelige slanger | 8 |
| 6.8. | Påfyldningsenhed | 9 |
| 6.9. | Gasinjektionsenheder/Gasblandingsstykker (5)

  eller
  gasinjektorer | 11 |
| 6.10. | Gasdoseringsenhed (4) | 12 |
| 6.11. | Trykfølere
  Temperaturfølere | 13 |
| 6.12. | Elektronisk styreenhed | 14 |
| 6.13. | LPG-filterenheder | 5 |
| 6.14. | Trykbegrænseranordning | 3 |

Punkt

Komponent

Bilag

6.4.

Brændstofpumpe

4

6.5.

Fordamper (3)

3

Trykregulator (3)

3

6

6.6.

Afskæringsventiler

Kontraventiler

Overtryksventiler for gasrør

Servicekoblinger

7

6.7.

Bøjelige slanger

8

6.8.

Påfyldningsenhed

9

6.9.

Gasinjektionsenheder/Gasblandingsstykker (5)

5

eller

gasinjektorer

11

6.10.

Gasdoseringsenhed (4)

4

12

6.11.

Trykfølere

Temperaturfølere

13

6.12.

Elektronisk styreenhed

14

6.13.

LPG-filterenheder

5

6.14.

Trykbegrænseranordning

3

6.15.   Almindelige bestemmelser for komponenternes konstruktion

6.15.1.   Bestemmelser vedrørende 80 %-stopventilen

6.15.1.1.   Forbindelsen mellem 80 %-stopventilens svømmer og afspærringsenhed må ikke blive deformeret under normal drift.

6.15.1.2.   Såfremt beholderens 80 %-stopventil omfatter en svømmer, skal denne kunne modstå et udvendigt tryk på 4 500 kPa.

6.15.1.3.   Anordningens spærreenhed, som begrænser påfyldningen til højst 80 % + 0/-5 % af kapaciteten af den beholder, som 80 %-stopventilen er beregnet til, skal kunne modstå et tryk på 6 750 kPa. I afskæringsposition må påfyldningshastigheden ved en trykdifferens på 700 kPa ikke være over 500 cm3/minut. Ventilen prøves med alle de beholdere, som den er bestemt til at blive monteret på, eller fabrikanten angiver en beregning af, hvilke beholdertyper denne ventil passer til.

3

6.15.1.4.   Har 80 %-stopventilen ingen svømmer, må påfyldningshastigheden ikke være over 500 cm3/minut, efter at ventilen har lukket.

3

6.15.1.5.   Anordningen skal være påført en permanent mærkning, som angiver hvilken beholdertype, den er konstrueret for, diameter og vinkel samt, i givet fald, monteringsangivelse.

6.15.2.   Elektrisk aktiverede anordninger, som indeholder LPG, skal, for at undgå gnistdannelse på brudfladen ved eventuelt brud på komponenten:

| a) | være isoleret på en sådan måde, at de dele, som indeholder LPG, ikke er strømførende |
| --- | --- |

a)

være isoleret på en sådan måde, at de dele, som indeholder LPG, ikke er strømførende

| b) | anordningens elektriske system skal være isoleret:






  i) | fra karrosseriet |
| --- | --- | --- |

b)

anordningens elektriske system skal være isoleret:

i)

fra karrosseriet

| ii) | fra brændstofpumpens hus. |
| --- | --- |

ii)

fra brændstofpumpens hus.

Isoleringens modstand skal være > 10Ω.

6.15.2.1.   De elektriske forbindelser i bagagerum og passagerkabine skal være i overensstemmelse med isoleringsklasse IP 40 i henhold til IEC-standard 60529-1989+A1:1999.

6.15.2.2.   Alle øvrige elektriske forbindelser skal være i overensstemmelse med isoleringsklasse IP 54 i henhold til IEC-standard 60529-1989+A1:1999.

6.15.2.3.   Gennemføringen for strømforsyningen (brændstofpumpe/aktuatorer/brændstofniveauføler), som udgør en isoleret og stramtsiddende elektrisk forbindelse, skal være af en hermetisk lukket type.

6.15.3.   Særlige forskrifter for ventiler, som aktiveres af en elektrisk/ekstern (hydraulisk, pneumatisk) drivkraft:

6.15.3.1.   Ventiler, som aktiveres af en elektrisk/ekstern drivkraft (f.eks. 80 %-stopventil, serviceventil, afskæringsventiler, kontraventiler, overtryksventil for gasrør, servicekobling), skal stille sig i lukket position, når deres energitilførsel afbrydes.

6.15.3.2.   Drivkraften til brændstofpumpen skal afbrydes, hvis den elektroniske styreenhed bliver defekt eller mister sin strømforsyning.

6.15.4.   Varmevekslingsmedie (forskrifter for forenelighed og tryk)

6.15.4.1.   De materialer, som enheden består af, og som under drift er i berøring med varmevekslingsmediet, skal være forenelige med denne væske og skal kunne modstå et tryk på 200 kPa af varmevekslingsmediet. Materialet skal opfylde forskrifterne i bilag 15, punkt 17.

6.15.4.2.   Det rum, som indeholder varmevekslingsmediet for fordamper/trykregulator, skal være tæt ved et tryk på 200 kPa.

6.15.5.   En komponent, som består af både højtryks- og lavtryksdele, skal være konstrueret således, at den hindrer trykopbygning i lavtryksdelen ud over 2,25 gange det maksimale arbejdstryk, som den er prøvet ved. Komponenter, som er direkte tilsluttet tanktrykket, skal være konstrueret til et klassificeringstryk på 3 000 kPa. Udluftning til motorrummet eller til køretøjets yderside er ikke tilladt.

6.15.6.   Særlige bestemmelser, som skal forhindre eventuel gasudstrømning

6.15.6.1.   Pumper i klasse 1 skal være konstrueret således, at afgangstrykket aldrig overstiger 3 000 kPa, f.eks. i tilfælde af at rørene blokeres eller en afskæringsventil ikke åbner. Dette krav kan opfyldes gennem afbrydelse af pumpen eller gennem recirkulation til beholderen.

Pumper i klasse 0 skal være konstrueret således, at afgangstrykket aldrig overstiger arbejdstrykket for komponenterne nedstrøms for pumpen, f.eks. i tilfælde af at rørene blokeres eller en afskæringsventil ikke åbner. Dette krav kan opfyldes gennem afbrydelse af pumpen eller gennem recirkulation til beholderen.

6.15.6.2.   Trykregulator/fordamper skal være konstrueret således, at den forhindrer enhver gasgennemstrømning, når regulator/fordamperenheden tilføres LPG ved et tryk på ≤ 4 500 kPa, mens regulatoren ikke er i funktion.

6.15.7.   Bestemmelser vedrørende overtryksventil for gasrør

6.15.7.1.   Overtryksventiler for gasrør i klasse 1 skal være således konstrueret, at de åbner ved et tryk på 3 200 ± 100 kPa.

Overtryksventiler for gasrør i klasse 0 skal være således konstrueret, at de åbner ved et tryk på 1,07 gange rørets arbejdstryk ± 100 kPa (hvis relevant).

6.15.7.2.   Overtryksventiler for gasrør i klasse 1 må ikke udvise intern utæthed ved op til 3 000 kPa.

Overtryksventiler for gasrør i klasse 0 må ikke udvise intern utæthed ved tryk op til rørets arbejdstryk.

6.15.8.   Bestemmelser vedrørende overtryksventil (udledningsventil)

6.15.8.1.   Overtryksventilen skal være monteret indvendigt i beholderen eller på beholderen på det område, hvor brændstoffet er i gasform.

6.15.8.2.   Overtryksventilen skal være således konstrueret, at den åbner ved et tryk på 2 700 ± 100 kPa.

6.15.8.3.   Overtryksventilens strømningskapacitet, bestemt med trykluft ved et tryk på 20 % over det normale driftstryk, skal være mindst:

Q ≥ 10,66 × A0,82

0,82

hvor:

| Q | = | standardluftstrøm m3/min (absolut tryk 100 kPa og temperatur 15 °C) |
| --- | --- | --- |
| A | = | beholderens udvendige overfladeareal, m2. |

Q

=

standardluftstrøm m3/min (absolut tryk 100 kPa og temperatur 15 °C)

3

A

=

beholderens udvendige overfladeareal, m2.

2

Resultaterne af gennemstrømningsprøvningen skal omregnes til standardbetingelserne:

| | absolut lufttryk 100 kPa, temperatur 15 °C. |
| --- | --- |

absolut lufttryk 100 kPa, temperatur 15 °C.

| | Når overtryksventilen betragtes som en trykbegrænseranordning, skal gennemstrømningen være mindst 17,7 standard-m3/min. |
| --- | --- |

Når overtryksventilen betragtes som en trykbegrænseranordning, skal gennemstrømningen være mindst 17,7 standard-m3/min.

3

6.15.8.4.   Overtryksventilen må ikke udvise indre utæthed ved tryk op til 2 600 kPa.

6.15.8.5.   Trykbegrænseranordningen (smeltesikring) skal være konstrueret, så den åbner ved en temperatur på 120 ± 10 °C.

6.15.8.6.   Trykbegrænseranordningen (smeltesikring) skal være konstrueret således, at dens gennemstrømningskapacitet i åben tilstand er:

Q ≥ 2,73 × A

hvor:

| Q | = | standard luftstrøm m3/min (absolut tryk 100 kPa og temperatur 15 °C) |
| --- | --- | --- |
| A | = | beholderens udvendige overfladeareal, m2. |

Q

=

standard luftstrøm m3/min (absolut tryk 100 kPa og temperatur 15 °C)

3

A

=

beholderens udvendige overfladeareal, m2.

2

Gennemstrømningsprøvningen udføres ved et absolut opstrøms lufttryk på 200 kPa og en temperatur på 15 °C.

Resultaterne af gennemstrømningsprøvningen skal omregnes til standardbetingelserne:

absolut lufttryk 100 kPa, temperatur 15 °C.

6.15.8.7.   Trykbegrænseranordningen skal være monteret indvendigt i beholderen i gasfasen.

6.15.8.8.   Trykbegrænseranordningen skal, når den er påbudt, være således monteret på beholderen, at den kan lede gassen til den gastætte indeslutning.

6.15.8.9.   Trykbegrænseranordningen (smeltesikring) skal prøves efter bestemmelserne i bilag 3, punkt 7.

6.15.9.   Brændstofpumpens effektafgivelse

Ved det mindste brændstofniveau, hvorved motoren stadig fungerer, må brændstofpumpens (-pumpernes) varmeudvikling aldrig bevirke, at overtryksventilen åbner.

6.15.10.   Bestemmelser vedrørende påfyldningsenheden

6.15.10.1.   Påfyldningsenheden skal være udstyret med mindst én kontraventil med blødt ventilsæde, som er således konstrueret, at den ikke er aftagelig.

6.15.10.2.   Påfyldningsenheden skal være beskyttet mod snavs.

6.15.10.3.   Konstruktion og mål for påfyldningsenhedens forbindelsesområde skal være i overensstemmelse med angivelserne i figurerne i bilag 9.

Den i figur 5 viste påfyldningsenhed finder kun anvendelse på motorkøretøjer i klasse M2, M3, N2, N3 og M1 med tilladt totalmasse > 3 500 kg.

2

3

2

3

1

6.15.10.4.   Den i figur 4 viste påfyldningsenhed kan også finde anvendelse på motorkøretøjer i klasse M2, M3, N2, N3 og M1 med tilladt totalmasse > 3 500 kg (6).

2

3

2

3

1

6

6.15.10.5.   Den udvendige påfyldningsenhed er tilsluttet beholderen ved en slange eller et rør.

6.15.10.6.   Særlige bestemmelser vedrørende lette køretøjers påfyldningsenhed af Euro-typen (bilag 9 — figur 3):

| 6.15.10.6.1. | Dødvolumen mellem frontpakningens overflade og kontraventilens forende må ikke overstige 0,1 cm3. |
| --- | --- |

6.15.10.6.1.

Dødvolumen mellem frontpakningens overflade og kontraventilens forende må ikke overstige 0,1 cm3.

3

| 6.15.10.6.2. | Gennemstrømningen gennem konnektoren ved en trykforskel på 30 kPa skal være mindst 60 liter/min ved prøvning med vand. |
| --- | --- |

6.15.10.6.2.

Gennemstrømningen gennem konnektoren ved en trykforskel på 30 kPa skal være mindst 60 liter/min ved prøvning med vand.

6.15.10.7.   Særlige bestemmelser vedrørende tunge køretøjers påfyldningsenhed af Euro-typen (bilag 9 — figur 5):

| 6.15.10.7.1. | Dødvolumen mellem frontpakningens overflade og kontraventilens forende må ikke overstige 0,5 cm3. |
| --- | --- |

6.15.10.7.1.

Dødvolumen mellem frontpakningens overflade og kontraventilens forende må ikke overstige 0,5 cm3.

3

| 6.15.10.7.2. | Gennemstrømningen gennem påfyldningsenheden med kontraventilen mekanisk åbnet ved en trykforskel på 50 kPa skal være mindst 200 liter/min ved prøvning med vand. |
| --- | --- |

6.15.10.7.2.

Gennemstrømningen gennem påfyldningsenheden med kontraventilen mekanisk åbnet ved en trykforskel på 50 kPa skal være mindst 200 liter/min ved prøvning med vand.

| 6.15.10.7.3. | Påfyldningsenheden af Euro-typen skal overholde kravene til slagprøvning i bilag 9, punkt. 7.4. |
| --- | --- |

6.15.10.7.3.

Påfyldningsenheden af Euro-typen skal overholde kravene til slagprøvning i bilag 9, punkt. 7.4.

6.15.11.   Bestemmelser vedrørende niveauindikatorer

6.15.11.1.   Anordninger til måling af væskeniveauet i beholderen skal være af indirekte type (f.eks. magnetisk) mellem beholderens inderside og yderside. Såfremt den anordning, som måler væskestanden i beholderen, er af direkte type, skal tilslutningerne for dens strømforsyning opfylde IP-54-forskrifterne i henhold til IEC EN 60529:1997-06.

6.15.11.2.   Omfatter beholderens niveauindikator en svømmer, skal denne kunne modstå et udvendigt tryk på 3 000 kPa.

6.15.12.   Bestemmelser vedrørende beholderens gastætte indeslutning.

6.15.12.1.   Den gastætte indeslutnings afgangsåbning skal have et samlet frit tværsnitsareal på mindst 450 mm2.

2

6.15.12.2.   Den gastætte indeslutning skal være tæt ved et tryk på 10 kPa med åbningen (åbningerne) blokeret, udsivningen ikke må ikke være større end 100 cm3 gas/h, og indeslutningen må ikke udvise blivende deformation.

3

6.15.12.3.   Den gastætte indeslutning skal være konstrueret, så den kan modstå et tryk på 50 kPa.

6.15.13.   Bestemmelser vedrørende den fjernbetjente serviceventil med overstrømsventil.

6.15.13.1.   Bestemmelser vedrørende serviceventilen

6.15.13.1.1.   Er serviceventilen kombineret med en LPG-brændstoffødepumpe, skal pumpens tilstedeværelse være angivet ved påskriften »INDVENDIG PUMPE«, og pumpen skal være identificeret enten på LPG-beholderens mærkeskilt eller på en eventuel multiventil. De elektriske forbindelser i LPG-beholderen skal være i overensstemmelse med isoleringsklasse IP 40 i henhold til IEC-standard 60529-1989+A1:1999.

6.15.13.1.2.   Serviceventiler i klasse 1 skal kunne modstå et tryk på 6 750 kPa i åben og lukket stilling. Serviceventiler i klasse 0 skal kunne modstå et tryk på 2,25 gange arbejdstrykket i åben og lukket stilling.

6.15.13.1.3.   I afskæringsstilling må serviceventilen ikke tillade en indvendig gennemstrømning i strømningsretningen. Der kan være gennemstrømning i returretningen.

6.15.13.2.   Bestemmelse vedrørende overstrømsventilen

6.15.13.2.1.   Overstrømsventilen skal være monteret indvendigt i beholderen.

6.15.13.2.2.   Overstrømsventilen skal være forsynet med et omløb for at give mulighed for trykudligning.

6.15.13.2.3.   Overstrømsventilen skal afskære, når trykforskellen over ventilen er 90 kPa. Ved denne trykforskel må gennemstrømningen ikke være over 8 000 cm3/min.

3

6.15.13.2.4.   Når overstrømsventilen er i afskæringsposition, må gennemstrømningen i omløbsledningen ikke være over 500 cm3/min ved en trykforskel på 700 kPa.

3

7.   ÆNDRINGER AF EN TYPE LPG-UDSTYR OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE

7.1.   Enhver ændring af en type LPG-udstyr skal anmeldes til den typegodkendende myndighed, som har meddelt typegodkendelse. Typegodkendelsesmyndigheden kan da enten:

| 7.1.1. | skønne, at de foretagne ændringer næppe vil få mærkbar negativ virkning, og at udstyret stadig opfylder kravene eller |
| --- | --- |

7.1.1.

skønne, at de foretagne ændringer næppe vil få mærkbar negativ virkning, og at udstyret stadig opfylder kravene eller

| 7.1.2. | afgøre, at prøvningen helt eller delvis skal gentages. |
| --- | --- |

7.1.2.

afgøre, at prøvningen helt eller delvis skal gentages.

7.2.   De parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 5.3 ovenfor.

7.3.   Den typegodkendende myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.

8.   (IKKE ANVENDT)

9.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:

| 9.1. | Udstyr, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at det er i overensstemmelse med den godkendte type, idet det opfylder forskrifterne i punkt 6 ovenfor. |
| --- | --- |

9.1.

Udstyr, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at det er i overensstemmelse med den godkendte type, idet det opfylder forskrifterne i punkt 6 ovenfor.

| 9.2. | Til efterprøvning af, at kravene i punkt 9.1 er opfyldt, skal foretages passende kontrol af produktionen. |
| --- | --- |

9.2.

Til efterprøvning af, at kravene i punkt 9.1 er opfyldt, skal foretages passende kontrol af produktionen.

| 9.3. | De mindstekrav til procedurer til kontrol af produktionens overensstemmelse, som er fastlagt i bilag 8, 10 og 15 til dette regulativ, skal være overholdt. |
| --- | --- |

9.3.

De mindstekrav til procedurer til kontrol af produktionens overensstemmelse, som er fastlagt i bilag 8, 10 og 15 til dette regulativ, skal være overholdt.

| 9.4. | Den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning skal være én gang om året. |
| --- | --- |

9.4.

Den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning skal være én gang om året.

| 9.5. | Endvidere skal hver beholder prøves ved et tryk på mindst 3 000 kPa i henhold til forskrifterne i punkt 2.3 i bilag 10 til dette regulativ. |
| --- | --- |

9.5.

Endvidere skal hver beholder prøves ved et tryk på mindst 3 000 kPa i henhold til forskrifterne i punkt 2.3 i bilag 10 til dette regulativ.

| 9.6. | Hver slange, som er klassificeret i højtryksklassen (klasse 1) i henhold til punkt 2 i dette regulativ, skal af indehaveren af godkendelsen i et halvt minut underkastes prøvning med gas ved et tryk på 3 000 kPa.
  9.6.1.   Hver slange, som er klassificeret i højtryksklassen (klasse 0) i henhold til punkt 2 i dette regulativ, skal af indehaveren af godkendelsen i et halvt minut underkastes prøvning med gas ved et tryk på det oplyste arbejdstryk. |
| --- | --- |

9.6.

Hver slange, som er klassificeret i højtryksklassen (klasse 1) i henhold til punkt 2 i dette regulativ, skal af indehaveren af godkendelsen i et halvt minut underkastes prøvning med gas ved et tryk på 3 000 kPa.

9.6.1.   Hver slange, som er klassificeret i højtryksklassen (klasse 0) i henhold til punkt 2 i dette regulativ, skal af indehaveren af godkendelsen i et halvt minut underkastes prøvning med gas ved et tryk på det oplyste arbejdstryk.

| 9.7. | For svejste beholdere skal mindst 1 af hver 200 beholdere af det tilbageværende antal underkastes røntgenkontrol i henhold til bilag 10, punkt 2.4.1. |
| --- | --- |

9.7.

For svejste beholdere skal mindst 1 af hver 200 beholdere af det tilbageværende antal underkastes røntgenkontrol i henhold til bilag 10, punkt 2.4.1.

| 9.8. | Under produktionen skal 1 af hver 200 beholdere og 1 af det resterende antal underkastes ovennævnte mekaniske prøvninger som beskrevet i bilag 10, punkt 2.1.2. |
| --- | --- |

9.8.

Under produktionen skal 1 af hver 200 beholdere og 1 af det resterende antal underkastes ovennævnte mekaniske prøvninger som beskrevet i bilag 10, punkt 2.1.2.

10.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

10.1.   Den godkendelse, som er meddelt for en type udstyr i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 9 ovenfor ikke er opfyldt.

10.2.   Hvis en part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom på en meddelelsesblanket svarende til modellen i bilag 2B til dette regulativ.

11.   OVERGANGSBESTEMMELSER VEDRØRENDE LPG-UDSTYRETS FORSKELLIGE KOMPONENTER

11.1.   Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 01 til dette regulativ kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.

11.2.   Fra 3 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 01 til dette regulativ må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den komponenttype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.

11.3.   Ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, kan nægte at godkende en komponenttype, der er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.

11.4.   I 12 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 til dette regulativ kan ingen kontraherende part, der anvender dette regulativ, nægte at godkende en komponenttype, som er godkendt i henhold til dette regulativ i dets oprindelige form.

11.5.   12 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01, kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ nægte salg af en komponent, som ikke opfylder forskrifterne i ændringsserie 01 til dette regulativ, medmindre der er tale om en udskiftningsdel beregnet til montering på ibrugtagne køretøjer.

12.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen helt ophører med at fremstille en type udstyr, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han meddele dette til den typegodkendende myndighed, der har meddelt godkendelse. Ved modtagelse af denne anmeldelse meddeler myndigheden dette til de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, på en meddelelsesblanket svarende til modellen i bilag 2B til dette regulativ.

13.   NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNING, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

DEL II

GODKENDELSE AF KØRETØJER I KLASSE M OG N, SOM ER MONTERET MED SÆRLIGT UDSTYR TIL ANVENDELSE AF LPG I FREMDRIFTSSYSTEMET, HVAD ANGÅR MONTERING AF SÅDANT UDSTYR

14.   DEFINITIONER

14.1.   I del II af dette regulativ forstås ved:

14.1.1.   »godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype hvad angår monteringen af dets særlige udstyr til brug af LPG i fremdriftssystemet

»godkendelse af et køretøj«

14.1.2.   »køretøjstype«: køretøjer eller en familie af køretøjer, som er forsynet med særligt udstyr til anvendelse af LPG i fremdriftssystemet, og som ikke afviger indbyrdes i følgende henseender:

»køretøjstype«

| 14.1.2.1. | fabrikant |
| --- | --- |

14.1.2.1.

fabrikant

| 14.1.2.2. | typebetegnelsen som fastlagt af fabrikanten |
| --- | --- |

14.1.2.2.

typebetegnelsen som fastlagt af fabrikanten

| 14.1.2.3. | de væsentlige egenskaber ved produktion og konstruktion
  14.1.2.3.1.   chassis/vognbund (klare og grundlæggende forskelle)
  14.1.2.3.2.   LPG-udstyrets montering (åbenbare og grundlæggende forskelle) |
| --- | --- |

14.1.2.3.

de væsentlige egenskaber ved produktion og konstruktion

14.1.2.3.1.   chassis/vognbund (klare og grundlæggende forskelle)

14.1.2.3.2.   LPG-udstyrets montering (åbenbare og grundlæggende forskelle)

14.1.3.   »automatisk styret stopfase«: det tidsforløb, hvorunder en forbrændingsmotor automatisk slukkes med henblik på brændstofbesparelse og derefter igen startes automatisk.

»automatisk styret stopfase«

15.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

15.1.   Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af særligt udstyr til brug af LPG i fremdriftssystemet skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

15.2.   Ansøgningen skal være ledsaget af nedenstående dokumenter i tre eksemplarer: beskrivelse af køretøjet med alle de relevante enkeltheder omhandlet i bilag 1 til dette regulativ.

15.3.   Et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, som søges godkendt, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningerne.

16.   GODKENDELSE

16.1.   Såfremt det køretøj, som søges godkendt i henhold til dette regulativ, er forsynet med alt det nødvendige særlige udstyr til anvendelse af LPG i fremdriftssystemet og opfylder kravene i punkt 17 nedenfor, meddeles godkendelse af den pågældende køretøjstype.

16.2.   Hver godkendt køretøjstype tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre er den ændringsserie, som angiver de seneste større tekniske ændringer, som var foretaget af dette regulativ på udstedelsestidspunktet for godkendelsen.

16.3.   Underretning om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en type LPG-køretøj i henhold til dette regulativ skal gives til de parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2D til dette regulativ.

16.4.   Alle køretøjer, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, som angives i den i punkt 16.3 ovenfor omhandlede godkendelsesblanket, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

| 16.4.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (7) |
| --- | --- |

16.4.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (7)

7

| 16.4.2. | nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 16.4.1 ovenfor. |
| --- | --- |

16.4.2.

nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 16.4.1 ovenfor.

16.5.   Såfremt køretøjet svarer til et køretøj, som efter et eller flere af de regulativer, som er bilag til overenskomsten, er godkendt i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 16.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages; i så tilfælde skal numrene på regulativet og på godkendelserne samt de yderligere symboler for alle de regulativer, i henhold til hvilke der er meddelt godkendelse i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, påføres i lodrette kolonner til højre for det i punkt 16.4.1 foreskrevne symbol.

16.6.   Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.

16.7.   Godkendelsesmærket skal være påført i nærheden af eller på køretøjets fabrikationsplade.

16.8.   Bilag 2C til dette regulativ giver eksempler på udformningen af ovennævnte godkendelsesmærke.

17.   FORSKRIFTER FOR MONTERING AF SÆRLIGT UDSTYR TIL ANVENDELSE AF LPG I KØRETØJERS FREMDRIFTSSYSTEM

17.1.   Generelt

17.1.1.   Det i køretøjet monterede LPG-udstyr skal fungere, således at det arbejdstryk, til hvilket køretøjet er konstrueret og godkendt, ikke kan overskrides.

17.1.2.   Alle systemets komponenter skal være typegodkendt hvad angår de enkelte dele i henhold til del I af dette regulativ.

17.1.2.1.   Uanset bestemmelserne i punkt 17.1.2 ovenfor, kræves der ikke særskilt typegodkendelse af den elektroniske LPG-styreenhed, hvis den elektroniske LPG-styreenhed er integreret i motorens elektroniske styreenhed og er omfattet af en køretøjsmonteringstypegodkendelse efter del II i dette regulativ og regulativ nr. 10. Køretøjet skal også være typegodkendt efter de gældende bestemmelser i bilag 14 til dette regulativ.

17.1.3.   De i systemet anvendte materialer skal være egnede til brug med LPG.

17.1.4.   Alle systemets komponenter skal være fastgjort på forsvarlig måde.

17.1.5.   LPG-systemet må ikke udvise utætheder.

17.1.6.   LPG-systemet skal være monteret således, at det er bedst muligt beskyttet mod beskadigelse forårsaget af f.eks. bevægelige køretøjsdele, kollision, stenslag, læsning og aflæsning af køretøjet og forskubning af lasten.

17.1.7.   Der må ikke tilsluttes andre anordninger til LPG-systemet end dem, som er strengt nødvendige for korrekt funktion af motorkøretøjets motor.

17.1.7.1.   Uanset bestemmelserne i punkt 17.1.7 kan motorkøretøjer af klasse M2, M3, N2, N3 og M1 med enten en tilladt totalmasse > 3 500 kg eller karrosseritype SA1
   (8)
   (9) være udstyret med et system til opvarmning af passagerkabinen, og dette system kan være tilsluttet LPG-systemet.

2

3

2

3

1

1

8

9

17.1.7.2.   Det i punkt 17.1.7.1 ovenfor omhandlede opvarmningssystem tillades, hvis de tekniske tjenester, som forestår typegodkendelsesprøvningen, skønner, at opvarmningssystemet er tilstrækkeligt beskyttet, og at den nødvendige funktion af det normale LPG-system ikke berøres.

17.1.7.3.   Uanset bestemmelserne i punkt 17.1.7 ovenfor kan et monobrændstof-køretøj, som ikke har nødsystem til fortsat kørsel (»limp-home«-system), være udstyret med en servicekobling i LPG-systemet.

17.1.7.4.   Den i punkt 17.1.7.3 ovenfor omhandlede servicekobling tillades, hvis de tekniske tjenester, som forestår typegodkendelsesprøvningen, skønner, at servicekoblingen er tilstrækkeligt beskyttet, og at den nødvendige funktion af det normale LPG-system ikke berøres. Servicekoblingen skal være kombineret med en separat gastæt kontraventil, med hvilken det kun er muligt at bringe motoren til at fungere.

17.1.7.5.   Monobrændstofkøretøjer med servicekobling skal være forsynet med en klæbemærkat nær servicekoblingen som foreskrevet i bilag 17 til dette regulativ.

17.1.8.   Identifikation af LPG-drevne køretøjer af klasse M2 og M3.

2

3

17.1.8.1.   Køretøjer i klasse M2 og M3 skal være forsynet med et skilt som foreskrevet i bilag 16 til dette regulativ.

2

3

17.1.8.2.   Skiltet skal være placeret på for- og bagsiden af køretøjer af klasse M2 eller M3 samt på ydersiden af dørene i venstre side på højrestyrede køretøjer og i højre side på venstrestyrede køretøjer.

2

3

17.2.   Andre forskrifter

17.2.1.   Ingen af LPG-systemets komponenter, herunder eventuelle beskyttende materialer, som indgår i disse komponenter, må rage ud over køretøjets ydre overflade, bortset fra påfyldningsenheden, forudsat denne højst rager 10 mm ud over den nominelle kontur af karrosseripladen.

17.2.2.   Bortset fra LPG-beholderen må i intet tværsnit af køretøjet nogen del af LPG-systemet, herunder eventuelt beskyttelsesmateriale, som indgår i sådanne komponenter, rage uden for køretøjets underkant, medmindre en anden del af køretøjet er lavere placeret og er inden for en radius af 150 mm.

17.2.3.   Ingen af LPG-systemets komponenter må være placeret inden for 100 mm fra udstødningssystemet eller tilsvarende varmekilde, medmindre sådanne komponenter er forsvarligt beskyttet mod varme.

17.3.   LPG-system

17.3.1.   Et LPG-system skal omfatte mindst følgende komponenter:

| 17.3.1.1. | brændstofbeholder |
| --- | --- |

17.3.1.1.

brændstofbeholder

| 17.3.1.2. | 80 %-stopventil |
| --- | --- |

17.3.1.2.

80 %-stopventil

| 17.3.1.3. | niveauindikator |
| --- | --- |

17.3.1.3.

niveauindikator

| 17.3.1.4. | trykbegrænserventil |
| --- | --- |

17.3.1.4.

trykbegrænserventil

| 17.3.1.5. | fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil |
| --- | --- |

17.3.1.5.

fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil

| 17.3.1.6. | trykregulator med fordamper, som kan være kombineret (10) |
| --- | --- |

17.3.1.6.

trykregulator med fordamper, som kan være kombineret (10)

10

| 17.3.1.7. | fjernbetjent afskæringsventil |
| --- | --- |

17.3.1.7.

fjernbetjent afskæringsventil

| 17.3.1.8. | påfyldningsenheden |
| --- | --- |

17.3.1.8.

påfyldningsenheden

| 17.3.1.9. | gasrør og -slanger |
| --- | --- |

17.3.1.9.

gasrør og -slanger

| 17.3.1.10. | de gasførende forbindelser mellem LPG-systemets komponenter |
| --- | --- |

17.3.1.10.

de gasførende forbindelser mellem LPG-systemets komponenter

| 17.3.1.11. | injektor eller gasinjektionsanordning eller blandingsstykke |
| --- | --- |

17.3.1.11.

injektor eller gasinjektionsanordning eller blandingsstykke

| 17.3.1.12. | elektronisk styreenhed |
| --- | --- |

17.3.1.12.

elektronisk styreenhed

| 17.3.1.13. | trykbegrænseranordning (smeltesikring). |
| --- | --- |

17.3.1.13.

trykbegrænseranordning (smeltesikring).

17.3.2.   LPG-systemet kan desuden omfatte følgende komponenter:

| 17.3.2.1. | gastæt indeslutning, herunder udstyr, som er monteret på beholderen |
| --- | --- |

17.3.2.1.

gastæt indeslutning, herunder udstyr, som er monteret på beholderen

| 17.3.2.2. | kontraventilen |
| --- | --- |

17.3.2.2.

kontraventilen

| 17.3.2.3. | overtryksventil for gasrør |
| --- | --- |

17.3.2.3.

overtryksventil for gasrør

| 17.3.2.4. | gasdoseringsenhed |
| --- | --- |

17.3.2.4.

gasdoseringsenhed

| 17.3.2.5. | LPG-filter |
| --- | --- |

17.3.2.5.

LPG-filter

| 17.3.2.6. | tryk- eller temperaturføler |
| --- | --- |

17.3.2.6.

tryk- eller temperaturføler

| 17.3.2.7. | LPG-brændstofpumpe |
| --- | --- |

17.3.2.7.

LPG-brændstofpumpe

| 17.3.2.8. | gennemføring til strømforsyning til beholder (aktuatorer/brændstofpumpe/brændstofniveauføler) |
| --- | --- |

17.3.2.8.

gennemføring til strømforsyning til beholder (aktuatorer/brændstofpumpe/brændstofniveauføler)

| 17.3.2.9. | servicekobling (kun monobrændstof-køretøjer uden nødprogram til fortsat kørsel) |
| --- | --- |

17.3.2.9.

servicekobling (kun monobrændstof-køretøjer uden nødprogram til fortsat kørsel)

| 17.3.2.10. | brændstofvælgersystem og elektrisk system |
| --- | --- |

17.3.2.10.

brændstofvælgersystem og elektrisk system

| 17.3.2.11. | brændstoffordelerrør. |
| --- | --- |

17.3.2.11.

brændstoffordelerrør.

17.3.3.   De i punkt 17.3.1.2-17.3.1.5 ovenfor omhandlede beholderfittings kan være kombineret.

17.3.4.   Den i punkt 17.3.1.7 ovenfor omhandlede fjernbetjente afskæringsventil kan være kombineret med trykregulator/fordamper.

17.3.5.   Der kan monteres yderligere komponenter, som er nødvendige for motorens funktion, i den del af LPG-systemet, hvor trykket er under 20 kPa.

17.4.   Brændstofbeholderens montering

17.4.1.   Brændstofbeholderen skal være permanent monteret i køretøjet og må ikke være monteret i motorrummet.

17.4.2.   Brændstofbeholderen skal være placeret korrekt i henhold til anvisningerne fra beholderens fabrikant.

17.4.3.   Beholderen skal være således monteret, at der ikke forekommer metal-metal kontakt bortset fra beholderens permanente fastgøringspunkter.

17.4.4.   Brændstofbeholderen skal have permanente fastgøringspunkter til motorkøretøjet eller være fastgjort til køretøjet med et beholderstativ og fastspændingsbøjler.

17.4.5.   Når køretøjet er driftsklart, skal brændstofbeholderen være mindst 200 mm over kørebanen.

17.4.5.1.   Bestemmelserne i punkt 17.4.5 ovenfor finder ikke anvendelse, såfremt beholderen er tilstrækkelig beskyttet fortil og i siderne, og ingen del af beholderen er lavere end denne beskyttende konstruktion.

17.4.6.   Brændstofbeholderen(e) skal være monteret og fastgjort således, at følgende accelerationer kan optages (uden at medføre beskadigelse), når beholderen er fyldt:

| | På køretøjer i klasse M1 og N1:






  a) | 20 g i køreretningen |
| --- | --- | --- |

På køretøjer i klasse M1 og N1:

1

1

a)

20 g i køreretningen

| b) | 8 g vandret og vinkelret på køreretningen. |
| --- | --- |

b)

8 g vandret og vinkelret på køreretningen.

| | På køretøjer i klasse M2 og N2:






  a) | 10 g i køreretningen |
| --- | --- | --- |

På køretøjer i klasse M2 og N2:

2

2

a)

10 g i køreretningen

| b) | 5 g vandret og vinkelret på køreretningen. |
| --- | --- |

b)

5 g vandret og vinkelret på køreretningen.

| | På køretøjer i klasse M3 og N3:






  a) | 6,6 g i køreretningen |
| --- | --- | --- |

På køretøjer i klasse M3 og N3:

3

3

a)

6,6 g i køreretningen

| b) | 5 g vandret og vinkelret på køreretningen. |
| --- | --- |

b)

5 g vandret og vinkelret på køreretningen.

En beregning kan træde i stedet for prøvningen, såfremt ansøgeren på tilfredsstillende vis kan godtgøre beregningens ækvivalens over for den tekniske tjeneste.

17.5.   Yderligere krav til brændstofbeholderen

17.5.1.   Er der tilsluttet flere end én LPG-beholder til et enkelt tilførselsrør, skal hver beholder være forsynet med en kontraventil nedstrøms for den fjernbetjente serviceventil, og der skal være monteret en overtryksventil for rør i tilførselsrøret nedstrøms for kontraventilen. Der skal forefindes et passende filtersystem, placeret opstrøms for kontraventilen (-ventilerne), til at forhindre tilstopning af kontraventilen (-ventilerne).

17.5.2.   Der kræves ikke kontraventil og overtryksventil for rørene, såfremt tilbageløbstrykket fra den fjernbetjente serviceventil i lukket stilling er over 500 kPa.

I så tilfælde skal betjeningsanordningen for de fjernbetjente serviceventiler være således udformet, at det på intet tidspunkt er muligt for flere end én fjernkontrolleret ventil at stå åben. Overlapningstiden for omskiftning må ikke være over to minutter.

17.6.   Brændstofbeholderens udstyr

17.6.1.   Fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil på beholderen

17.6.1.1.   Den fjernbetjente serviceventil med overstrømsventil skal være monteret direkte på brændstofbeholderen uden mellemliggende fittings.

17.6.1.2.   Den fjernbetjente serviceventil med overstrømsventil skal fungere således, at den uanset tændingskontaktens stilling lukkes, når motoren standses, og forbliver lukket, når motoren ikke er i gang.

17.6.1.3.   Uanset bestemmelsen i punkt 17.6.1.2 ovenfor er det for flydende indsprøjtningssystemer tilladt at holde den fjernbetjente serviceventil med overstrømsventil åben i en periode på højst 10 sekunder, før motoren startes i LPG-driftstilstand, hvis der kræves brændstofrecirkulation for at rense systemet for gasbobler (luftlomme).

17.6.1.4.   Uanset bestemmelserne i punkt 17.6.1.2 ovenfor kan den fjernbetjente serviceventil forblive i åben stilling under de automatisk styrede stopfaser.

17.6.1.5.   Hvis den fjernbetjente serviceventil er lukket under automatisk styrede stopfaser, skal ventilen være i overensstemmelse med punkt 4.7 i bilag 3.

17.6.2.   Fjederbelastet overtryksventil i beholderen

17.6.2.1.   Den fjederbelastede overtryksventil skal være således monteret i beholderen, at den er tilsluttet gasfasen og kan udlede gassen til atmosfæren. Den fjederbelastede overtryksventil kan udlede til den gastætte indeslutning, såfremt den gastætte indeslutning opfylder forskrifterne i punkt 17.6.5 nedenfor.

17.6.3.   80 %-stopventil

17.6.3.1.   Den automatiske fyldningsniveaubegrænser skal være egnet til den brændstofbeholder, hvorpå den er monteret, og være monteret i en passende placering, som sikrer, at beholderen ikke kan fyldes mere end 80 % op.

17.6.4.   Niveauindikator

17.6.4.1.   Niveauindikatoren skal være egnet til den brændstofbeholder, hvori den er monteret, og skal være monteret i en passende placering.

17.6.5.   Gastæt indeslutning på beholderen

17.6.5.1.   Brændstofbeholderen skal over beholderens fittings være forsynet med gastæt indeslutning, som opfylder kravene i punkt 17.6.5.2-17.6.5.5, medmindre beholderen er monteret udvendigt på køretøjet, og dens fittings er beskyttet mod snavs og vand.

17.6.5.2.   Den gastætte indeslutning skal have åben forbindelse til atmosfæren, om nødvendigt ved hjælp af en forbindelsesslange og gennemføring.

17.6.5.3.   Den gastætte indeslutnings ventilationsåbning skal være nedadrettet ved afgangen fra motorkøretøjet. Afgangen må dog ikke være ført til hjulkassen og må ikke være rettet mod en varmekilde som f.eks. udstødningsanlægget.

17.6.5.4.   Eventuelle forbindelsesslanger og gennemføringer i bunden af motorkøretøjets karrosseri til ventilation af den gastætte indeslutning skal have en mindste fri åbning på 450 mm2. Er der i forbindelsesslange og gennemføring monteret et gasrør, andet rør eller elektriske ledninger, skal den frie åbning ligeledes være mindst 450 mm2.

2

2

17.6.5.5.   Den gastætte indeslutning og forbindelsesslangerne skal være gastætte ved et tryk på 10 kPa med åbningerne blokeret, må ikke udvise blivende deformation og må højst have en udsivning på 100 cm3/h.

3

17.6.5.6.   Tilslutningsslangen skal være fastgjort til den gastætte indeslutning og gennemføringen på passende måde, således at der dannes en gastæt samling.

17.7.   Gasrør og -slanger

17.7.1.   Gasrør skal være af sømløst materiale: kobber, rustfrit stål eller stål med korrosionsbestandig belægning.

17.7.2.   Er der anvendt sømløst kobber, skal røret være beskyttet af en kappe af gummi eller plast.

17.7.3.   Yderdiameteren for gasrør af kobber må ikke være over 12 mm med en vægtykkelse på mindst 0,8 mm; gasrør af stål og rustfrit stål må ikke være over 25 mm og skal, hvis anvendt til gasformål, have en passende vægtykkelse.

17.7.4.   Gasrøret kan være fremstillet af ikke-metallisk materiale, såfremt røret opfylder forskrifterne i punkt 6.7 i dette regulativ.

17.7.5.   Gasrøret kan være erstattet af en gasslange, såfremt denne opfylder forskrifterne i punkt 6.7 i dette regulativ.

17.7.6.   Gasrør bortset fra ikke-metalliske gasrør, skal være fastgjort, så de ikke kan blive udsat for vibrationer eller belastning.

17.7.7.   Gasslanger og ikke-metalliske gasrør skal være fastgjort således, at de ikke er udsat for spændinger.

17.7.8.   Gasrør eller -slange skal i fastgøringspunktet være forsynet med beskyttende materiale.

17.7.9.   Gasrør eller -slanger må ikke være placeret ved køretøjets løftepunkter for donkraft.

17.7.10.   Gasrør og -samlinger skal ved deres gennemføringer være forsynet med beskyttelsesmateriale, også selv om de har en beskyttende kappe.

17.8.   Gasforbindelser mellem LPG-systemets komponenter

17.8.1.   Loddede eller svejste samlinger og selvskærende kompressionssamlinger er ikke tilladt. Lodning eller svejsning kan tillades for at forbinde de enkelte dele af aftagelige tilkoblingsanordninger til gasrør eller -komponent.

17.8.2.   Gasrør må kun samles ved hjælp af fittings, som de er forenelige med i korrosionsmæssig henseende.

17.8.3.   Rør af rustfrit stål må kun samles med fittings af rustfrit stål.

17.8.4.   Fordelerblokke skal være fremstillet af korrosionsbestandigt materiale.

17.8.5.   Gasrør skal være tilsluttet med passende samlinger, f.eks. todelte kompressionssamlinger for stålrør og dobbeltkoniske samlestykker eller to flanger for kobberrør. Gasrør skal være tilsluttet med passende forbindelser. Der må under ingen omstændigheder anvendes koblinger, som beskadiger røret. Brudtrykket for de monterede koblinger skal være mindst det samme som foreskrevet for røret.

17.8.6.   Antallet af samlinger skal være indskrænket til det mindst mulige.

17.8.7.   Alle samlinger skal være placeret, så de er tilgængelige for inspektion.

17.8.8.   I passagerkabine eller lukket bagagerum må gasrør eller -slange ikke være længere end rimeligt nødvendigt; denne bestemmelse er opfyldt, når gasrør eller -slange ikke er længere end afstanden fra brændstofbeholderen til køretøjets side.

17.8.8.1.   I passagerkabine eller lukket bagagerum må ikke findes gasførende samlinger, bortset fra:

| a) | samlinger på den gastætte indeslutning og |
| --- | --- |

a)

samlinger på den gastætte indeslutning og

| b) | samlingen mellem gasrør eller -slange og påfyldningsenheden, såfremt denne samling er forsynet med en kappe, som er bestandig mod LPG, og forudsat eventuel udsivende gas bortledes direkte til atmosfæren. |
| --- | --- |

b)

samlingen mellem gasrør eller -slange og påfyldningsenheden, såfremt denne samling er forsynet med en kappe, som er bestandig mod LPG, og forudsat eventuel udsivende gas bortledes direkte til atmosfæren.

17.8.8.2.   Bestemmelserne i punkt 17.8.8 og punkt 17.8.8.1 finder ikke anvendelse for køretøjer i klasse M2 og M3, såfremt gasrør, -slanger og -forbindelser er forsynet med en kappe, som er bestandig over for LPG og er i åben forbindelse med atmosfæren. Den åbne ende af kappen eller kanalen skal være placeret lavest.

2

3

17.9.   Fjernkontrolleret afskæringsventil

17.9.1.   I gasrøret fra LPG-beholder til trykregulator/fordamper skal der være monteret en fjernkontrolleret afskæringsventil så tæt ved trykregulator/fordamper som muligt.

17.9.2.   Den fjernbetjente afskæringsventil kan være indbygget i trykregulator/fordamper.

17.9.3.   Uanset bestemmelserne i punkt 17.9.1 ovenfor kan den fjernbetjente afskæringsventil være monteret på et af LPG-systemets fabrikant angivet sted i motorrummet, såfremt der forefindes et brændstofretursystem mellem trykregulator og LPG-beholder.

17.9.4.   Den fjernbetjente afskæringsventil skal være monteret således, at brændstofforsyningen uanset tændingskontaktens stilling afbrydes, når motoren standses, eller, hvis køretøjet er udstyret med et yderligere brændstofsystem, når det andet brændstof vælges. Der tillades en forsinkelse på 2 sekunder til fejlfinding.

17.9.5.   Uanset bestemmelsen i punkt 17.9.4 ovenfor er det for flydende indsprøjtningssystemer tilladt at holde den fjernbetjente afskæringsventil åben i en periode på højst 10 sekunder, før motoren startes i LPG-driftstilstand og under brændstofomskiftning, hvis der kræves brændstofrecirkulation for at rense systemet for gasbobler (luftlomme).

17.9.6.   Uanset bestemmelserne i punkt 17.9.4 ovenfor kan den fjernbetjente afskæringsventil forblive i åben stilling under de automatisk styrede stopfaser.

17.9.7.   Hvis den fjernbetjente afskæringsventil er lukket under automatisk styrede stopfaser, skal ventilen være i overensstemmelse med punkt 1.7 i bilag 7.

17.10.   Påfyldningsenhed

17.10.1.   Påfyldningsenheden skal være sikret mod drejning og beskyttet mod snavs og vand.

17.10.2.   Er LPG-beholderen monteret i passagerrum eller lukket (bagage)rum, skal påfyldningsenheden være placeret udvendigt på køretøjet.

17.11.   Brændstofvælgersystem og elektrisk anlæg

17.11.1.   LPG-systemets elektriske komponenter skal være beskyttet mod overbelastning, og der skal forefindes mindst én separat sikring i strømforsyningskablet.

17.11.1.1.   Sikringen skal være placeret et kendt sted, hvortil der er adgang uden brug af værktøj.

17.11.2.   Strømforsyningen til de LPG-komponenter, som også er gasførende, må ikke fremføres af et gasrør.

17.11.3.   Elektriske komponenter, som er monteret i en del af LPG-systemet, hvor trykket overstiger 20 kPa, skal være tilsluttet og isoleret på en måde, så at der ikke føres strøm gennem de LPG-førende dele.

17.11.4.   Elektriske kabler skal være passende beskyttet mod beskadigelse. De elektriske forbindelser i bagagerum og passagerkabine skal være i overensstemmelse med isoleringsklasse IP 40 i henhold til IEC-standard 60529-1989+A1:1999. Alle øvrige elektriske forbindelser skal være i overensstemmelse med isoleringsklasse IP 54 i henhold til IEC-standard 60529-1989+A1:1999.

17.11.5.   Køretøjer med mere end ét brændstofsystem skal have et brændstofvælgersystem.

17.11.6.   De elektriske forbindelser og komponenter i den gastætte indeslutning skal være konstrueret således, at der ikke dannes gnister.

17.12.   Trykbegrænseranordning

17.12.1.   Trykbegrænseranordningen skal være således monteret på brændstofbeholderen, at den kan lede gassen til den gastætte indeslutning, når sådan indeslutning er påbudt, såfremt den gastætte indeslutning opfylder kravene i punkt 17.6.5 ovenfor.

18.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:

| 18.1. | Køretøjer, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 17 ovenfor. |
| --- | --- |

18.1.

Køretøjer, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 17 ovenfor.

| 18.2. | Til efterprøvning af, at kravene i punkt 18.1 er opfyldt, skal der foretages passende kontrol af produktionen. |
| --- | --- |

18.2.

Til efterprøvning af, at kravene i punkt 18.1 er opfyldt, skal der foretages passende kontrol af produktionen.

| 18.3. | Den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning skal være én gang om året. |
| --- | --- |

18.3.

Den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning skal være én gang om året.

19.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

19.1.   Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 18 ovenfor ikke er opfyldt.

19.2.   Hvis en kontraherende part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesblanket i overensstemmelse med modellen i bilag 2D til dette regulativ.

20.   ÆNDRINGER OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN FOR EN KØRETØJSTYPE

20.1.   Alle ændringer af monteringen af særligt udstyr til brug af LPG i fremdriftssystemet for køretøjet skal anmeldes til den typegodkendende myndighed, som har godkendt køretøjstypen. Typegodkendelsesmyndigheden kan da enten:

| 20.1.1. | anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene eller |
| --- | --- |

20.1.1.

anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene eller

| 20.1.2. | rekvirere en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningerne. |
| --- | --- |

20.1.2.

rekvirere en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningerne.

20.2.   Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse med angivelse af ændringerne meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, efter den i punkt 16.3 ovenfor anførte procedure.

20.3.   Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende udvidelsesnummer og underretter de øvrige kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en anmeldelsesblanket svarende til modellen i bilag 2D til dette regulativ.

21.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen helt ophører med at fremstille en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han meddele dette til den typegodkendende myndighed, der har meddelt godkendelse. Ved modtagelse af denne anmeldelse meddeler myndigheden dette til de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, på en meddelelsesblanket svarende til modellen i bilag 2D til dette regulativ.

22.   OVERGANGSBESTEMMELSER VEDRØRENDE MONTERING AF FORSKELLIGE KOMPONENTER I LPG-UDSTYR OG TYPEGODKENDELSE AF KØRETØJER, SOM ER MONTERET MED SÆRLIGT UDSTYR TIL ANVENDELSE AF LPG I FREMDRIFTSSYSTEMET, HVAD ANGÅR MONTERING AF SÅDANT UDSTYR

22.1.   Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 01 til dette regulativ kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.

22.2.   Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 01 til dette regulativ kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, forbyde at en komponent, som er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, monteres eller anvendes som oprindeligt udstyr i et køretøj.

22.3.   I en periode på 12 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 til dette regulativ kan kontraherende parter, der anvender dette regulativ, tillade, at en komponenttype, som er godkendt i henhold til dette regulativ i dets oprindelige form, anvendes som oprindeligt udstyr monteret i et køretøj, der er ombygget til LPG-fremdrift.

22.4.   Ved udløb af en periode på 12 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 til dette regulativ skal kontraherende parter, der anvender dette regulativ, forbyde, at en komponent, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, anvendes som oprindeligt udstyr monteret i et køretøj, der er ombygget til LPG-fremdrift.

22.5.   Ved udløb af en periode på 12 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 til dette regulativ kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte den første nationale indregistrering (første ibrugtagning) af et køretøj, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.

23.   NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNING, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

---

(1)  Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  Enten kombineret eller separat.

3

(4)  Finder kun anvendelse, når gasdoseringsaktuatoren ikke er indbygget i gasinjektionsenheden.

4

(5)  Finder kun anvendelse, når driftstrykket i gasblandingsstykket er over 20 kPa (klasse 2).

5

(6)  Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2.

6

(7)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3.

7

(8)  Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

8

(9)  Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2.

9

(10)  Disse komponenter er muligvis ikke nødvendige i tilfælde af indsprøjtning af flydende LPG.

10

---

BILAG 1

VÆSENTLIGE EGENSKABER FOR KØRETØJET, MOTOREN OG DET LPG-RELATEREDE UDSTYR

Beskrivelse af køretøjet/køretøjerne

Fabrikat: ...

Type(r): ...

Fabrikantens navn og adresse: ...

1.   Beskrivelse af motoren/motorerne

1.1.   Fabrikant: ...

1.1.1.   Fabrikantens motorkode (som markeret på motoren, eller anden identifikationsmåde): ...

1.2.   Forbrændingsmotor

1.2.1.-1.2.4.4.   Ikke anvendt

1.2.4.5.   Beskrivelse af udstyret til LPG-brændstof:

1.2.4.5.1.   Beskrivelse af systemet: ...

1.2.4.5.1.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.1.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.1.3.   Tegninger/flowdiagram af monteringen i køretøjet (køretøjerne): ...

1.2.4.5.2.   Fordamper/trykregulator(er):

1.2.4.5.2.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.2.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.2.3.   Attesteringsnummer: ...

1.2.4.5.2.4.   Ikke anvendt

1.2.4.5.2.5.   Tegninger: ...

1.2.4.5.2.6.   Antal hovedjusterpunkter: ...

1.2.4.5.2.7.   Principbeskrivelse af justering i hovedjusterpunkter: ...

1.2.4.5.2.8.   Antal tomgangsindstillingspunkter: ...

1.2.4.5.2.9.   Principbeskrivelse af justering i tomgangsjusterpunkter: ...

1.2.4.5.2.10.   Andre justeringsmuligheder: om nogen og hvilke (beskrivelse og tegninger):

1.2.4.5.2.11.   Driftstryk (1): ...kPa

1.2.4.5.3.   Blandingsenhed: ja/nej (2)

1.2.4.5.3.1.   Nummer: ...

1.2.4.5.3.2.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.3.3.   Type(r): ...

1.2.4.5.3.4.   Tegninger: ...

1.2.4.5.3.5.   Monteringssted (vedlæg tegninger): ...

1.2.4.5.3.6.   Justeringsmuligheder: ...

1.2.4.5.3.7.   Driftstryk (1): ...kPa

1.2.4.5.4.   Gasdoseringsenhed: ja/nej (2)

1.2.4.5.4.1.   Nummer: ...

1.2.4.5.4.2.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.4.3.   Type(r): ...

1.2.4.5.4.4.   Tegninger: ...

1.2.4.5.4.5.   Monteringssted (vedlæg tegninger): ...

1.2.4.5.4.6.   Justeringsmuligheder (beskrivelse):

1.2.4.5.4.7.   Driftstryk (1): ...kPa

1.2.4.5.5.   Gasinjektionsanordning(er) eller gasinjektor(er): ja/nej (2)

1.2.4.5.5.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.5.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.5.3.   (Ikke anvendt)

1.2.4.5.5.4.   Driftstryk (1): ...kPa

1.2.4.5.5.5.   Tegninger af monteringen: ...kPa

1.2.4.5.6.   Elektronisk styreenhed (LPG-drift):

1.2.4.5.6.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.6.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.6.3.   Tegninger af monteringen: ...

1.2.4.5.6.4.   Justeringsmuligheder: ...

1.2.4.5.7.   LPG-beholder:

1.2.4.5.7.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.7.2.   Type(r) (vedlæg tegninger): ...

1.2.4.5.7.3.   Antal beholdere: ...

1.2.4.5.7.4.   Kapacitet: ...liter

1.2.4.5.7.5.   LPG-brændstofpumpe i beholder: ja/nej (2)

1.2.4.5.7.6.   (Ikke anvendt)

1.2.4.5.7.7.   Tegninger af montering af beholderen: ...

1.2.4.5.8.   Udstyr til LPG-beholder

1.2.4.5.8.1.   80 %-stopventil

1.2.4.5.8.1.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.8.1.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.8.1.3.   Funktionsprincip: svømmer/andet (2) (vedlæg beskrivelse eller tegninger) ...

1.2.4.5.8.2.   Niveauindikator:

1.2.4.5.8.2.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.8.2.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.8.2.3.   Funktionsprincip: svømmer/andet (2) (vedlæg beskrivelse eller tegninger) ...

1.2.4.5.8.3.   Trykbegrænserventil (udledningsventil):

1.2.4.5.8.3.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.8.3.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.8.3.3.   Strømningshastighed ved standardbetingelser: ...

1.2.4.5.8.4.   Trykbegrænseranordning

1.2.4.5.8.4.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.8.4.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.8.4.3.   Beskrivelse og tegninger: ...

1.2.4.5.8.4.4.   Driftstemperatur: ...

1.2.4.5.8.4.5.   Materiale: ...

1.2.4.5.8.4.6.   Strømningshastighed ved standardbetingelser: ...

1.2.4.5.8.5.   Fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil:

1.2.4.5.8.5.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.8.5.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.8.6.   Multiventil: ja/nej (2)

1.2.4.5.8.6.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.8.6.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.8.6.3.   Beskrivelse af multiventil (vedlæg tegninger): ...

1.2.4.5.8.7.   Gastæt indeslutning:

1.2.4.5.8.7.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.8.7.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.8.8.   Gennemføring for strømforsyning (brændstofpumpe/aktuatorer):

1.2.4.5.8.8.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.8.8.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.8.8.3.   Tegninger: ...

1.2.4.5.9.   Brændstofpumpe (LPG): ja/nej (2)

1.2.4.5.9.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.9.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.9.3.   Pumpe monteret i LPG-beholder: ja/nej (2)

1.2.4.5.9.4.   Driftstryk (1): ...kPa

1.2.4.5.10.   Afskæringsventil/kontraventil/overtryksventil for gasrør:

ja/nej (2)

1.2.4.5.10.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.10.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.10.3.   Beskrivelse og tegninger: ...

1.2.4.5.10.4.   Driftstryk (1): ...kPa

1.2.4.5.11.   Fjernpåfyldningsenhed (2):

1.2.4.5.11.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.11.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.11.3.   Beskrivelse og tegninger: ...

1.2.4.5.12.   Bøjelige brændstofledninger:

1.2.4.5.12.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.12.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.12.3.   Beskrivelse: ...

1.2.4.5.12.4.   Driftstryk (1): ...kPa

1.2.4.5.13.   Tryk- og temperaturføler(-e) (2):

1.2.4.5.13.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.13.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.13.3.   Beskrivelse: ...

1.2.4.5.13.4.   Driftstryk (1): ...kPa

1.2.4.5.14.   LPG-filterenhed(er) (2):

1.2.4.5.14.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.14.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.14.3.   Beskrivelse: ...

1.2.4.5.14.4.   Driftstryk (1): ...kPa

1.2.4.5.15.   Servicekobling (kun monobrændstof-køretøjer uden nødprogram til fortsat kørsel) (2):

1.2.4.5.15.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.15.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.15.3.   Beskrivelse og tegninger af monteringen: ...

1.2.4.5.16.   Forbindelse til LPG-systemet for opvarmningssystemet: ja/nej (2)

1.2.4.5.16.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.16.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.16.3.   Beskrivelse og tegninger af monteringen: ...

1.2.4.5.17.   Varmeveksler(e)/fordamper(e) (2)

1.2.4.5.17.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.17.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.17.3.   Beskrivelse og tegninger af monteringen: ...

1.2.4.5.17.4.   Driftstryk (1): ...kPa

1.2.4.5.18.   Multikomponent (2):

1.2.4.5.18.1.   Fabrikat(er): ...

1.2.4.5.18.2.   Type(r): ...

1.2.4.5.18.3.   Beskrivelse og tegninger: ...

1.2.4.5.18.4.   Driftstryk (1): ...kPa

1.2.4.5.19.   Yderligere dokumentation:

1.2.4.5.19.1.   Beskrivelse af LPG-udstyret og katalysatorens fysiske beskyttelse ved omskift mellem benzin og LPG:

1.2.4.5.19.2.   Systemarrangement (elektriske forbindelser, vakuumforbindelser, kompensationsslanger mv.)

1.2.4.5.19.3.   Tegning af symbol: ...

1.2.4.5.19.4.   Justeringsdata: ...

1.2.4.5.19.5.   Attest for køretøjet med benzindrift, hvis denne allerede er udstedt: ...

1.2.5.   Kølesystem: (væske/luft) (2):

1.2.5.1.   Systembeskrivelse/tegninger hvad angår LPG-udstyret

---

(1)  Tolerance angives.

(2)  Det ikke gældende overstreges.

---

BILAG 2A

UDFORMNING AF TYPEGODKENDELSESMÆRKET FOR LPG-UDSTYRET

(Jf. punkt 5.4 i dette regulativ)

Image 2

  1

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført LPG-udstyr, viser, at udstyret er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 67 under godkendelsesnummer 012439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til kravene i regulativ nr. 67 som ændret i ændringsserie 01.

---

BILAG 2B

Image 3

MEDDELELSE

(Største format: A4-format (210 × 297 mm))

(1)

Udstedt af: Myndighedens navn:

vedrørende (2): Meddelelse af godkendelse

Udvidelse af godkendelse

Nægtelse af godkendelse

Inddragelse af godkendelse

Endeligt ophør af produktionen

af en type LPG-udstyr i henhold til regulativ nr. 67

Godkendelse nr.: Udvidelse nr.:

1. Det pågældende LPG-udstyr (2):

Beholder inklusive tilbehør monteret herpå, jf. tillæg 1 til dette bilag.

80 %-stopventil

Niveauindikator

Trykbegrænserventil (udledningsventil)

Trykbegrænseranordning

Fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil:

Multiventil med følgende tilbehør:

Gastæt indeslutning

Gennemføring for strømforsyning (brændstofpumpe/aktuatorer):

Brændstofpumpe

Fordamper/trykregulator(er)

Afskæringsventil

Kontraventil

Overtryksventil for gasrør

Servicekobling

Bøjelig slange

Fjernpåfyldningsenhed

Gasinjektionsanordning eller gasinjektor

Brændstoffordelerrør

Gasdoseringsenhed

Image 4

Gasblandingsstykke

Elektronisk styreenhed

Tryk- eller temperaturføler,

LPG-filterenhed

Multikomponent

2. Fabriks- eller varemærke:

3. Fabrikantens navn og adresse:

4. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant:

5. Godkendelse ansøgt den:

6. Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningen:

7. Dato på rapport udstedt af denne tjeneste:

8. Nr. på rapport udstedt af denne tekniske tjeneste:

9. Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget (2):

10. Begrundelse(r) for eventuel udvidelse:

11. Sted:

12. Dato:

13. Underskrift:

14. De dokumenter, som er arkiveret sammen med ansøgningen eller udvidelsen af godkendelsen, kan udleveres på begæring.

(1) Kendingsnummer for det land, der har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget typegodkendelsen (se godkendelsesbestemmelserne i regulativet).

(2) Det ikke gældende overstreges.

Tillæg

KUN BEHOLDERE

1.   Stambeholderens egenskaber (konfiguration 00):

| a) | Fabriks- eller varemærke: ... |
| --- | --- |

a)

Fabriks- eller varemærke: ...

| b) | Form: ... |
| --- | --- |

b)

Form: ...

| c) | Materiale: ... |
| --- | --- |

c)

Materiale: ...

| d) | Åbninger: ...jf. tegning |
| --- | --- |

d)

Åbninger: ...jf. tegning

| e) | Vægtykkelse: ...mm |
| --- | --- |

e)

Vægtykkelse: ...mm

| f) | Diameter (for cylindriske beholdere): ...mm |
| --- | --- |

f)

Diameter (for cylindriske beholdere): ...mm

| g) | Højde (særlig beholderform): ...mm |
| --- | --- |

g)

Højde (særlig beholderform): ...mm

| h) | Ekstern overflade: ...cm2 |
| --- | --- |

h)

Ekstern overflade: ...cm2

| i) | Konfiguration af udstyr, som er monteret på beholderen: se tabel 1. |
| --- | --- |

i)

Konfiguration af udstyr, som er monteret på beholderen: se tabel 1.

Tabel 1

| Nr. | Genstand | Type | Godkendelse nr. | Udvidelse nr. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | 80 %-stopventil | | | |
| b | Niveauindikator | | | |
| c | Trykbegrænserventil | | | |
| d | Fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil: | | | |
| e | Brændstofpumpe | | | |
| f | Multiventil | | | |
| g | Gastæt indeslutning | | | |
| h | Gennemføring for strømforsyning | | | |
| i | Kontraventil | | | |
| j | Trykbegrænseranordning | | | |

Nr.

Genstand

Type

Godkendelse nr.

Udvidelse nr.

a

80 %-stopventil

b

Niveauindikator

c

Trykbegrænserventil

d

Fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil:

e

Brændstofpumpe

f

Multiventil

g

Gastæt indeslutning

h

Gennemføring for strømforsyning

i

Kontraventil

j

Trykbegrænseranordning

2.   Fortegnelse over beholderfamilien

I fortegnelserne over beholderfamilien er diameter, kapacitet, ydre overflade og eventuelle udstyrskonfigurationer, monteret på beholderen, angivet.

Tabel 2

| Nr. | Type | Diameter/højde [mm] | Kapacitet [L] | Ekstern overflade [cm2]: | Udstyrskonfiguration [koder] (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 | | | | | |
| 02 | | | | | |

Nr.

Type

Diameter/højde [mm]

Kapacitet [L]

Ekstern overflade [cm2]:

Udstyrskonfiguration [koder] (1)

01

02

3.   Fortegnelser over de mulige udstyrskonfigurationer, monteret på beholderen:

Udfyld en fortegnelse over alt eventuelt udstyr, som afviger fra den prøvede udstyrskonfiguration (kode 00), og som kan monteres på beholdertypen. Angiv for alt udstyr: type, godkendelsesnummer og udvidelsesnummer og de respektive konfigurationskoder.

Tabel 3

| Nr. | Udstyr | Type | Godkendelse nr. | Udvidelse nr. | Udstyrskonfiguration [kode] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | | | | | |
| b | | | | | |
| c | | | | | |
| d | | | | | |

Nr.

Udstyr

Type

Godkendelse nr.

Udvidelse nr.

Udstyrskonfiguration [kode]

a

b

c

d

---

(1)  Kode 00 og eventuelt samme kode(r) fra tabel 3.

---

BILAG 2C

GODKENDELSESMÆRKERNES UDFORMNING

Model A

(Jf. punkt 16.4 i dette regulativ)

Image 5

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjet, hvad angår montering af særligt udstyr til brug af LPG til fremdrift, er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 67 under godkendelsesnummer 012439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til kravene i regulativ nr. 67 som ændret i ændringsserie 01.

Model B

(Jf. punkt 16.4 i dette regulativ)

Image 6

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjet, hvad angår montering af særligt udstyr til brug af LPG til fremdrift, er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 67 under godkendelsesnummer 012439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til kravene i regulativ nr. 67 som ændret i ændringsserie 01, og at regulativ nr. 83 omfattede ændringsserie 04.

---

BILAG 2D

Image 7

MEDDELELSE

(Største format: A4-format (210 × 297 mm))

(1)

Udstedt af: Myndighedens navn:

vedrørende (2): Meddelelse af godkendelse

Udvidelse af godkendelse

Nægtelse af godkendelse

Inddragelse af godkendelse

Endeligt ophør af produktionen

af en køretøjstype, hvad angår montering af LPG-systemer, i henhold til regulativ nr. 67

Godkendelses nr.: Udvidelse nr.:

1. Køretøjets fabriks- eller handelsbetegnelse:

2. Køretøjstype:

3. Køretøjets klasse:

4. Fabrikantens navn og adresse:

5. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant:

6. Beskrivelse af køretøjet (tegninger osv.):

7. Prøvningens resultater:

8. Godkendelse ansøgt den:

9. Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningen:

10. Dato på rapport udstedt af denne tjeneste:

11. Nr. på rapport udstedt af denne tekniske tjeneste:

12. Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget (2):

13. Begrundelse(r) for eventuel udvidelse:

14. Sted:

15. Dato:

16. Underskrift:

17. Følgende dokumenter, som arkiveres sammen med ansøgningen eller udvidelsen af godkendelsen, kan udleveres på begæring;

Tegninger, diagrammer og principskitser vedrørende komponenter og montering af LPG-udstyret, som anses for at være af betydning hvad angår dette regulativ;

Hvor det er relevant tegninger af diverse udstyr og dets placering på køretøjet.

(1) Kendingsnummer for det land, der har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget typegodkendelsen (se godkendelsesbestemmelserne i regulativet).

(2) Det ikke gældende overstreges.

---

BILAG 3

BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF UDSTYR TIL LPG-BEHOLDERE

1.   80 %-stopventil

1.1.   Definition: Se punkt 2.5.1 i dette regulativ.

1.2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2): Klasse 3.

1.3.   Klassificeringstryk: 3 000 kPa.

1.4.   Konstruktivt bestemte temperaturer:

– 20 °C til 65 °C

For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.

1.5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen:

| | Punkt 6.15.1, bestemmelser vedrørende 80 %-stopventilen. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.1, bestemmelser vedrørende 80 %-stopventilen.

| | Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.

| | Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler.

1.6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Utæthed ved sæde | Bilag 15, punkt 8 |
| Holdbarhed | Bilag 15, punkt 9 |
| Driftsprøvning | Bilag 15, punkt 10 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |
| Bestandighed over for tørvarme | Bilag 15, punkt 13 (*1) |
| Ozonældning | Bilag 15, punkt 14 (*1) |
| Krybning | Bilag 15, punkt 15 (*1) |
| Temperaturcyklus | Bilag 15, punkt 16 (*1) |

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Utæthed ved sæde

Bilag 15, punkt 8

Holdbarhed

Bilag 15, punkt 9

Driftsprøvning

Bilag 15, punkt 10

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

Bestandighed over for tørvarme

Bilag 15, punkt 13 (*1)

Ozonældning

Bilag 15, punkt 14 (*1)

Krybning

Bilag 15, punkt 15 (*1)

Temperaturcyklus

Bilag 15, punkt 16 (*1)

2.   Niveauindikator

2.1.   Definition: Jf. punkt 2.5.2 i dette regulativ.

2.2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2): Klasse 1.

2.3.   Klassificeringstryk: 3 000 kPa.

2.4.   Konstruktivt bestemte temperaturer:

– 20 °C til 65 °C

For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.

2.5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen:

| | Punkt 6.15.11, bestemmelser vedrørende niveauindikatoren. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.11, bestemmelser vedrørende niveauindikatoren.

| | Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.

2.6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |
| Bestandighed over for tørvarme | Bilag 15, punkt 13 (*1) |
| Ozonældning | Bilag 15, punkt 14 (*1) |
| Krybning | Bilag 15, punkt 15 (*1) |
| Temperaturcyklus | Bilag 15, punkt 16 (*1) |

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

Bestandighed over for tørvarme

Bilag 15, punkt 13 (*1)

Ozonældning

Bilag 15, punkt 14 (*1)

Krybning

Bilag 15, punkt 15 (*1)

Temperaturcyklus

Bilag 15, punkt 16 (*1)

3.   Trykbegrænserventil (udledningsventil)

3.1.   Definition: Se punkt 2.5.3 i dette regulativ.

3.2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2): Klasse 3.

3.3.   Klassificeringstryk: 3 000 kPa.

3.4.   Konstruktivt bestemte temperaturer:

– 20 °C til 65 °C

For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.

3.5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen:

Punkt 6.15.8, Bestemmelser vedrørende overtryksventil (udledningsventil)

3.6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Utæthed ved sæde | Bilag 15, punkt 8 |
| Holdbarhed (med 200 driftscykluser) | Bilag 15, punkt 9 |
| Driftsprøvning | Bilag 15, punkt 10 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |
| Bestandighed over for tørvarme | Bilag 15, punkt 13 (*1) |
| Ozonældning | Bilag 15, punkt 14 (*1) |
| Krybning | Bilag 15, punkt 15 (*1) |
| Temperaturcyklus | Bilag 15, punkt 1,6 (*1) |

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Utæthed ved sæde

Bilag 15, punkt 8

Holdbarhed (med 200 driftscykluser)

Bilag 15, punkt 9

Driftsprøvning

Bilag 15, punkt 10

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

Bestandighed over for tørvarme

Bilag 15, punkt 13 (*1)

Ozonældning

Bilag 15, punkt 14 (*1)

Krybning

Bilag 15, punkt 15 (*1)

Temperaturcyklus

Bilag 15, punkt 1,6 (*1)

4.   Fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil:

4.1.   Definition: Jf. punkt 2.5.4 i dette regulativ.

4.2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2): Klasse 3 eller klasse 0 hvis WP er angivet.

4.3.   Klassificeringstryk: 3 000 kPa eller angivet WP hvis ≥ 3 000 kPa.

4.4.   Konstruktivt bestemte temperaturer:

– 20 °C til 65 °C

For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.

4.5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen:

| | Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.

| | Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk/eksternt aktiverede ventiler. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk/eksternt aktiverede ventiler.

| | Punkt 6.15.13, bestemmelser vedrørende den fjernbetjente serviceventil med overstrømsventil. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.13, bestemmelser vedrørende den fjernbetjente serviceventil med overstrømsventil.

4.6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Utæthed ved sæde | Bilag 15, punkt 8 |
| Holdbarhed | Bilag 15, punkt 9 |
| Driftsprøvning | Bilag 15, punkt 10 (*1) |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |
| Bestandighed over for tørvarme | Bilag 15, punkt 13 (*1) |
| Ozonældning | Bilag 15, punkt 14 (*1) |
| Krybning | Bilag 15, punkt 15 (*1) |
| Temperaturcyklus | Bilag 15, punkt 16 (*1) |

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Utæthed ved sæde

Bilag 15, punkt 8

Holdbarhed

Bilag 15, punkt 9

Driftsprøvning

Bilag 15, punkt 10 (*1)

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

Bestandighed over for tørvarme

Bilag 15, punkt 13 (*1)

Ozonældning

Bilag 15, punkt 14 (*1)

Krybning

Bilag 15, punkt 15 (*1)

Temperaturcyklus

Bilag 15, punkt 16 (*1)

4.7.   Hvis den fjernbetjente serviceventil lukker under automatisk styrede stopfaser, skal ventilen underkastes følgende antal operationer ved holdbarhedsprøvningen i punkt 9 i bilag 15:

| a) | 200 000 cyklusser (mærket »H1«), hvis motoren stopper automatisk ved standsning af køretøjet |
| --- | --- |

a)

200 000 cyklusser (mærket »H1«), hvis motoren stopper automatisk ved standsning af køretøjet

| b) | 500 000 cyklusser (mærket »H2«), hvis motoren ud over a) også stopper automatisk, når køretøjet kun kører med elmotor |
| --- | --- |

b)

500 000 cyklusser (mærket »H2«), hvis motoren ud over a) også stopper automatisk, når køretøjet kun kører med elmotor

| c) | 1 000 000 cyklusser (mærket »H3«), hvis motoren ud over a) og b) også stopper automatisk, når gaspedalen slippes. |
| --- | --- |

c)

1 000 000 cyklusser (mærket »H3«), hvis motoren ud over a) og b) også stopper automatisk, når gaspedalen slippes.

Uanset ovenstående bestemmelser skal ventiler, der opfylder b) anses for også at opfylde a), og ventiler, der opfylder c), skal anses for også at opfylde a) og b).

5.   Gennemføring for strømforsyning

5.1.   Definition: Jf. punkt 2.5.8 i dette regulativ.

5.2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2):

| | Klasse 0 for den del, som er i kontakt med flydende LPG ved et tryk på > 3 000 kPa |
| --- | --- |

Klasse 0 for den del, som er i kontakt med flydende LPG ved et tryk på > 3 000 kPa

| | Klasse 1 for den del, som er i kontakt med flydende LPG ved et tryk på ≤ 3 000 kPa. |
| --- | --- |

Klasse 1 for den del, som er i kontakt med flydende LPG ved et tryk på ≤ 3 000 kPa.

5.3.   Klassificeringstryk:

| Komponenter af klasse 0 | Angivet WP |
| --- | --- |
| Komponenter af klasse 1 | 3 000 kPa |

Komponenter af klasse 0

Angivet WP

Komponenter af klasse 1

3 000 kPa

5.4.   Konstruktivt bestemte temperaturer:

– 20 °C til 65 °C

For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.

5.5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen:

| | Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.

| | Punkt 6.15.2.3, bestemmelser vedrørende gennemføring for strømforsyning. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.2.3, bestemmelser vedrørende gennemføring for strømforsyning.

5.6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |
| Bestandighed over for tørvarme | Bilag 15, punkt 13 (*1) |
| Ozonældning | Bilag 15, punkt 14 (*1) |
| Krybning | Bilag 15, punkt 15 (*1) |
| Temperaturcyklus | Bilag 15, punkt 16 (*1) |

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

Bestandighed over for tørvarme

Bilag 15, punkt 13 (*1)

Ozonældning

Bilag 15, punkt 14 (*1)

Krybning

Bilag 15, punkt 15 (*1)

Temperaturcyklus

Bilag 15, punkt 16 (*1)

6.   Gastæt indeslutning

6.1.   Definition: Se punkt 2.5.7 i dette regulativ.

6.2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2):

Ikke relevant.

6.3.   Klassificeringstryk: Ikke relevant.

6.4.   Konstruktivt bestemte temperaturer:

– 20 °C til 65 °C

For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.

6.5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen:

Punkt 6.15.12, bestemmelser vedrørende påfyldningsenheden.

6.6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 (ved 50 kPa) |
| --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 (ved 10 kPa) |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4 (ved 50 kPa)

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5 (ved 10 kPa)

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

7.   Bestemmelser vedrørende godkendelse af trykbegrænseranordningen (sikring)

7.1.   Definition: se punkt 2.5.3.1 i dette regulativ.

7.2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2): Klasse 3.

7.3.   Klassificeringstryk: 3 000 kPa.

7.4.   Konstruktivt bestemt temperatur:

Sikringen skal være konstrueret, så den åbner ved en temperatur på 120 ± 10 °C.

7.5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen

Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende elektrisk isolering

Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler

Punkt 6.15.7, bestemmelser vedrørende overtryksventil for gasrør.

7.6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Utæthed ved evt. sæde | Bilag 15, punkt 8 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |
| Bestandighed over for tørvarme | Bilag 15, punkt 13 (*1) |
| Ozonældning | Bilag 15, punkt 14 (*1) |
| Krybning | Bilag 15, punkt 15 (*1) |
| Temperaturcykluser | Bilag 15, punkt 16 (*1) |

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Utæthed ved evt. sæde

Bilag 15, punkt 8

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

Bestandighed over for tørvarme

Bilag 15, punkt 13 (*1)

Ozonældning

Bilag 15, punkt 14 (*1)

Krybning

Bilag 15, punkt 15 (*1)

Temperaturcykluser

Bilag 15, punkt 16 (*1)

7.7.   Forskrifter for trykbegrænseranordning (sikring)

Trykbegrænseranordning (sikring), som angivet af fabrikanten, skal være forenelig med driftsbetingelserne i følgende prøvninger:

| a) | Ét prøveeksemplar opbevares i 24 timer ved kontrolleret temperatur på mindst 90 °C og et tryk, som ikke er mindre end prøvningstrykket (3 000 kPa). Efter gennemførelse af denne prøvning må der ikke være utæthed eller synlige tegn på udpresning af noget smelteligt metal, som er anvendt i konstruktionen. |
| --- | --- |

a)

Ét prøveeksemplar opbevares i 24 timer ved kontrolleret temperatur på mindst 90 °C og et tryk, som ikke er mindre end prøvningstrykket (3 000 kPa). Efter gennemførelse af denne prøvning må der ikke være utæthed eller synlige tegn på udpresning af noget smelteligt metal, som er anvendt i konstruktionen.

| b) | Ét prøveeksemplar udmattelsesprøves ved cyklisk trykbelastning med en frekvens på højst 4 cyklusser i minuttet som følger:






  i) | temperaturen fastholdes på 82 °C under cyklisk trykbelastning fra 300 til 3 000 kPa gennem 10 000 cyklusser |
| --- | --- | --- |

b)

Ét prøveeksemplar udmattelsesprøves ved cyklisk trykbelastning med en frekvens på højst 4 cyklusser i minuttet som følger:

i)

temperaturen fastholdes på 82 °C under cyklisk trykbelastning fra 300 til 3 000 kPa gennem 10 000 cyklusser

| ii) | temperaturen fastholdes på – 20 °C under cyklisk trykbelastning fra 300 til 3 000 kPa gennem 10 000 cyklusser. |
| --- | --- |

ii)

temperaturen fastholdes på – 20 °C under cyklisk trykbelastning fra 300 til 3 000 kPa gennem 10 000 cyklusser.

Efter afslutning af denne prøvning må der ikke være utæthed eller synlige tegn på udpresning af noget smelteligt metal, som er anvendt i konstruktionen.

| c) | Blotlagte trykbærende messingkomponenter i trykbegrænseranordninger skal uden spændingskorrosionsrevnedannelse kunne underkastes en mercuronitratprøve som beskrevet i ASTM B154 (*3). Trykbegrænseranordningen nedsænkes i 30 minutter i en vandig opløsning af mercuronitrat indeholdende 10 g mercuronitrat og 10 ml salpetersyre pr. liter opløsning. Efter nedsænkningen tæthedsprøves trykbegrænseranordningen ved påføring af et aerostatisk tryk på 3 000 kPa i ét minut, i hvilket tidsrum komponenten kontrolleres for ekstern utæthed. Eventuel utæthed må højst udgøre 200 cm3/h. |
| --- | --- |

c)

Blotlagte trykbærende messingkomponenter i trykbegrænseranordninger skal uden spændingskorrosionsrevnedannelse kunne underkastes en mercuronitratprøve som beskrevet i ASTM B154 (*3). Trykbegrænseranordningen nedsænkes i 30 minutter i en vandig opløsning af mercuronitrat indeholdende 10 g mercuronitrat og 10 ml salpetersyre pr. liter opløsning. Efter nedsænkningen tæthedsprøves trykbegrænseranordningen ved påføring af et aerostatisk tryk på 3 000 kPa i ét minut, i hvilket tidsrum komponenten kontrolleres for ekstern utæthed. Eventuel utæthed må højst udgøre 200 cm3/h.

| d) | Blotlagte trykbærende komponenter af rustfrit stål i trykbegrænseranordningen skal være udført i en legeringstype, som er bestandig mod revnedannelse ved chloridinduceret spændingskorrosion. |
| --- | --- |

d)

Blotlagte trykbærende komponenter af rustfrit stål i trykbegrænseranordningen skal være udført i en legeringstype, som er bestandig mod revnedannelse ved chloridinduceret spændingskorrosion.

---

(*1)  Kun for ikke-metalliske dele.

(*2)  Kun for metaldele.

(*3)  Denne eller en tilsvarende procedure tillades, indtil der foreligger en international standard.

---

BILAG 4

BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF BRÆNDSTOFPUMPEN

1.   Definition: Se punkt 2.5.5 i dette regulativ.

2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2):

| | Klasse 0 for den del, som er i kontakt med flydende LPG ved et tryk på > 3 000 kPa |
| --- | --- |

Klasse 0 for den del, som er i kontakt med flydende LPG ved et tryk på > 3 000 kPa

| | Klasse 1 for den del, som er i kontakt med flydende LPG ved et tryk på ≤ 3 000 kPa. |
| --- | --- |

Klasse 1 for den del, som er i kontakt med flydende LPG ved et tryk på ≤ 3 000 kPa.

3.   Klassificeringstryk:

| Komponenter af klasse 0 | Angivet WP |
| --- | --- |
| Komponenter af klasse 1 | 3 000 kPa |

Komponenter af klasse 0

Angivet WP

Komponenter af klasse 1

3 000 kPa

4.   Konstruktivt bestemte temperaturer:

| | – 20 C til 65 °C, når brændstofpumpen er monteret i beholderen. |
| --- | --- |

– 20 C til 65 °C, når brændstofpumpen er monteret i beholderen.

| | – 20 °C til 120 °C, når brændstofpumpen er monteret uden for beholderen. |
| --- | --- |

– 20 °C til 120 °C, når brændstofpumpen er monteret uden for beholderen.

| | For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse. |
| --- | --- |

For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.

5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen:

| | Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.

| | Punkt 6.15.2.1, bestemmelser vedrørende isoleringsklasse. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.2.1, bestemmelser vedrørende isoleringsklasse.

| | Punkt 6.15.3.2, bestemmelser, som finder anvendelse, når strømforsyningen er afbrudt. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.3.2, bestemmelser, som finder anvendelse, når strømforsyningen er afbrudt.

| | Punkt 6.15.6.1, bestemmelser vedrørende forhindring af trykopbygning. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.6.1, bestemmelser vedrørende forhindring af trykopbygning.

6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| 6.1. | Brændstofpumpe monteret i beholderen:






  Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| --- | --- | --- |

6.1.

Brændstofpumpe monteret i beholderen:

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

| 6.2. | Brændstofpumpe monteret uden for beholderen:






  Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7. |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |
| Bestandighed over for tørvarme | Bilag 15, punkt 13 (*1) |
| Ozonældning | Bilag 15, punkt 14 (*1) |
| Krybning | Bilag 15, punkt 15 (*1) |
| Temperaturcyklus | Bilag 15, punkt 16 (*1) |

6.2.

Brændstofpumpe monteret uden for beholderen:

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7.

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

Bestandighed over for tørvarme

Bilag 15, punkt 13 (*1)

Ozonældning

Bilag 15, punkt 14 (*1)

Krybning

Bilag 15, punkt 15 (*1)

Temperaturcyklus

Bilag 15, punkt 16 (*1)

---

(*1)  Kun for ikke-metalliske dele.

(*2)  Kun for metaldele.

---

BILAG 5

BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF LPG-FILTERENHEDEN

1.   Definition: Se punkt 2.14 i dette regulativ

2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2):

Filterenheder kan være af klasse 0, 1, 2 eller 2A.

3.   Klassificeringstryk:

| Komponenter af klasse 0 | : | Angivet WP |
| --- | --- | --- |
| Komponenter af klasse 1 | : | 3 000 kPa |
| Komponenter af klasse 2 | : | 450 kPa |
| Komponenter af klasse 2A | : | 120 kPa |

Komponenter af klasse 0

:

Angivet WP

Komponenter af klasse 1

:

3 000 kPa

Komponenter af klasse 2

:

450 kPa

Komponenter af klasse 2A

:

120 kPa

4.   Konstruktivt bestemte temperaturer:

– 20 °C til 120 °C

For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.

5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen: (ikke anvendt)

6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| 6.1. | For dele af klasse 1:






  Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |
| Bestandighed over for tørvarme | Bilag 15, punkt 13 (*1) |
| Ozonældning | Bilag 15, punkt 14 (*1) |
| Krybning | Bilag 15, punkt 15 (*1) |
| Temperaturcyklus | Bilag 15, punkt 16 (*1) |

6.1.

For dele af klasse 1:

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

Bestandighed over for tørvarme

Bilag 15, punkt 13 (*1)

Ozonældning

Bilag 15, punkt 14 (*1)

Krybning

Bilag 15, punkt 15 (*1)

Temperaturcyklus

Bilag 15, punkt 16 (*1)

| 6.2. | For dele af klasse 2 og/eller 2A:






  Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 1 (*1) |

6.2.

For dele af klasse 2 og/eller 2A:

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 1 (*1)

---

(*1)  Kun for ikke-metalliske dele.

(*2)  Kun for metaldele.

---

BILAG 6

BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF TRYKREGULATOREN OG FORDAMPEREN

1.   Definition:

| | Fordamper: Se punkt 2.6 i dette regulativ |
| --- | --- |

Fordamper: Se punkt 2.6 i dette regulativ

| | Trykregulator: se punkt 2.7. i dette regulativ. |
| --- | --- |

Trykregulator: se punkt 2.7. i dette regulativ.

2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2):

| | Klasse 0: for den del, som er i kontakt med flydende LPG ved et tryk på > 3 000 kPa. |
| --- | --- |

Klasse 0: for den del, som er i kontakt med flydende LPG ved et tryk på > 3 000 kPa.

| | Klasse 1: for den del, som er i kontakt med trykket ≤ 3 000 kPa. |
| --- | --- |

Klasse 1: for den del, som er i kontakt med trykket ≤ 3 000 kPa.

| | Klasse 2: for den del, som er underkastet et maksimalt reguleret arbejdstryk på 450 kPa. |
| --- | --- |

Klasse 2: for den del, som er underkastet et maksimalt reguleret arbejdstryk på 450 kPa.

| | Klasse 2A: for den del, som er underkastet et maksimalt reguleret arbejdstryk på 120 kPa. |
| --- | --- |

Klasse 2A: for den del, som er underkastet et maksimalt reguleret arbejdstryk på 120 kPa.

3.   Klassificeringstryk:

| Komponenter af klasse 0 | : | Angivet WP |
| --- | --- | --- |
| Komponenter af klasse 1 | : | 3 000 kPa |
| Komponenter af klasse 2 | : | 450 kPa |
| Komponenter af klasse 2A | : | 120 kPa |

Komponenter af klasse 0

:

Angivet WP

Komponenter af klasse 1

:

3 000 kPa

Komponenter af klasse 2

:

450 kPa

Komponenter af klasse 2A

:

120 kPa

4.   Konstruktivt bestemte temperaturer:

– 20 °C til 120 °C

For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.

5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen:

| | Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.

| | Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende ventiler aktiveret af ekstern drivkraft. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende ventiler aktiveret af ekstern drivkraft.

| | Punkt 6.15.4, varmevekslingsmedie (forskrifter for forenelighed og tryk). |
| --- | --- |

Punkt 6.15.4, varmevekslingsmedie (forskrifter for forenelighed og tryk).

| | Punkt 6.15.5, sikkerhed af overtryksomløb. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.5, sikkerhed af overtryksomløb.

| | Punkt 6.15.6.2, forebyggelse af gasudstrømning. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.6.2, forebyggelse af gasudstrømning.

6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| 6.1. | For dele af klasse 1:






  Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Utæthed ved sæde | Bilag 15, punkt 8 |
| Holdbarhed (antal cyklusser skal være 50 000) | Bilag 15, punkt 9 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |
| Bestandighed over for tørvarme | Bilag 15, punkt 13 (*1) |
| Ozonældning | Bilag 15, punkt 14 (*1) |
| Krybning | Bilag 15, punkt 15 (*1) |
| Temperaturcyklus | Bilag 15, punkt 16 (*1) |

6.1.

For dele af klasse 1:

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Utæthed ved sæde

Bilag 15, punkt 8

Holdbarhed (antal cyklusser skal være 50 000)

Bilag 15, punkt 9

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

Bestandighed over for tørvarme

Bilag 15, punkt 13 (*1)

Ozonældning

Bilag 15, punkt 14 (*1)

Krybning

Bilag 15, punkt 15 (*1)

Temperaturcyklus

Bilag 15, punkt 16 (*1)

| 6.2. | For dele af klasse 2 og/eller 2A:






  Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |

6.2.

For dele af klasse 2 og/eller 2A:

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

Bemærkninger:

Afskæringsventilen kan integreres i fordamperen/regulatoren; i givet fald finder bilag 7 også anvendelse.

Komponenterne i trykregulatoren/fordamperen (klasse 1, 2 eller 2A) skal være tætte, når afgangen(e) fra den pågældende komponent lukkes.

Ved overtryksprøvningen skal alle afgange, herunder også fra kølevæskebeholderen, være lukket.

---

(*1)  Kun for ikke-metalliske dele.

(*2)  Kun for metaldele.

---

BILAG 7

BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF AFSKÆRINGSVENTILEN, KONTRAVENTILEN, OVERTRYKSVENTILEN FOR GASRØR OG SERVICEKOBLINGEN

1.   Bestemmelser vedrørende godkendelse af afskæringsventilen

1.1.   Definition: Se punkt 2.8 i dette regulativ

1.2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2): Klasse 3.

1.3.   Klassificeringstryk: 3 000 kPa eller angivet WP hvis > 3 000 kPa.

1.4.   Konstruktivt bestemte temperaturer:

– 20 °C til 120 °C

For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.

1.5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen:

| | Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.

| | Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler.

1.6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Utæthed ved sæde | Bilag 15, punkt 8 |
| Holdbarhed | Bilag 15, punkt 9 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |
| Bestandighed over for tørvarme | Bilag 15, punkt 13 (*1) |
| Ozonældning | Bilag 15, punkt 14 (*1) |
| Krybning | Bilag 15, punkt 15 (*1) |
| Temperaturcyklus | Bilag 15, punkt 16 (*1) |

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Utæthed ved sæde

Bilag 15, punkt 8

Holdbarhed

Bilag 15, punkt 9

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

Bestandighed over for tørvarme

Bilag 15, punkt 13 (*1)

Ozonældning

Bilag 15, punkt 14 (*1)

Krybning

Bilag 15, punkt 15 (*1)

Temperaturcyklus

Bilag 15, punkt 16 (*1)

1.7.   Hvis den fjernbetjente afskæringsventil lukker under automatisk styrede stopfaser, skal ventilen underkastes følgende antal operationer ved holdbarhedsprøvningen i henhold til punkt 4.7 i bilag 3 under holdbarhedsprøvningen i punkt 9 i bilag 15:

2.   Bestemmelser vedrørende godkendelse af kontraventilen

2.1.   Definition: Se punkt 2.5.9 i dette regulativ.

2.2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2): Klasse 1.

2.3.   Klassificeringstryk: 3 000 kPa.

2.4.   Konstruktivt bestemte temperaturer:

– 20 °C til 120 °C

For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.

2.5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen:

| | Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.

| | Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler.

2.6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Utæthed ved sæde | Bilag 15, punkt 8 |
| Holdbarhed | Bilag 15, punkt 9 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |
| Bestandighed over for tørvarme | Bilag 15, punkt 13 (*1) |
| Ozonældning | Bilag 15, punkt 14 (*1) |
| Krybning | Bilag 15, punkt 15 (*1) |
| Temperaturcyklus | Bilag 15, punkt 16 (*1) |

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Utæthed ved sæde

Bilag 15, punkt 8

Holdbarhed

Bilag 15, punkt 9

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

Bestandighed over for tørvarme

Bilag 15, punkt 13 (*1)

Ozonældning

Bilag 15, punkt 14 (*1)

Krybning

Bilag 15, punkt 15 (*1)

Temperaturcyklus

Bilag 15, punkt 16 (*1)

3.   Bestemmelser vedrørende godkendelse af overtryksventilen for gasrør

3.1.   Definition: Se punkt 2.9 i dette regulativ

3.2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2): Klasse 3.

3.3.   Klassificeringstryk: 3 000 kPa eller angivet WP hvis > 3 000 kPa.

3.4.   Konstruktivt bestemte temperaturer:

– 20 °C til 120 °C

For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.

3.5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen:

| | Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.

| | Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler.

| | Punkt 6.15.7, bestemmelser vedrørende overtryksventil for gasrør |
| --- | --- |

Punkt 6.15.7, bestemmelser vedrørende overtryksventil for gasrør

3.6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Utæthed ved sæde | Bilag 15, punkt 8 |
| Holdbarhed (med 200 driftscykluser) | Bilag 15, punkt 9 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |
| Bestandighed over for tørvarme | Bilag 15, punkt 13 (*1) |
| Ozonældning | Bilag 15, punkt 14 (*1) |
| Krybning | Bilag 15, punkt 15 (*1) |
| Temperaturcyklus | Bilag 15, punkt 16 (*1) |

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Utæthed ved sæde

Bilag 15, punkt 8

Holdbarhed (med 200 driftscykluser)

Bilag 15, punkt 9

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

Bestandighed over for tørvarme

Bilag 15, punkt 13 (*1)

Ozonældning

Bilag 15, punkt 14 (*1)

Krybning

Bilag 15, punkt 15 (*1)

Temperaturcyklus

Bilag 15, punkt 16 (*1)

4.   Bestemmelser vedrørende godkendelse af servicekoblingen

4.1.   Definition: Se punkt 2.17 i dette regulativ

4.2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2): Klasse 1.

4.3.   Klassificeringstryk: 3 000 kPa.

4.4.   Konstruktivt bestemte temperaturer:

– 20 °C til 120 °C

For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.

4.5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen:

| | Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.

| | Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler.

4.6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Utæthed ved sæde | Bilag 15, punkt 8 |
| Holdbarhed (med 6 000 driftscyklusser) | Bilag 15, punkt 9 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |
| Bestandighed over for tørvarme | Bilag 15, punkt 13 (*1) |
| Ozonældning | Bilag 15, punkt 14 (*1) |
| Krybning | Bilag 15, punkt 15 (*1) |
| Temperaturcyklus | Bilag 15, punkt 16 (*1) |

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Utæthed ved sæde

Bilag 15, punkt 8

Holdbarhed (med 6 000 driftscyklusser)

Bilag 15, punkt 9

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

Bestandighed over for tørvarme

Bilag 15, punkt 13 (*1)

Ozonældning

Bilag 15, punkt 14 (*1)

Krybning

Bilag 15, punkt 15 (*1)

Temperaturcyklus

Bilag 15, punkt 16 (*1)

---

(*1)  Kun for ikke-metalliske dele.

(*2)  Kun for metaldele.

---

BILAG 8

BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF BØJELIGE BRÆNDSTOFSLANGER MED KOBLING

Anvendelsesområde

Formålet med dette bilag er at fastsætte bestemmelser for godkendelse af bøjelige slanger til LPG med en indvendig diameter på indtil 20 mm.

Dette bilag omhandler fire forskellige typer bøjelige slanger:

| a) | Højtryksgummislanger (klasse 1, f.eks. påfyldningsslange) |
| --- | --- |

a)

Højtryksgummislanger (klasse 1, f.eks. påfyldningsslange)

| b) | Lavtryksgummislanger (klasse 2) |
| --- | --- |

b)

Lavtryksgummislanger (klasse 2)

| c) | Syntetiske højtryksslanger (klasse 1) |
| --- | --- |

c)

Syntetiske højtryksslanger (klasse 1)

| d) | Syntetiske højtryksslanger (klasse 0). |
| --- | --- |

d)

Syntetiske højtryksslanger (klasse 0).

1.   Højtryksgummislanger, klasse 1, påfyldningsslange

1.1.   Generelle specifikationer

1.1.1.   Slangen skal være konstrueret, så den kan modstå et maksimalt driftstryk på 3 000 kPa.

1.1.2.   Slangen skal være konstrueret, så den kan modstå temperaturer mellem – 25 °C og + 80 °C. For driftstemperaturer uden for ovenstående område skal prøvningstemperaturen tilpasses.

1.1.3.   Den indvendige diameter skal være i overensstemmelse med tabel 1 i ISO-standard 1307.

1.2.   Slangers opbygning

1.2.1.   Slangen skal omfatte et glatløbet rør og en kappe af egnet syntetisk materiale, forstærket med et eller flere mellemlag.

1.2.2.   De(t) forstærkende mellemlag skal af en kappe være beskyttet mod korrosion.

Anvendes korrosionsbestandigt materiale (f.eks. rustfrit stål) til mellemlaget (-lagene), er en kappe ikke nødvendig.

1.2.3.   Foringen og kappen skal være glat og fri for porer, huller og fremmedlegemer.

En forsætligt frembragt punktering af kappen anses ikke for en fejl.

1.2.4.   Kappen skal forsætligt punkteres for at undgå bobledannelse.

1.2.5.   Når kappen er punkteret, og mellemlaget er udført af ikke-korrosionsbestandigt materiale, skal mellemlaget være beskyttet mod korrosion.

1.3.   Specifikationer og prøvninger for foringen

1.3.1.   Trækbrudstyrke og brudforlængelse

1.3.1.1.   Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 37. Trækbrudstyrke mindst 10 MPa og brudforlængelse mindst 250 %.

1.3.1.2.   Bestandighed over for n-pentan efter ISO 1817 ved følgende vilkår:

| a) | Medie: n-pentan |
| --- | --- |

a)

Medie: n-pentan

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817) |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)

| c) | Nedsænkningsperiode: 72 timer. |
| --- | --- |

c)

Nedsænkningsperiode: 72 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal volumenændring: 20 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal volumenændring: 20 %

| b) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 % |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 %

| c) | Maksimal ændring i brudforlængelse: 30 %. |
| --- | --- |

c)

Maksimal ændring i brudforlængelse: 30 %.

Efter opbevaring i luft med en temperatur på 40 °C i en periode på 48 timer må massen højst være aftaget 5 % i forhold til den oprindelige værdi.

1.3.1.3.   Ældningsbestandighed efter ISO 188 med følgende vilkår:

| a) | Temperatur: 70 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C) |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 70 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)

| b) | Eksponeringsperiode: 168 timer. |
| --- | --- |

b)

Eksponeringsperiode: 168 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 %

| b) | Maksimal ændring i brudforlængelse – 30 % og + 10 %. |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i brudforlængelse – 30 % og + 10 %.

1.4.   Specifikationer og prøvningsmetode for kappen

1.4.1.   Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 37. Trækbrudstyrke mindst 10 MPa og brudforlængelse mindst 250 %.

1.4.1.1.   Bestandighed over for n-hexan efter ISO 1817 med følgende vilkår:

| a) | Medie: n-hexan |
| --- | --- |

a)

Medie: n-hexan

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817) |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)

| c) | Nedsænkningsperiode: 72 timer. |
| --- | --- |

c)

Nedsænkningsperiode: 72 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal volumenændring på 30 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal volumenændring på 30 %

| b) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 35 % |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 35 %

| c) | Maksimal ændring i brudforlængelse på 35 %. |
| --- | --- |

c)

Maksimal ændring i brudforlængelse på 35 %.

1.4.1.2.   Ældningsbestandighed efter ISO 188 med følgende vilkår:

| a) | Temperatur: 70 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C) |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 70 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)

| b) | Eksponeringsperiode: 336 timer. |
| --- | --- |

b)

Eksponeringsperiode: 336 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 %

| b) | Maksimal ændring i brudforlængelse – 30 % og + 10 %. |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i brudforlængelse – 30 % og + 10 %.

1.4.2.   Ozonbestandighed

1.4.2.1.   Prøvningen skal udføres i overensstemmelse med ISO-standard 1431/1.

1.4.2.2.   Prøveemnerne, som skal være strakt til en længdetøjning på 20 %, eksponeres for luft ved 40 °C med en ozonkoncentration på 50 dele pr. hundrede millioner i 120 timer.

1.4.2.3.   Der tillades ingen revner i prøveemnerne.

1.5.   Specifikationer for ukoblet slange

1.5.1.   Gastæthed (permeabilitet)

1.5.1.1.   En slange med en fri længde på 1 m sluttes til en beholder fyldt med flydende propan med en temperatur på 23 °C ± 2 °C.

1.5.1.2.   Prøvningen udføres efter metoden i ISO-standard 4080.

1.5.1.3.   Gennemsivningen gennem slangens væg må ikke være over 95 cm3 gas pr. meter slange pr. 24 timer.

1.5.2.   Lavtemperaturbestandighed

1.5.2.1.   Prøvningen gennemføres i overensstemmelse med ISO-standard 4672:1978, metode B.

1.5.2.2.   Prøvningstemperatur: – 25 °C ± 3 °C.

1.5.2.3.   Der tillades ingen revnedannelse eller brud.

1.5.3.   (Ikke anvendt)

1.5.4.   Bøjeprøvning

1.5.4.1.   En tom slange med en længde på ca. 3,5 m skal kunne modstå 3 000 gentagelser af den neden for beskrevne alternerende bøjeprøvning uden brud. Efter prøvningen skal slangen kunne modstå prøvningstrykket som anført i punkt 1.5.5.2 nedenfor.

1.5.4.2.

Figur 1 (kun anført som eksempel)

Image 8

fremføringsmekanisme

1,2 m

masse

| Slangens indvendige diameter
  [mm] | Bøjningsradius
  [mm]
  (Figur 1) | Centrumafstand [mm]
  (Figur 1) |
| --- | --- | --- |
| Lodret
  b | Vandret
  a |
| indtil 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13 til 16 | 153 | 356 | 153 |
| 16 til 20 | 178 | 419 | 178 |

Slangens indvendige diameter

[mm]

Bøjningsradius

[mm]

(Figur 1)

Centrumafstand [mm]

(Figur 1)

Lodret

b

Vandret

a

indtil 13

102

241

102

13 til 16

153

356

153

16 til 20

178

419

178

1.5.4.3.   Prøvningsmaskinen (figur 1) består af en stålramme forsynet med to træhjul med fælgdiameter ca. 130 mm.

Hjulene skal have spor langs omkredsen til styring af slangen. Hjulenes radius, målt til bunden af sporet, skal være som angivet i 1.5.4.2 ovenfor.

De to hjuls langsgående midterplan skal ligge i samme lodrette plan, og afstanden mellem hjulenes centre skal være i overensstemmelse med punkt 1.5.4.2 ovenfor.

Hvert hjul skal kunne dreje frit omkring sit omdrejningspunkt.

En fremføringsmekanisme trækker slangen over hjulene med en hastighed af fire hele bevægelser i minuttet.

1.5.4.4.   Når slangen er monteret på hjulene, skal den have en S-lignende form (se figur 1).

Til den ende, som løber over det øverste hjul, skal der være fastgjort et lod, der er tilstrækkelig tungt til, at slangen ligger fuldstændig an mod hjulene. Den del, som løber over det underste hjul, fastgøres til fremføringsmekanismen.

Mekanismen skal være indstillet således, at slangens vandring udgør i alt 1,2 m i begge retninger.

1.5.5.   Hydraulisk prøvningstryk og bestemmelse af det minimale sprængtryk

1.5.5.1.   Prøvningen udføres efter metoden i ISO-standard 1402.

1.5.5.2.   Prøvningstrykket på 6 750 kPa påføres i 10 minutter, uden utæthed.

1.5.5.3.   Sprængtrykket må ikke være under 10 000 kPa.

1.6.   Slangekoblinger

1.6.1.   Slangekoblinger skal være udført i stål eller messing, og overfladen skal være korrosionsbestandig.

1.6.2.   Slangekoblingerne skal være påkrympet.

1.6.2.1.   Overløbermøtrikken skal have U.N.F.-gevind.

1.6.2.2.   Tætningskonussen med overløbermøtrik skal være af typen med en halv lodret vinkel på 45°.

1.6.2.3.   Koblingerne kan være af typen med overløbsmøtrik eller af lynkoblingstypen.

1.6.2.4.   Det skal være umuligt at frakoble lynkoblingen uden særlige forholdsregler eller anvendelse af specialværktøj.

1.7.   Samling af slange og koblinger

1.7.1.   Slangekoblingerne skal være således konstrueret, at kappen ikke behøver fjernes, medmindre slangens forstærkning består af korrosionsbestandigt materiale.

1.7.2.   Slangen skal underkastes trykstødprøvning i henhold til ISO-standard 1436.

1.7.2.1.   Prøvningen udføres med strømmende olie ved en temperatur på 93 °C og et tryk på mindst 3 000 kPa.

1.7.2.2.   Slangen underkastes 150 000 impulser.

1.7.2.3.   Efter trykstødprøvningen skal slangen kunne modstå prøvningstrykket som anført i punkt 1.5.5.2 ovenfor.

1.7.3.   Gastæthed

1.7.3.1.   Den komplette slange (slange med koblinger) skal kunne modstå fem minutters eksponering for et gastryk på 3 000 kPa uden utæthed.

1.8.   Mærkning

1.8.1.   Hver slange skal med højst 0,5 meters mellemrum være forsynet med følgende let læselige og ikke-sletbare identifikationsmærker, bestående af tegn, figurer eller symboler:

| 1.8.1.1. | Fabrikantens firmabetegnelse eller fabriksmærke. |
| --- | --- |

1.8.1.1.

Fabrikantens firmabetegnelse eller fabriksmærke.

| 1.8.1.2. | Produktionsår og -måned. |
| --- | --- |

1.8.1.2.

Produktionsår og -måned.

| 1.8.1.3. | Størrelse og type. |
| --- | --- |

1.8.1.3.

Størrelse og type.

| 1.8.1.4. | Identifikationsmærket »L.P.G. klasse 1«. |
| --- | --- |

1.8.1.4.

Identifikationsmærket »L.P.G. klasse 1«.

1.8.2.   Hver kobling skal være påført samlefabrikkens firmabetegnelse eller fabriksmærke.

2.   Lavtryksgummislanger af klasse 2

2.1.   Generelle specifikationer

2.1.1.   Slangen skal være konstrueret, så den kan modstå et maksimalt driftstryk på 450 kPa.

2.1.2.   Slangen skal være konstrueret, så den kan modstå temperaturer mellem – 25 °C og + 125 °C. For driftstemperaturer uden for ovenstående område skal prøvningstemperaturen tilpasses.

2.2.   Slangers opbygning

2.2.1.   Slangen skal omfatte et glatløbet rør og en kappe af egnet syntetisk materiale, forstærket med et eller flere mellemlag.

2.2.2.   De(t) forstærkende mellemlag skal af en kappe være beskyttet mod korrosion.

Anvendes korrosionsbestandigt materiale (f.eks. rustfrit stål) til de(t) forstærkende mellemlag, er en kappe ikke nødvendig.

2.2.3.   Foringen og kappen skal være glat og fri for porer, huller og fremmedlegemer.

En forsætligt frembragt punktering af kappen anses ikke for en fejl.

2.3.   Specifikationer og prøvninger for foringen

2.3.1.   Trækbrudstyrke og brudforlængelse

2.3.1.1.   Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 37. Trækbrudstyrke mindst 10 MPa og brudforlængelse mindst 250 %.

2.3.1.2.   Bestandighed over for n-pentan efter ISO 1817 med følgende vilkår:

| a) | Medie: n-pentan |
| --- | --- |

a)

Medie: n-pentan

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817) |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)

| c) | Nedsænkningsperiode: 72 timer. |
| --- | --- |

c)

Nedsænkningsperiode: 72 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal volumenændring: 20 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal volumenændring: 20 %

| b) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 % |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 %

| c) | Maksimal ændring i brudforlængelse: 30 %. |
| --- | --- |

c)

Maksimal ændring i brudforlængelse: 30 %.

Efter opbevaring i luft med en temperatur på 40 °C i en periode på 48 timer må massen højst være aftaget 5 % i forhold til den oprindelige værdi.

2.3.1.3.   Ældningsbestandighed efter ISO 188 med følgende vilkår:

| a) | Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C) |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)

| b) | Eksponeringsperiode: 168 timer. |
| --- | --- |

b)

Eksponeringsperiode: 168 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 %

| b) | Maksimal ændring i brudforlængelse – 30 % og + 10 %. |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i brudforlængelse – 30 % og + 10 %.

2.4.   Specifikationer og prøvningsmetode for kappen

2.4.1.1.   Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 37. Trækbrudstyrke mindst 10 MPa og brudforlængelse mindst 250 %.

2.4.1.2.   Bestandighed over for n-hexan efter ISO 1817 med følgende vilkår:

| a) | Medie: n-hexan |
| --- | --- |

a)

Medie: n-hexan

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817) |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)

| c) | Nedsænkningsperiode: 72 timer. |
| --- | --- |

c)

Nedsænkningsperiode: 72 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal volumenændring på 30 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal volumenændring på 30 %

| b) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 35 % |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 35 %

| c) | Maksimal ændring i brudforlængelse på 35 %. |
| --- | --- |

c)

Maksimal ændring i brudforlængelse på 35 %.

2.4.1.3.   Ældningsbestandighed efter ISO 188 med følgende vilkår:

| a) | Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C) |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)

| b) | Eksponeringsperiode: 336 timer. |
| --- | --- |

b)

Eksponeringsperiode: 336 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 %

| b) | Maksimal ændring i brudforlængelse – 30 % og + 10 %. |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i brudforlængelse – 30 % og + 10 %.

2.4.2.   Ozonbestandighed

2.4.2.1.   Prøvningen skal udføres i overensstemmelse med ISO-standard 1431/1.

2.4.2.2.   Prøveemnerne, som skal være strakt til en længdetøjning på 20 %, eksponeres for luft ved 40 °C med en ozonkoncentration på 50 dele pr. hundrede millioner i 120 timer.

2.4.2.3.   Der tillades ingen revner i prøveemnerne.

2.5.   Specifikationer for ukoblet slange

2.5.1.   Gastæthed (permeabilitet)

2.5.1.1.   En slange med en fri længde på 1 m sluttes til en beholder fyldt med flydende propan med en temperatur på 23 °C ± 2 °C.

2.5.1.2.   Prøvningen udføres efter metoden i ISO-standard 4080.

2.5.1.3.   Gennemsivningen gennem slangens væg må ikke være over 95 cm3 gas pr. meter slange pr. 24 timer.

3

2.5.2.   Lavtemperaturbestandighed

2.5.2.1.   Prøvningen gennemføres i overensstemmelse med ISO-standard 4672-1978, metode B.

2.5.2.2.   Prøvningstemperatur: – 25 °C ± 3 °C

2.5.2.3.   Der tillades ingen revnedannelse eller brud.

2.5.3.   Bøjeprøvning

2.5.3.1.   En tom slange med en længde ca. 3,5 m skal kunne modstå 3 000 gentagelser af den nedenfor foreskrevne alternerende bøjningsprøve uden brud. Efter prøvning skal slangen kunne modstå prøvningstrykket som anført i punkt 2.5.4.2.

2.5.3.2.

Figur 2 (kun anført som eksempel)

Figur 2 (kun anført som eksempel)

Image 9

1,2 m

masse

fremføringsmekanisme

| Slangens indvendige diameter
  [mm] | Bøjningsradius
  [mm]
  (Figur 2) | Centrumafstand [mm]
  (Figur 2) |
| --- | --- | --- |
| Lodret
  b | Vandret
  a |
| indtil 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13 til 16 | 153 | 356 | 153 |
| 16 til 20 | 178 | 419 | 178 |

Slangens indvendige diameter

[mm]

Bøjningsradius

[mm]

(Figur 2)

Centrumafstand [mm]

(Figur 2)

Lodret

b

Vandret

a

indtil 13

102

241

102

13 til 16

153

356

153

16 til 20

178

419

178

2.5.3.3.   Prøvningsmaskinen (figur 2) består af en stålramme forsynet med to træhjul med fælgdiameter ca. 130 mm.

Hjulene skal have spor langs omkredsen til styring af slangen. Hjulenes radius, målt til bunden af sporet, skal være som angivet i 2.5.3.2 ovenfor.

De to hjuls langsgående midterplan skal ligge i samme lodrette plan, og afstanden mellem hjulenes centre skal være i overensstemmelse med punkt 2.5.3.2 ovenfor.

Hvert hjul skal kunne dreje frit omkring sit omdrejningspunkt.

En fremføringsmekanisme trækker slangen over hjulene med en hastighed af fire hele bevægelser i minuttet.

2.5.3.4.   Når slangen er monteret på hjulene, skal den have en S-lignende form (se figur 2).

Til den ende, som løber over det øverste hjul, skal der være fastgjort et lod, der er tilstrækkelig tungt til, at slangen ligger fuldstændig an mod hjulene. Den del, som løber over det underste hjul, fastgøres til fremføringsmekanismen.

Mekanismen skal være indstillet således, at slangens vandring udgør i alt 1,2 m i begge retninger.

2.5.4.   Hydraulisk prøvningstryk og bestemmelse af det minimale sprængtryk

2.5.4.1.   Prøvningen udføres efter metoden i ISO-standard 1402.

2.5.4.2.   Prøvningstrykket på 1 015 kPa påføres i 10 minutter, uden utæthed.

2.5.4.3.   Sprængtrykket må ikke være under 1 800 kPa.

2.6.   Slangekoblinger

2.6.1.   Koblingerne skal være udført i ikke-korroderende materiale.

2.6.2.   Sprængtrykket af den monterede kobling må aldrig være mindre end rørets eller slangens sprængtryk.

Utæthedstrykket af den monterede kobling må aldrig være mindre end rørets eller slangens utæthedstryk.

2.6.3.   Slangekoblingerne skal være påkrympet.

2.6.4.   Koblingerne kan være af typen med overløbsmøtrik eller af lynkoblingstypen.

2.6.5.   Det skal være umuligt at frakoble lynkoblingen uden særlige forholdsregler eller anvendelse af specialværktøj.

2.7.   Samling af slange og koblinger

2.7.1.   Hvis slange og koblinger ikke samles af indehaveren af godkendelsen, skal godkendelsen bestå af:

| a) | slange |
| --- | --- |

a)

slange

| b) | slangekoblinger og |
| --- | --- |

b)

slangekoblinger og

| c) | monteringsvejledning. |
| --- | --- |

c)

monteringsvejledning.

Monteringsvejledningen skal være affattet på det sprog, der tales i det land, hvor eftermonteringssystemet skal leveres, eller i det mindste på engelsk. Den skal indeholde detaljerede specifikationer for udstyr, der anvendes i forbindelse med samleprocessen.

2.7.2.   Slangekoblingerne skal være således konstrueret, at kappen ikke behøver fjernes, medmindre slangens forstærkning består af korrosionsbestandigt materiale.

2.7.3.   Slangen skal underkastes trykstødprøvning i henhold til ISO-standard 1436.

2.7.3.1.   Prøvningen udføres med strømmende olie ved en temperatur på 93 °C og et tryk på mindst 1 015 kPa.

2.7.3.2.   Slangen underkastes 150 000 impulser.

2.7.3.3.   Efter trykstødprøvningen skal slangen kunne modstå prøvningstrykket som anført i punkt 2.5.4.2 ovenfor.

2.7.4.   Gastæthed

2.7.4.1.   Den komplette slange (slange med koblinger) skal kunne modstå fem minutters eksponering for et gastryk på 1 015 kPa uden utæthed.

2.8.   Mærkning

2.8.1.   Hver slange skal med højst 0,5 meters mellemrum være forsynet med følgende let læselige og ikke-sletbare identifikationsmærker, bestående af tegn, figurer eller symboler:

| 2.8.1.1. | Fabrikantens firmabetegnelse eller fabriksmærke. |
| --- | --- |

2.8.1.1.

Fabrikantens firmabetegnelse eller fabriksmærke.

| 2.8.1.2. | Produktionsår og -måned. |
| --- | --- |

2.8.1.2.

Produktionsår og -måned.

| 2.8.1.3. | Størrelse og type. |
| --- | --- |

2.8.1.3.

Størrelse og type.

| 2.8.1.4. | Identifikationsmærket »L.P.G. klasse 2«. |
| --- | --- |

2.8.1.4.

Identifikationsmærket »L.P.G. klasse 2«.

2.8.2.   Hver kobling skal være påført samlefabrikkens firmabetegnelse eller fabriksmærke.

3.   Syntetiske højtryksslanger af klasse 1

3.1.   Generelle specifikationer

3.1.1.   Formålet med dette bilag er at fastsætte bestemmelser for godkendelse af bøjelige slanger til LPG med en indvendig diameter på indtil 10 mm.

3.1.2.   Dette punkt omfatter, ud over generelle specifikationer og prøvninger af syntetiske slanger, også forskrifter og prøvninger, som finder anvendelse på særlige materialetyper eller syntetiske slanger.

3.1.3.   Slangen skal være konstrueret, så den kan modstå et maksimalt driftstryk på 3 000 kPa.

3.1.4.   Slangen skal være konstrueret, så den kan modstå temperaturer mellem – 25 °C og + 125 °C. For driftstemperaturer uden for ovenstående område skal prøvningstemperaturen tilpasses.

3.1.5.   Den indvendige diameter skal være i overensstemmelse med tabel 1 i ISO-standard 1307.

3.2.   Slangers opbygning

3.2.1.   Den syntetiske slange skal omfatte et termoplastisk rør og en kappe af egnet termoplastisk materiale, som er olie- og vejrbestandig og forstærket med et eller flere mellemlag. Anvendes korrosionsbestandigt materiale (f.eks. rustfrit stål) til de(t) forstærkende mellemlag, er en kappe ikke nødvendig.

3.2.2.   Foringen og kappen skal være fri for porer, huller og fremmedlegemer.

En forsætligt frembragt punktering af kappen anses ikke for en fejl.

3.3.   Specifikationer og prøvninger for foringen

3.3.1.   Trækbrudstyrke og brudforlængelse

3.3.1.1.   Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 37. Trækbrudstyrke mindst 20 MPa og brudforlængelse mindst 200 %.

3.3.1.2.   Bestandighed over for n-pentan efter ISO 1817 med følgende vilkår:

| a) | Medie: n-pentan |
| --- | --- |

a)

Medie: n-pentan

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817) |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)

| c) | Nedsænkningsperiode: 72 timer. |
| --- | --- |

c)

Nedsænkningsperiode: 72 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal volumenændring: 20 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal volumenændring: 20 %

| b) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 % |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 %

| c) | Maksimal ændring i brudforlængelse: 30 %. |
| --- | --- |

c)

Maksimal ændring i brudforlængelse: 30 %.

Efter opbevaring i luft med en temperatur på 40 °C i en periode på 48 timer må massen højst være aftaget 5 % i forhold til den oprindelige værdi.

3.3.1.3.   Ældningsbestandighed i henhold til ISO 188 ved følgende vilkår:

| a) | Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C) |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)

| b) | Eksponeringsperiode: 336 timer. |
| --- | --- |

b)

Eksponeringsperiode: 336 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 35 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 35 %

| b) | Maksimal ændring i brudforlængelse – 30 % og + 10 %. |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i brudforlængelse – 30 % og + 10 %.

3.3.2.   Trækbrudstyrke og brudforlængelse specifikt for polyamid 6-materiale.

3.3.2.1.   Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 527-2 med følgende vilkår:

| a) | Type prøveemne: type 1 BA |
| --- | --- |

a)

Type prøveemne: type 1 BA

| b) | Trækhastighed: 20 mm/min |
| --- | --- |

b)

Trækhastighed: 20 mm/min

Materialet skal konditioneres ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage før prøvning.

Forskrifter:

| a) | Trækbrudstyrken må ikke være mindre end 20 MPa. |
| --- | --- |

a)

Trækbrudstyrken må ikke være mindre end 20 MPa.

| b) | Brudforlængelsen må ikke være under 50 %. |
| --- | --- |

b)

Brudforlængelsen må ikke være under 50 %.

3.3.2.2.   Bestandighed over for n-pentan efter ISO 1817 med følgende vilkår:

| a) | Medie: n-pentan |
| --- | --- |

a)

Medie: n-pentan

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817) |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)

| c) | Nedsænkningsperiode: 72 timer. |
| --- | --- |

c)

Nedsænkningsperiode: 72 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal volumenændring på 2 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal volumenændring på 2 %

| b) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 10 % |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 10 %

| (c) | Maksimal ændring i brudforlængelse på 10 %. |
| --- | --- |

(c)

Maksimal ændring i brudforlængelse på 10 %.

Efter opbevaring i luft med en temperatur på 40 °C i en periode på 48 timer må massen højst være aftaget 5 % i forhold til den oprindelige værdi.

3.3.2.3.   Ældningsbestandighed efter ISO 188 med følgende vilkår:

| a) | Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C) |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)

| b) | Eksponeringsperiode: 24 og 336 timer. |
| --- | --- |

b)

Eksponeringsperiode: 24 og 336 timer.

Efter ældning konditioneres prøveemnerne ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage, før trækprøvningen udføres i henhold til stk. 3.3.2.1 ovenfor.

Forskrifter:

| a) | Maksimalt 35 % ændring i trækbrudstyrke efter 336 timers ældning i forhold til trækbrudstyrken af det materiale, som er ældet i 24 timer. |
| --- | --- |

a)

Maksimalt 35 % ændring i trækbrudstyrke efter 336 timers ældning i forhold til trækbrudstyrken af det materiale, som er ældet i 24 timer.

| b) | Maksimalt 25 % ændring i brudforlængelse efter 336 timers ældning i forhold til brudforlængelsen af det materiale, som er ældet i 24 timer. |
| --- | --- |

b)

Maksimalt 25 % ændring i brudforlængelse efter 336 timers ældning i forhold til brudforlængelsen af det materiale, som er ældet i 24 timer.

3.4.   Specifikationer og prøvningsmetode for kappen

3.4.1.1.   Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 37. Trækbrudstyrke mindst 20 MPa og brudforlængelse mindst 250 %.

3.4.1.2.   Bestandighed over for n-hexan efter ISO 1817 med følgende vilkår:

| a) | Medie: n-hexan |
| --- | --- |

a)

Medie: n-hexan

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817) |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)

| c) | Nedsænkningsperiode: 72 timer. |
| --- | --- |

c)

Nedsænkningsperiode: 72 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal volumenændring på 30 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal volumenændring på 30 %

| b) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 35 % |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 35 %

| c) | Maksimal ændring i brudforlængelse på 35 %. |
| --- | --- |

c)

Maksimal ændring i brudforlængelse på 35 %.

3.4.1.3.   Ældningsbestandighed efter ISO 188 med følgende vilkår:

| a) | Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C) |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)

| b) | Eksponeringsperiode: 336 timer. |
| --- | --- |

b)

Eksponeringsperiode: 336 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 %

| b) | Maksimal ændring i brudforlængelse – 30 % og + 10 %. |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i brudforlængelse – 30 % og + 10 %.

3.4.2.   Ozonbestandighed

3.4.2.1.   Prøvningen skal udføres i overensstemmelse med ISO-standard 1431/1.

3.4.2.2.   Prøveemnerne, som skal være strakt til en længdetøjning på 20 %, eksponeres i 120 timer for luft ved 40 °C og relativ fugtighed 50 % ± 10 % med en ozonkoncentration på 50 dele pr. hundrede millioner.

3.4.2.3.   Der tillades ingen revner i prøveemnerne.

3.4.3.   Specifikationer og prøvningsmetode for kappen af polyamid 6-materiale

3.4.3.1.   Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 527-2 med følgende vilkår:

| a) | Type prøveemne: type 1 BA |
| --- | --- |

a)

Type prøveemne: type 1 BA

| b) | Trækhastighed: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

Trækhastighed: 20 mm/min.

Materialet skal konditioneres ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage før prøvning.

Forskrifter:

| a) | Trækbrudstyrken må ikke være mindre end 20 MPa. |
| --- | --- |

a)

Trækbrudstyrken må ikke være mindre end 20 MPa.

| b) | Brudforlængelsen må ikke være under 100 %. |
| --- | --- |

b)

Brudforlængelsen må ikke være under 100 %.

3.4.3.2.   Bestandighed over for n-hexan efter ISO 1817 med følgende vilkår:

| a) | Medie: n-hexan |
| --- | --- |

a)

Medie: n-hexan

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817) |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)

| c) | Nedsænkningsperiode: 72 timer. |
| --- | --- |

c)

Nedsænkningsperiode: 72 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal volumenændring på 2 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal volumenændring på 2 %

| b) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 10 % |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 10 %

| c) | Maksimal ændring i brudforlængelse på 10 %. |
| --- | --- |

c)

Maksimal ændring i brudforlængelse på 10 %.

3.4.3.3.   Ældningsbestandighed efter ISO 188 med følgende vilkår:

| a) | Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C) |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)

| b) | Eksponeringsperiode: 24 og 336 timer. |
| --- | --- |

b)

Eksponeringsperiode: 24 og 336 timer.

Efter ældning konditioneres prøveemnerne i mindst 21 dage, før trækprøvningen udføres i henhold til punkt 3.3.1.1 ovenfor.

Forskrifter:

| a) | Maksimalt 20 % ændring i trækbrudstyrke efter 336 timers ældning i forhold til trækbrudstyrken af det materiale, som er ældet i 24 timer. |
| --- | --- |

a)

Maksimalt 20 % ændring i trækbrudstyrke efter 336 timers ældning i forhold til trækbrudstyrken af det materiale, som er ældet i 24 timer.

| b) | Maksimalt 50 % ændring i brudforlængelse efter 336 timers ældning i forhold til brudforlængelsen af det materiale, som er ældet i 24 timer. |
| --- | --- |

b)

Maksimalt 50 % ændring i brudforlængelse efter 336 timers ældning i forhold til brudforlængelsen af det materiale, som er ældet i 24 timer.

3.5.   Specifikationer for ukoblet slange

3.5.1.   Gastæthed (permeabilitet)

3.5.1.1.   En slange med en fri længde på 1 m sluttes til en beholder fyldt med flydende propan med en temperatur på 23 °C ± 2 °C.

3.5.1.2.   Prøvningen udføres efter metoden i ISO-standard 4080.

3.5.1.3.   Gennemsivningen gennem slangens væg må ikke være over 95 cm3 gas pr. meter slange pr. 24 timer.

3

3.5.2.   Lavtemperaturbestandighed

3.5.2.1.   Prøvningen udføres i overensstemmelse med den metode, der er beskrevet i ISO-standard 4672, metode B.

3.5.2.2.   Prøvningstemperatur: – 25 °C ± 3 °C.

3.5.2.3.   Der tillades ingen revnedannelse eller brud.

3.5.3.   Højtemperaturbestandighed

3.5.3.1.   Et stykke slange, som er under et tryk på 3 000 kPa, og hvis længde er mindst 0,5 m, anbringes i ovn ved en temperatur på 125 °C ± 2 °C i 24 timer.

3.5.3.2.   Der tillades ingen utæthed.

3.5.3.3.   Efter prøven skal slangen kunne modstå prøvningstrykket på 6 750 kPa i 10 minutter. Der tillades ingen utæthed.

3.5.4.   Bøjeprøvning

3.5.4.1.   En tom slange med en længde ca. 3,5 m skal kunne modstå 3 000 gentagelser af den nedenfor foreskrevne alternerende bøjningsprøve uden brud. Efter prøvningen skal slangen kunne modstå prøvningstrykket som anført i punkt 3.5.5.2 nedenfor.

Figur 3 (kun anført som eksempel)

Figur 3 (kun anført som eksempel)

Image 10

1,2 m

masse

fremføringsmekanisme

3.5.4.2.   Prøvningsmaskinen (figur 3) består af en stålramme forsynet med to træhjul med fælgbredde ca. 130 mm.

Hjulene skal have spor langs omkredsen til styring af slangen. Hjulenes radius, målt til bunden af sporet, skal være 102 mm.

De to hjuls langsgående midterplan skal ligge i samme lodrette plan. Afstanden mellem hjulenes centrum skal være 241 mm lodret og 102 mm vandret.

Hvert hjul skal kunne dreje frit omkring sit omdrejningspunkt.

En fremføringsmekanisme trækker slangen over hjulene med en hastighed af fire hele bevægelser i minuttet.

3.5.4.3.   Når slangen er monteret på hjulene, skal den have en S-lignende form (se figur 3).

Til den ende, som løber over det øverste hjul, skal der være fastgjort et lod, der er tilstrækkelig tungt til, at slangen ligger fuldstændig an mod hjulene. Den del, som løber over det underste hjul, fastgøres til fremføringsmekanismen.

Mekanismen skal være indstillet således, at slangens vandring udgør i alt 1,2 m i begge retninger.

3.5.5.   Hydraulisk prøvningstryk og bestemmelse af det minimale sprængtryk

3.5.5.1.   Prøvningen udføres efter metoden i ISO-standard 1402.

3.5.5.2.   Prøvningstrykket på 6 750 kPa påføres i 10 minutter, uden utæthed.

3.5.5.3.   Sprængtrykket må ikke være under 10 000 kPa.

3.6.   Slangekoblinger

3.6.1.   Slangekoblinger skal være udført i stål eller messing, og overfladen skal være korrosionsbestandig.

3.6.2.   Koblingerne skal være af den påkrympede type og bestå af en slangekobling eller banjobolt. Pakningen skal være bestandig mod LPG og opfylde forskrifterne i punkt 3.3.1.2 ovenfor.

3.6.3.   Banjobolten skal være i overensstemmelse med DIN 7643.

3.7.   Samling af slange og koblinger

3.7.1.   Slangen skal underkastes trykstødprøvning i henhold til ISO-standard 1436.

3.7.1.1.   Prøvningen udføres med strømmende olie ved en temperatur på 93 °C og et tryk på mindst 3 000 kPa.

3.7.1.2.   Slangen underkastes 150 000 impulser.

3.7.1.3.   Efter impulsprøven skal slangen kunne modstå prøvningstrykket som anført i punkt 3.5.5.2 ovenfor.

3.7.2.   Gastæthed

3.7.2.1.   Den komplette slange (slange med koblinger) skal kunne modstå fem minutters eksponering for et gastryk på 3 000 kPa uden utæthed.

3.8.   Mærkning

3.8.1.   Hver slange skal med højst 0,5 meters mellemrum være forsynet med følgende let læselige og ikke-sletbare identifikationsmærker, bestående af tegn, figurer eller symboler:

| 3.8.1.1. | Fabrikantens firmabetegnelse eller fabriksmærke. |
| --- | --- |

3.8.1.1.

Fabrikantens firmabetegnelse eller fabriksmærke.

| 3.8.1.2. | Produktionsår og -måned. |
| --- | --- |

3.8.1.2.

Produktionsår og -måned.

| 3.8.1.3. | Størrelse og type. |
| --- | --- |

3.8.1.3.

Størrelse og type.

| 3.8.1.4. | Identifikationsmærket »L.P.G. klasse 1«. |
| --- | --- |

3.8.1.4.

Identifikationsmærket »L.P.G. klasse 1«.

3.8.2.   Hver kobling skal være påført samlefabrikkens firmabetegnelse eller fabriksmærke.

4.   Syntetiske højtryksslanger af klasse 0

4.1.   Generelle specifikationer

4.1.1.   Formålet med dette bilag er at fastsætte bestemmelser for godkendelse af bøjelige slanger til LPG med en indvendig diameter på indtil 10 mm.

4.1.2.   Dette punkt omfatter, ud over generelle specifikationer og prøvninger af syntetiske slanger, også forskrifter og prøvninger, som finder anvendelse på særlige materialetyper eller syntetiske slanger.

4.1.3.   Slangen skal være konstrueret, så den kan modstå et maksimalt driftstryk svarende til WP.

4.1.4.   Slangen skal være konstrueret, så den kan modstå temperaturer mellem – 25 °C og + 125 °C. For driftstemperaturer uden for ovenstående område skal prøvningstemperaturen tilpasses.

4.1.5.   Den indvendige diameter skal være i overensstemmelse med tabel 1 i ISO-standard 1307.

4.2.   Slangers opbygning

4.2.1.   Den syntetiske slange skal omfatte et termoplastisk rør og en kappe af egnet termoplastisk materiale, som er olie- og vejrbestandig og forstærket med et eller flere mellemlag. Anvendes korrosionsbestandigt materiale (f.eks. rustfrit stål) til de(t) forstærkende mellemlag, er en kappe ikke nødvendig.

4.2.2.   Foringen og kappen skal være fri for porer, huller og fremmedlegemer.

En forsætligt frembragt punktering af kappen anses ikke for en fejl.

4.3.   Specifikationer og prøvninger for foringen

4.3.1.   Trækbrudstyrke og brudforlængelse

4.3.1.1.   Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 37. Trækbrudstyrke mindst 20 MPa og brudforlængelse mindst 200 %.

4.3.1.2.   Bestandighed over for n-pentan efter ISO 1817 med følgende vilkår:

| a) | Medie: n-pentan |
| --- | --- |

a)

Medie: n-pentan

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817) |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)

| c) | Nedsænkningsperiode: 72 timer. |
| --- | --- |

c)

Nedsænkningsperiode: 72 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal volumenændring: 20 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal volumenændring: 20 %

| b) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 % |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 %

| c) | Maksimal ændring i brudforlængelse: 30 %. |
| --- | --- |

c)

Maksimal ændring i brudforlængelse: 30 %.

Efter opbevaring i luft med en temperatur på 40 °C i en periode på 48 timer må massen højst være aftaget 5 % i forhold til den oprindelige værdi.

4.3.1.3.   Ældningsbestandighed efter ISO 188 med følgende vilkår:

| a) | Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C) |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)

| b) | Eksponeringsperiode: 336 timer. |
| --- | --- |

b)

Eksponeringsperiode: 336 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 35 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 35 %

| b) | Maksimal ændring i brudforlængelse – 30 % og + 10 %. |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i brudforlængelse – 30 % og + 10 %.

4.3.2.   Trækbrudstyrke og brudforlængelse specifikt for polyamid 6-materiale.

4.3.2.1.   Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 527-2 med følgende vilkår:

| a) | Type prøveemne: type 1 BA |
| --- | --- |

a)

Type prøveemne: type 1 BA

| b) | Trækhastighed: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

Trækhastighed: 20 mm/min.

Materialet skal konditioneres ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage før prøvning.

Forskrifter:

| a) | Trækbrudstyrken må ikke være mindre end 20 MPa. |
| --- | --- |

a)

Trækbrudstyrken må ikke være mindre end 20 MPa.

| b) | Brudforlængelsen må ikke være under 50 %. |
| --- | --- |

b)

Brudforlængelsen må ikke være under 50 %.

4.3.2.2.   Bestandighed over for n-pentan efter ISO 1817 med følgende vilkår:

| a) | Medie: n-pentan |
| --- | --- |

a)

Medie: n-pentan

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817) |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)

| c) | Nedsænkningsperiode: 72 timer. |
| --- | --- |

c)

Nedsænkningsperiode: 72 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal volumenændring på 2 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal volumenændring på 2 %

| b) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 10 % |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 10 %

| c) | Maksimal ændring i brudforlængelse på 10 %. |
| --- | --- |

c)

Maksimal ændring i brudforlængelse på 10 %.

Efter opbevaring i luft med en temperatur på 40 °C i en periode på 48 timer må massen højst være aftaget 5 % i forhold til den oprindelige værdi.

4.3.2.3.   Ældningsbestandighed efter ISO 188 med følgende vilkår:

| a) | Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C) |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)

| b) | Eksponeringsperiode: 24 og 336 timer. |
| --- | --- |

b)

Eksponeringsperiode: 24 og 336 timer.

Efter ældning konditioneres prøveemnerne ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage, før trækprøvningen udføres i henhold til stk. 4.3.2.1.

Forskrifter:

| a) | Maksimalt 35 % ændring i trækbrudstyrke efter 336 timers ældning i forhold til trækbrudstyrken af det materiale, som er ældet i 24 timer. |
| --- | --- |

a)

Maksimalt 35 % ændring i trækbrudstyrke efter 336 timers ældning i forhold til trækbrudstyrken af det materiale, som er ældet i 24 timer.

| b) | Maksimalt 25 % ændring i brudforlængelse efter 336 timers ældning i forhold til brudforlængelsen af det materiale, som er ældet i 24 timer. |
| --- | --- |

b)

Maksimalt 25 % ændring i brudforlængelse efter 336 timers ældning i forhold til brudforlængelsen af det materiale, som er ældet i 24 timer.

4.4.   Specifikationer og prøvningsmetode for kappen

4.4.1.1.   Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 37. Trækbrudstyrke mindst 20 MPa og brudforlængelse mindst 250 %.

4.4.1.2.   Bestandighed over for n-hexan efter ISO 1817 med følgende vilkår:

| a) | Medie: n-hexan |
| --- | --- |

a)

Medie: n-hexan

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817) |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)

| c) | Nedsænkningsperiode: 72 timer. |
| --- | --- |

c)

Nedsænkningsperiode: 72 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal volumenændring på 30 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal volumenændring på 30 %

| b) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 35 % |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 35 %

| c) | Maksimal ændring i brudforlængelse på 35 %. |
| --- | --- |

c)

Maksimal ændring i brudforlængelse på 35 %.

4.4.1.3.   Ældningsbestandighed efter ISO 188 med følgende vilkår:

| a) | Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C) |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)

| b) | Eksponeringsperiode: 336 timer. |
| --- | --- |

b)

Eksponeringsperiode: 336 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 %

| b) | Maksimal ændring i brudforlængelse – 30 % og + 10 %. |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i brudforlængelse – 30 % og + 10 %.

4.4.2.   Ozonbestandighed

4.4.2.1.   Prøven skal gennemføres i overensstemmelse med ISO-standard 1431/1-1:2004/Amd 1:2009.

4.4.2.2.   Prøveemnerne, som skal være strakt til en længdetøjning på 20 %, eksponeres i 120 timer for luft ved 40 °C og relativ fugtighed 50 % ± 10 % med en ozonkoncentration på 50 dele pr. hundrede millioner.

4.4.2.3.   Der tillades ingen revner i prøveemnerne.

4.4.3.   Specifikationer og prøvningsmetode for kappen af polyamid 6-materiale

4.4.3.1.   Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 527-2 med følgende vilkår:

| a) | Type prøveemne: type 1 BA |
| --- | --- |

a)

Type prøveemne: type 1 BA

| b) | Trækhastighed: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

Trækhastighed: 20 mm/min.

Materialet skal konditioneres ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage før prøvning.

Forskrifter:

| a) | Trækbrudstyrken må ikke være mindre end 20 MPa. |
| --- | --- |

a)

Trækbrudstyrken må ikke være mindre end 20 MPa.

| b) | Brudforlængelsen må ikke være under 100 %. |
| --- | --- |

b)

Brudforlængelsen må ikke være under 100 %.

4.4.3.2.   Bestandighed over for n-hexan efter ISO 1817 med følgende vilkår:

| a) | Medie: n-hexan |
| --- | --- |

a)

Medie: n-hexan

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817) |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)

| c) | Nedsænkningsperiode: 72 timer. |
| --- | --- |

c)

Nedsænkningsperiode: 72 timer.

Forskrifter:

| a) | Maksimal volumenændring på 2 % |
| --- | --- |

a)

Maksimal volumenændring på 2 %

| b) | Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 10 % |
| --- | --- |

b)

Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 10 %

| c) | Maksimal ændring i brudforlængelse på 10 %. |
| --- | --- |

c)

Maksimal ændring i brudforlængelse på 10 %.

4.4.3.3.   Ældningsbestandighed efter ISO 188 med følgende vilkår:

| a) | Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C) |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)

| b) | Eksponeringsperiode: 24 og 336 timer. |
| --- | --- |

b)

Eksponeringsperiode: 24 og 336 timer.

Efter ældning konditioneres prøveemnerne i mindst 21 dage, før trækprøvningen udføres i henhold til punkt 4.3.1.1 ovenfor.

Forskrifter:

| a) | Maksimalt 20 % ændring i trækbrudstyrke efter 336 timers ældning i forhold til trækbrudstyrken af det materiale, som er ældet i 24 timer. |
| --- | --- |

a)

Maksimalt 20 % ændring i trækbrudstyrke efter 336 timers ældning i forhold til trækbrudstyrken af det materiale, som er ældet i 24 timer.

| b) | Maksimalt 50 % ændring i brudforlængelse efter 336 timers ældning i forhold til brudforlængelsen af det materiale, som er ældet i 24 timer. |
| --- | --- |

b)

Maksimalt 50 % ændring i brudforlængelse efter 336 timers ældning i forhold til brudforlængelsen af det materiale, som er ældet i 24 timer.

4.5.   Specifikationer for ukoblet slange

4.5.1.   Gastæthed (permeabilitet)

4.5.1.1.   En slange med en fri længde på 1 m sluttes til en beholder fyldt med flydende propan med en temperatur på 23 °C ± 2 °C.

4.5.1.2.   Prøvningen udføres efter metoden i ISO-standard 4080.

4.5.1.3.   Gennemsivningen gennem slangens væg må ikke være over 95 cm3 gas pr. meter slange pr. 24 timer. Gennemsivning med flydende LPG måles og skal være mindre end gasudsivningen (95 cm3/h)

3

3

4.5.2.   Lavtemperaturbestandighed

4.5.2.1.   Prøvningen udføres i overensstemmelse med den metode, der er beskrevet i ISO-standard 4672, metode B.

4.5.2.2.   Prøvningstemperatur: – 25 °C ± 3 °C.

4.5.2.3.   Der tillades ingen revnedannelse eller brud.

4.5.3.   Højtemperaturbestandighed

4.5.3.1.   Et stykke slange, som bringes under et tryk svarende til WP, og hvis længde er mindst 0,5 m, anbringes i ovn ved en temperatur på 125 °C ± 2 °C i 24 timer.

4.5.3.2.   Der tillades ingen utæthed.

4.5.3.3.   Efter prøven skal slangen kunne modstå 2,25 gange WP i 10 minutter. Der tillades ingen utæthed.

4.5.4.   Bøjeprøvning

4.5.4.1.   En tom slange med en længde ca. 3,5 m skal kunne modstå 3 000 gentagelser af den nedenfor foreskrevne alternerende bøjningsprøve uden brud.

Efter prøvningen skal slangen kunne modstå prøvningstrykket som anført i punkt 4.5.5.2 nedenfor.

Figur 4 (kun anført som eksempel)

Figur 4 (kun anført som eksempel)

Image 11

masse

1,2 m

fremføringsmekanisme

4.5.4.2.   Prøvningsmaskinen (figur 4) består af en stålramme forsynet med to træhjul med fælgbredde ca. 130 mm.

Hjulene skal have spor langs omkredsen til styring af slangen. Hjulenes radius, målt til bunden af sporet, skal være 102 mm.

De to hjuls langsgående midterplan skal ligge i samme lodrette plan. Afstanden mellem hjulenes centrum skal være 241 mm lodret og 102 mm vandret.

Hvert hjul skal kunne dreje frit omkring sit omdrejningspunkt.

En fremføringsmekanisme trækker slangen over hjulene med en hastighed af fire hele bevægelser i minuttet.

4.5.4.3.   Når slangen er monteret på hjulene, skal den have en S-lignende form (se figur 4).

På den ende, som løber over det øverste hjul, anbringes en tilstrækkeligt stor vægt til, at slangen ligger fuldstændig an mod hjulene. Den del, som løber over det underste hjul, fastgøres til fremføringsmekanismen.

Mekanismen skal være indstillet således, at slangens vandring udgør i alt 1,2 m i begge retninger.

4.5.5.   Hydraulisk prøvningstryk og bestemmelse af det minimale sprængtryk

4.5.5.1.   Prøvningen udføres efter metoden i ISO-standard 1402.

4.5.5.2.   Prøvningstrykket på 2,25 gange WP påføres i 10 minutter, uden utæthed.

4.5.5.3.   Sprængtrykket må ikke være under 10 000 kPa og mindst 2,25 gange WP.

4.6.   Slangekoblinger

4.6.1.   Slangekoblinger skal være udført i stål eller messing, og overfladen skal være korrosionsbestandig.

4.6.2.   Koblingerne skal være af den påkrympede type og bestå af en slangekobling eller banjobolt. Pakningen skal være bestandig mod LPG og opfylde forskrifterne i punkt 4.3.1.2 ovenfor.

4.6.3.   Banjobolten skal være i overensstemmelse med DIN 7643.

4.7.   Samling af slange og koblinger

4.7.1.   Slangen skal underkastes trykstødprøvning i henhold til ISO-standard 1436.

4.7.1.1.   Prøven udføres med strømmende olie ved en temperatur på 93 °C og et tryk mindst svarende til WP.

4.7.1.2.   Slangen underkastes 150 000 impulser.

4.7.1.3.   Efter trykstødprøvning skal slangen kunne modstå prøvningstrykket som anført i punkt 4.5.5.2.

4.7.2.   Gastæthed

4.7.2.1.   Den komplette slange (slange med koblinger) skal kunne modstå fem minutters eksponering for et gastryk på 1,5 WP uden utæthed.

4.8.   Mærkning

4.8.1.   Hver slange skal med højst 0,5 meters mellemrum være forsynet med følgende let læselige og ikke-sletbare identifikationsmærker, bestående af tegn, figurer eller symboler:

| 4.8.1.1. | Fabrikantens firmabetegnelse eller fabriksmærke. |
| --- | --- |

4.8.1.1.

Fabrikantens firmabetegnelse eller fabriksmærke.

| 4.8.1.2. | Produktionsår og -måned. |
| --- | --- |

4.8.1.2.

Produktionsår og -måned.

| 4.8.1.3. | Størrelse og type. |
| --- | --- |

4.8.1.3.

Størrelse og type.

| 4.8.1.4. | Identifikationsmærket »L.P.G. klasse 0«. |
| --- | --- |

4.8.1.4.

Identifikationsmærket »L.P.G. klasse 0«.

4.8.2.   Hver kobling skal være påført samlefabrikkens firmabetegnelse eller fabriksmærke.

---

BILAG 9

BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF PÅFYLDNINGSENHEDEN

1.   Definition: Se punkt 2.16 i dette regulativ

2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2 i dette regulativ):

| | Påfyldningsenhed: Klasse 3 |
| --- | --- |

Påfyldningsenhed: Klasse 3

| | Kontraventil: Klasse 3 |
| --- | --- |

Kontraventil: Klasse 3

3.   Klassificeringstryk: 3 000 kPa.

4.   Konstruktivt bestemte temperaturer:

– 20 °C til 65 °C

For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.

5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen:

| | Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.

| | Punkt 6.15.10, bestemmelser vedrørende påfyldningsenheden. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.10, bestemmelser vedrørende påfyldningsenheden.

6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Prøvning for utæthed ved sæde | Bilag 15, punkt 8 |
| Holdbarhed (med 6 000 driftscyklusser) | Bilag 15, punkt 9. |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |
| Bestandighed over for tørvarme | Bilag 15, punkt 13 |
| Ozonældning | Bilag 15, punkt 14 |
| Krybning | Bilag 15, punkt 15 (*1) |
| Temperaturcyklus | Bilag 15, punkt 16 (*1) |
| Slagprøvning | Punkt 7 i dette bilag |

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Prøvning for utæthed ved sæde

Bilag 15, punkt 8

Holdbarhed (med 6 000 driftscyklusser)

Bilag 15, punkt 9.

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

Bestandighed over for tørvarme

Bilag 15, punkt 13

Ozonældning

Bilag 15, punkt 14

Krybning

Bilag 15, punkt 15 (*1)

Temperaturcyklus

Bilag 15, punkt 16 (*1)

Slagprøvning

Punkt 7 i dette bilag

7.   Slagprøvningsforskrifter for påfyldningsenhed af Euro-typen

7.1.   Generelle forskrifter

Der foretages en slagprøvning 10 J af påfyldningsenheden.

7.2.   Prøvningsforskrifter

En hærdet stålmasse på 1 kg slippes fra 1 meters højde, således at der opnås en kollisionshastighed på 4,4 m/s. Dette gøres ved at montere massen i et pendul.

Påfyldningsenheden skal være monteret vandret på en massiv genstand. Massen skal ramme midt i den fremspringende del af påfyldningsenheden.

7.3.   Fortolkning af prøvningen

Påfyldningsenheden skal bestå den eksterne tæthedsprøvning og tæthedsprøvning ved sædet ved rumtemperatur.

7.4.   Omprøvning

Hvis påfyldningsenheden ikke består prøvningen, foretages slagprøvning af 2 eksemplarer af samme komponent. Er prøvningsresultatet nu tilfredsstillende, ses der bort fra den første prøvning. Er prøvningsresultatet nu tilfredsstillende, ses der bort fra den første prøvning.

Bemærkninger:

| a) | Der foretages overtryksstyrkeprøvning af hver enkelt kontraventil. |
| --- | --- |

a)

Der foretages overtryksstyrkeprøvning af hver enkelt kontraventil.

| b) | Bemærkninger: Der foretages overtryksstyrkeprøvning af hver enkelt kontraventil. Under holdbarhedsprøvningen anvendes en særlig dyse, som er beregnet til påfyldningsenheden Der gennemføres 6 000 cyklusser efter følgende procedure:






  i) | dysen forbindes til konnektoren, og påfyldningsenheden åbnes |
| --- | --- | --- |

b)

Bemærkninger: Der foretages overtryksstyrkeprøvning af hver enkelt kontraventil. Under holdbarhedsprøvningen anvendes en særlig dyse, som er beregnet til påfyldningsenheden Der gennemføres 6 000 cyklusser efter følgende procedure:

i)

dysen forbindes til konnektoren, og påfyldningsenheden åbnes

| ii) | holdes i åben tilstand i mindst 3 sekunder |
| --- | --- |

ii)

holdes i åben tilstand i mindst 3 sekunder

| iii) | der slukkes for påfyldningsenheden, og dysen afmonteres. |
| --- | --- |

iii)

der slukkes for påfyldningsenheden, og dysen afmonteres.

Figur 1

Forbindelsesområde for bajonetpåfyldningsenhed

Image 12

Figur 2

Tilslutningsområde for skålpåfyldningsenhed

Image 13

Figur 3

Forbindelsesområde for påfyldningsenheden af Euro-typen til lette køretøjer

Image 14

Figur 4

Forbindelsesområde for ACME-påfyldningsenhed

Image 15

Figur 5

Forbindelsesområde for påfyldningsenheden af Euro-typen til tunge køretøjer

Dimensioner i millimeter

Image 16

Signaturforklaring:

| 1 | Dyseforseglingsoverflade |
| --- | --- |
| 2 | Mindste ventilvandring |
| 3 | Generel tolerance |

1

Dyseforseglingsoverflade

2

Mindste ventilvandring

3

Generel tolerance

---

(*1)  Kun for ikke-metalliske dele.

(*2)  Kun for metaldele.

---

BILAG 10

BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF LPG-BEHOLDERE

Forklaring af symboler og begreber, som anvendes i dette bilag

| Ph | = | hydraulisk prøvningstryk, kPa |
| --- | --- | --- |
| Pr | = | beholderens sprængtryk, målt i sprængprøvning, kPa |
| Re | = | mindste flydespænding, N/mm2, som garanteres af materialestandarden |
| Rm | = | mindste trækbrudstyrke, N/mm2, som garanteres af materialestandarden |
| Rmt | = | faktisk trækbrudstyrke, N/mm2 |
| a | = | beregnet mindste vægtykkelse af cylindrisk svøb, mm |
| b | = | beregnet minimumtykkelse af konkave endebunde, mm |
| D | = | nominel yderdiameter af beholder, mm |
| R | = | indvendig radius af konkav endebund af cylindrisk standardbeholder, mm |
| r | = | indvendigt fremspring af konkav endebund af cylindrisk standardbeholder, mm |
| H | = | udvendig højde af konkav del af beholderens endebund, mm |
| h | = | højde af cylindrisk del af konkav endebund, mm |
| L | = | længde af beholderens belastede svøb, mm |
| A | = | grundmaterialets brudforlængelse (procent) |
| V0 | = | beholderens begyndelsesrumfang i det øjeblik, hvor trykket øges i sprængprøvningen, dm3 |
| V | = | slutvolumen af beholderen ved brud, dm3 |
| g | = | tyngdeaccelerationen, m/s2 |
| c | = | formfaktor |
| Z | = | spændingsreduktionsfaktor. |

Ph

=

hydraulisk prøvningstryk, kPa

Pr

=

beholderens sprængtryk, målt i sprængprøvning, kPa

Re

=

mindste flydespænding, N/mm2, som garanteres af materialestandarden

Rm

=

mindste trækbrudstyrke, N/mm2, som garanteres af materialestandarden

Rmt

=

faktisk trækbrudstyrke, N/mm2

a

=

beregnet mindste vægtykkelse af cylindrisk svøb, mm

b

=

beregnet minimumtykkelse af konkave endebunde, mm

D

=

nominel yderdiameter af beholder, mm

R

=

indvendig radius af konkav endebund af cylindrisk standardbeholder, mm

r

=

indvendigt fremspring af konkav endebund af cylindrisk standardbeholder, mm

H

=

udvendig højde af konkav del af beholderens endebund, mm

h

=

højde af cylindrisk del af konkav endebund, mm

L

=

længde af beholderens belastede svøb, mm

A

=

grundmaterialets brudforlængelse (procent)

V0

=

beholderens begyndelsesrumfang i det øjeblik, hvor trykket øges i sprængprøvningen, dm3

V

=

slutvolumen af beholderen ved brud, dm3

g

=

tyngdeaccelerationen, m/s2

c

=

formfaktor

Z

=

spændingsreduktionsfaktor.

1.   Tekniske forskrifter

1.1.   Dette bilag vedrører følgende beholdere:

| | LPG-1: metalbeholdere |
| --- | --- |

LPG-1: metalbeholdere

| | LPG-4: helkompositbeholdere |
| --- | --- |

LPG-4: helkompositbeholdere

1.2.   Dimensioner

For størrelser uden toleranceangivelse finder de generelle tolerancer i EN 22768-1 anvendelse.

1.3.   Materialer

1.3.1.   Belastede svøb på beholdere skal være udført i stål som foreskrevet i Euronorm EN 10120 (andre materialer kan dog anvendes, forudsat beholderen har samme sikkerhedsegenskaber, hvilket skal certificeres af de typegodkendende myndigheder, som meddeler typegodkendelse).

1.3.2.   Med betegnelsen grundmateriale henvises til materialets tilstand, før nogen specifik omdannelse med henblik på fabrikationsprocessen har fundet sted.

1.3.3.   Alle komponenter, som udgør beholderens krop, og alle dens påsvejste dele skal være udført i materialer, som er indbyrdes forenelige.

1.3.4.   Tilsatsmaterialet skal være foreneligt med grundmaterialet, således at det danner svejsninger med egenskaber svarende til dem, der foreskrives for grundmateriale (EN 288-39).

1.3.5.   Beholderens fabrikant skal indhente og fremlægge:

| a) | for metalbeholdere: kemiske støbeanalysecertifikater |
| --- | --- |

a)

for metalbeholdere: kemiske støbeanalysecertifikater

| b) | for beholdere af helkomposit: analysecertifikater for kemisk modstandsevne i forbindelse med prøvning udført efter forskrifterne i tillæg 6 |
| --- | --- |

b)

for beholdere af helkomposit: analysecertifikater for kemisk modstandsevne i forbindelse med prøvning udført efter forskrifterne i tillæg 6

| c) | mekaniske materialeegenskaber for stål og andre materialer, som anvendes til produktion af trykbærende dele. |
| --- | --- |

c)

mekaniske materialeegenskaber for stål og andre materialer, som anvendes til produktion af trykbærende dele.

1.3.6.   Inspektionsmyndighederne skal have mulighed for at foretage uafhængige analyser. Sådanne analyser skal udføres enten på materialeprøver, som forelægges af beholderfabrikanten, eller på færdige beholdere.

1.3.7.   Resultaterne af metallurgiske og mekaniske prøvninger og analyser af grund- og tilsatsmaterialer, som er udført på svejsninger, skal af fabrikanten stilles til rådighed for inspektionsmyndighederne, sammen med en beskrivelse af de svejsemetoder og -processer, som kan anses for repræsentative for de i produktionen udførte svejsninger.

1.4.   Konstruktivt bestemte temperaturer og tryk

1.4.1.   Konstruktivt bestemt temperatur

Beholderens konstruktivt bestemte driftstemperatur skal være fra – 20 °C til 65 °C. For ekstreme driftstemperaturer, som overskrider de anførte grænser, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse efter aftale med den kompetente myndighed.

1.4.2.   Konstruktivt bestemt tryk

Beholderens konstruktivt bestemte arbejdstryk skal være: 3 000 kPa.

1.5.   Procedurerne for varmebehandling af metalbeholdere foretages efter følgende forskrifter:

| 1.5.1. | Varmebehandling udføres på beholderens dele eller på den færdige beholder. |
| --- | --- |

1.5.1.

Varmebehandling udføres på beholderens dele eller på den færdige beholder.

| 1.5.2. | De af beholderens dele, som er deformeret mere end 5 %, skal underkastes en varmebehandling i form af normalisering. |
| --- | --- |

1.5.2.

De af beholderens dele, som er deformeret mere end 5 %, skal underkastes en varmebehandling i form af normalisering.

| 1.5.3. | Beholder med vægtykkelse ≥ 5 mm skal underkastes følgende varmebehandling:






  1.5.3.1. | Varmvalset, normaliseret materiale: spændingsudglødning eller normalisering |
| --- | --- | --- |

1.5.3.

Beholder med vægtykkelse ≥ 5 mm skal underkastes følgende varmebehandling:

1.5.3.1.

Varmvalset, normaliseret materiale: spændingsudglødning eller normalisering

| 1.5.3.2. | Materiale af anden art: normalisering. |
| --- | --- |

1.5.3.2.

Materiale af anden art: normalisering.

| 1.5.4. | Fabrikanten skal forelægge metoden for den anvendte varmebehandling. |
| --- | --- |

1.5.4.

Fabrikanten skal forelægge metoden for den anvendte varmebehandling.

| 1.5.5. | Lokal varmebehandling af en færdig beholder er ikke tilladt. |
| --- | --- |

1.5.5.

Lokal varmebehandling af en færdig beholder er ikke tilladt.

1.6.   Dimensionering af trykbærende dele

1.6.1.   Dimensionering af trykbærende dele for metalbeholdere.

1.6.1.1.   Vægtykkelsen af beholderens cylindriske del skal mindst være den, der fremgår af formlen:

| 1.6.1.1.1. | Beholdere uden langsgående søm: |
| --- | --- |

1.6.1.1.1.

Beholdere uden langsgående søm:

Formula

| 1.6.1.1.2. | Beholdere med langsgående søm:











  a) | z = 0,85 når fabrikanten røntgenfotograferer hvert knudepunkt mellem svejsninger, 100 mm af den tilstødende langsgående søm og 50 mm (25 mm på hver side af knudepunktet) af den tilstødende rundtgående søm.
  Sådan prøvning skal for hver maskine foretages ved begyndelsen og slutningen af hvert arbejdsskift ved kontinuerlig produktion. |
| --- | --- | --- |

1.6.1.1.2.

Beholdere med langsgående søm:

Formula

a)

z = 0,85 når fabrikanten røntgenfotograferer hvert knudepunkt mellem svejsninger, 100 mm af den tilstødende langsgående søm og 50 mm (25 mm på hver side af knudepunktet) af den tilstødende rundtgående søm.

Sådan prøvning skal for hver maskine foretages ved begyndelsen og slutningen af hvert arbejdsskift ved kontinuerlig produktion.

| b) | z = 1 når hvert knudepunkt mellem svejsninger, 100 mm af den tilstødende langsgående søm og 50 mm (25 mm på hver side af knudepunktet) af den tilstødende rundtgående søm røntgenfotograferes punktvis.
  Denne prøvning skal udføres på 10 % af beholderproduktionen: de undersøgte beholdere skal udtages på tilfældig måde. Findes der ved disse røntgenundersøgelser uacceptable fejl som defineret i punkt 2.4.1.4 i dette bilag, skal der træffes de nødvendige foranstaltninger til at undersøge den pågældende produktionsserie og eliminere fejlene. |
| --- | --- |

b)

z = 1 når hvert knudepunkt mellem svejsninger, 100 mm af den tilstødende langsgående søm og 50 mm (25 mm på hver side af knudepunktet) af den tilstødende rundtgående søm røntgenfotograferes punktvis.

Denne prøvning skal udføres på 10 % af beholderproduktionen: de undersøgte beholdere skal udtages på tilfældig måde. Findes der ved disse røntgenundersøgelser uacceptable fejl som defineret i punkt 2.4.1.4 i dette bilag, skal der træffes de nødvendige foranstaltninger til at undersøge den pågældende produktionsserie og eliminere fejlene.

1.6.1.2.   Dimensionering og beregning af endebunde (se figurerne i tillæg 4 til dette bilag).

1.6.1.2.1.   Beholderens endebunde skal være i ét stykke, skal indeslutte trykket og være torisfærisk eller elliptisk af form (eksempler er givet i tillæg 5 til dette bilag).

1.6.1.2.2.   Beholderen skal opfylde følgende forskrifter:

| | Torisfæriske endebunde
  samtidigt gældende grænser: 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D
  r ≥ 0,1 D
  R ≤ D
  H ≥ 0,18 D
  r ≥ 2 b
  h ≥ 4 b
  h ≤ 0,15 D (gælder ikke beholdere svarende til dem, der er vist i tillæg 2 til dette bilag, figur 2a) |
| --- | --- |

Torisfæriske endebunde

samtidigt gældende grænser: 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D

r ≥ 0,1 D

R ≤ D

H ≥ 0,18 D

r ≥ 2 b

h ≥ 4 b

h ≤ 0,15 D (gælder ikke beholdere svarende til dem, der er vist i tillæg 2 til dette bilag, figur 2a)

| | Elliptiske endebunde
  samtidigt gældende grænser: 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D
  H ≥ 0,18 D
  h ≥ 4 b
  h ≤ 0,15 D (gælder ikke beholdere svarende til dem, der er vist i tillæg 2 til dette bilag, figur 2a) |
| --- | --- |

Elliptiske endebunde

samtidigt gældende grænser: 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D

H ≥ 0,18 D

h ≥ 4 b

h ≤ 0,15 D (gælder ikke beholdere svarende til dem, der er vist i tillæg 2 til dette bilag, figur 2a)

1.6.1.2.3.   Tykkelsen af sådanne hvælvede endebunde må ikke samlet være mindre end hvad der beregnes af følgende formel:

Formula

Formfaktoren C, der skal anvendes til fulde endebunde, er givet i tabellen og i graferne i tillæg 4 til dette bilag.

Vægtykkelsen af endebundenes cylindriske kant må ikke være mindre end eller afvige mere end 15 % fra mindste vægtykkelse af svøbet.

1.6.1.3.   Den nominelle vægtykkelse af den cylindriske del og af den hvælvede del af endebunden må under ingen omstændigheder være mindre end:

Formula

med et minimum på 1,5 mm.

1.6.1.4.   Beholderens svøb kan være fremstillet af en, to eller tre dele. Er svøbet fremstillet af to eller tre dele, skal de langsgående sømme være forskudt/drejet mindst 10 gange tykkelsen af beholderens væg (10 × a). Endebundene skal være i ét stykke og konvekse.

1.6.2.   Dimensionering af trykbærende dele for helkompositbeholdere.

Trykket i beholderen beregnes for hver beholdertype. De tryk, der anvendes til disse beregninger, skal være det konstruktivt bestemte tryk og sprængprøvningstrykket. I beregningerne anvendes passende analyseteknikker til bestemmelse af spændingsfordelingen i hele beholderen.

1.7.   Opbygning og udførelse

1.7.1.   Generelle forskrifter

1.7.1.1.   Fabrikanten skal gennem et passende kvalitetsstyringssystem godtgøre, at han råder over og vedligeholder sådanne produktionsfaciliteter og -processer, at de producerede beholdere opfylder forskrifterne i dette bilag.

1.7.1.2.   Fabrikanten skal gennem passende overvågning sikre, at uforarbejdede materialer og pressede dele, som anvendes til fremstilling af beholderne, er fri for defekter, som kan bringe beholdernes anvendelsessikkerhed i fare.

1.7.2.   Trykbærende komponenter

1.7.2.1.   Fabrikanten skal beskrive de anvendte svejsemetoder og processer og angive, hvilke kontroller der foretages under produktionen.

1.7.2.2.   Tekniske forskrifter for svejsninger

Stuksvejsninger skal udføres ved automatisk svejsning.

Stuksvejsninger af det belastede svøb må ikke være beliggende i et område, hvor profilen ændrer sig.

Foldesvejsninger må ikke være overlejret over stuksvejsninger og skal være beliggende i en afstand af mindst 10 mm fra disse.

De svejsninger, som indgår i beholderens svøb, skal opfylde følgende betingelser (jf. figurerne, der er vist som eksempler i tillæg 1 til dette bilag):

| | langsgående svejsning: denne svejsning udføres som en stuksvejsning i hele vægmaterialets tværsnit |
| --- | --- |

langsgående svejsning: denne svejsning udføres som en stuksvejsning i hele vægmaterialets tværsnit

| | rundtgående svejsning: denne svejsning udføres som en stuksvejsning i hele vægmaterialets tværsnit. En forkrøppet svejsning anses for en speciel form for stuksvejsning |
| --- | --- |

rundtgående svejsning: denne svejsning udføres som en stuksvejsning i hele vægmaterialets tværsnit. En forkrøppet svejsning anses for en speciel form for stuksvejsning

Svejsninger på boltet ventilplade eller -ring skal udføres i henhold til tillæg 1, figur 3.

Svejsninger til fastgørelse af flanger eller monteringsbeslag til beholderen skal enten være stuksvejsning eller foldesvejsninger.

Svejste monteringsbeslag skal være svejst med rundtgående svejsninger. Svejsningernes styrke skal være tilstrækkelig til at modstå vibrationer, bremsekræfter og udvendige kræfter på mindst 30 g i alle retninger.

For stuksvejsninger må skævheden af samlingsfladerne ikke udgøre over en femtedel af vægtykkelsen (1/5 a).

1.7.2.3.   Inspektion af svejsninger

Fabrikanten skal sikre, at svejsningerne udviser ubrudt indsmeltning uden afvigelse af svejsesømmen, og at de er fri for fejl, som kan bringe beholdernes anvendelsessikkerhed i fare.

På beholdere i to dele skal der foretages røntgenkontrol af rundtgående stuksvejsninger langs 100 mm, bortset fra svejsninger som er i overensstemmelse med den forkrøppede svejsning på side 1 af tillæg 1 til dette bilag. Der foretages røntgenkontrol af én beholder, som udtages ved begyndelsen og slutningen af hvert skift ved kontinuerlig produktion, og, ved afbrydelser i produktionen på over 12 timer, desuden af den første svejste beholder.

1.7.2.4.   Urundhed

Urundheden af beholderens cylindriske svøb må højst svare til en forskel mellem den største og mindste udvendige diameter i samme tværsnit på 1 % af gennemsnittet af disse diametre.

1.7.3.   Fittings

1.7.3.1.   Beslag skal være produceret og fastgjort på beholderens hus på en sådan måde, at de ikke medfører farlig spændingskoncentration eller er årsag til ansamling af vand.

1.7.3.2.   Beholderens stativ skal være tilstrækkeligt stærkt og fremstillet af metal, som er foreneligt med den type stål, der er anvendt til beholderen. Stativets form skal give beholderen den fornødne stabilitet.

Stativets overkant skal være svejst på beholderen på en sådan måde, at det ikke medfører indtrængen af vand mellem stativet og beholderen.

1.7.3.3.   Beholderen skal være påført et monteringsmærke, som sikrer, at den monteres korrekt.

1.7.3.4.   Når der er anvendt identifikationsskilte, skal disse være monteret på beholderens belastede svøb og må ikke være aftagelige. Der skal træffes alle nødvendige korrosionsforebyggende foranstaltninger.

1.7.3.5.   Beholderen skal være forberedt til montering af en gastæt indeslutning eller en form for beskyttelsesanordning over beholderens udstyr.

1.7.3.6.   Ethvert andet materiale kan dog anvendes til stativet, forudsat at dets styrke er sikret, at det ikke indebærer risiko for beholderen, og at tæring er udelukket.

1.7.4.   Brandsikkerhed

1.7.4.1.   En beholder, som er repræsentativ for den pågældende type beholder, alt det udstyr, den er monteret med, og eventuel tilføjet isolering eller beskyttelse skal gennemgå en brandprøvning som foreskrevet i punkt 2.6 i dette bilag.

2.   Prøvning

Tabel 1 og 2 nedenfor giver et overblik over de prøvninger, der skal foretages på LPG-beholdere, på prototyper samt under fremstillingsprocessen, i overensstemmelse med deres sammensætning. Alle prøvninger skal finde sted ved en rumtemperatur på 20 ± 5 °C, medmindre andet er angivet.

Tabel 1

Overblik over prøvninger, der skal foretages af metalbeholdere

| Påkrævede prøvninger | Fremstilling
  Batch-prøvning | Antal beholdere, der skal prøves mhp. typegodkendelse | Beskrivelse af prøvningen |
| --- | --- | --- | --- |
| Trækprøvning | 1 pr. batch | 2 (1) | Se punkt 2.1.2.2 |
| Bøjeprøvning | 1 pr. batch | 2 (1) | Se punkt 2.1.2.3 |
| Sprængprøvning | | 2 | Se punkt 2.2 |
| Hydraulisk prøvning | Hver enkelt beholder | 100 % | Se punkt 2.3 |
| Brandprøvning | | 1 | Se punkt 2.6 |
| Røntgenundersøgelse | 1 pr. batch | 100 % | Se punkt 2.4.1 |
| Makroskopisk undersøgelse | 1 pr. batch | 2 (1) | Se punkt 2.4.2 |
| Inspektion af svejsninger | 1 pr. batch | 100 % | Se punkt 1.7.2.3 |
| Visuel inspektion af beholderens dele | 1 pr. batch | 100 % | |
| Bemærkning 1: | Der ingives 6 beholdere til typegodkendelse. |

Påkrævede prøvninger

Fremstilling

Batch-prøvning

Antal beholdere, der skal prøves mhp. typegodkendelse

Beskrivelse af prøvningen

Trækprøvning

1 pr. batch

2 (1)

Se punkt 2.1.2.2

Bøjeprøvning

1 pr. batch

2 (1)

Se punkt 2.1.2.3

Sprængprøvning

2

Se punkt 2.2

Hydraulisk prøvning

Hver enkelt beholder

100 %

Se punkt 2.3

Brandprøvning

1

Se punkt 2.6

Røntgenundersøgelse

1 pr. batch

100 %

Se punkt 2.4.1

Makroskopisk undersøgelse

1 pr. batch

2 (1)

Se punkt 2.4.2

Inspektion af svejsninger

1 pr. batch

100 %

Se punkt 1.7.2.3

Visuel inspektion af beholderens dele

1 pr. batch

100 %

Bemærkning 1:

Der ingives 6 beholdere til typegodkendelse.

| Bemærkning 2: | På en af disse prototyper bestemmes beholderens volumen samt vægtykkelsen for beholderens enkelte dele. |
| --- | --- |

Bemærkning 2:

På en af disse prototyper bestemmes beholderens volumen samt vægtykkelsen for beholderens enkelte dele.

Tabel 2

Overblik over prøvninger, der skal foretages af helkompositbeholdere

| Påkrævede prøvninger | Fremstilling
  Batch-prøvning | Antal beholdere, der skal prøves mhp. typegodkendelse | Beskrivelse af prøvningen |
| --- | --- | --- | --- |
| Sprængprøvning | 1 pr. batch | 3 | Se punkt 2.2 |
| Hydraulisk prøvning | Hver enkelt beholder | Alle beholdere | Se punkt 2.3 |
| Cyklisk trykbelastning ved omgivende temperatur | 1 for hver 5 batch | 3 | Se punkt 2.3.6.1 |
| Cyklisk trykbelastning ved høj temperatur | | 1 | Se punkt 2.3.6.2 |
| Ekstern tæthedsprøvning | | 1 | Se punkt 2.3.6.3 |
| Gennemsivningsprøvning | | 1 | Se punkt 2.3.6.4 |
| Cyklisk LPG-prøvning | | 1 | Se punkt 2.3.6.5 |
| Højtemperaturkrybeprøvning | | 1 | Se punkt 2.3.6.6 |
| Brandprøvning | | 1 | Se punkt 2.6 |
| Slagprøvning | | 1 | Se punkt 2.7 |
| Faldprøvning | | 1 | Se punkt 2.8 |
| Vridningsprøvning på studs | | 1 | Se punkt 2.9 |
| Prøvning i surt miljø | | 1 | Se punkt 2.10 |
| Ultraviolet strålingsprøvning | | 1 | Se punkt 2.11 |

Påkrævede prøvninger

Fremstilling

Batch-prøvning

Antal beholdere, der skal prøves mhp. typegodkendelse

Beskrivelse af prøvningen

Sprængprøvning

1 pr. batch

3

Se punkt 2.2

Hydraulisk prøvning

Hver enkelt beholder

Alle beholdere

Se punkt 2.3

Cyklisk trykbelastning ved omgivende temperatur

1 for hver 5 batch

3

Se punkt 2.3.6.1

Cyklisk trykbelastning ved høj temperatur

1

Se punkt 2.3.6.2

Ekstern tæthedsprøvning

1

Se punkt 2.3.6.3

Gennemsivningsprøvning

1

Se punkt 2.3.6.4

Cyklisk LPG-prøvning

1

Se punkt 2.3.6.5

Højtemperaturkrybeprøvning

1

Se punkt 2.3.6.6

Brandprøvning

1

Se punkt 2.6

Slagprøvning

1

Se punkt 2.7

Faldprøvning

1

Se punkt 2.8

Vridningsprøvning på studs

1

Se punkt 2.9

Prøvning i surt miljø

1

Se punkt 2.10

Ultraviolet strålingsprøvning

1

Se punkt 2.11

2.1.   Mekanisk prøvning

2.1.1.   Generelle forskrifter

2.1.1.1.   Hyppighed af mekanisk prøvning

2.1.1.1.1.   Prøvning af metalbeholdere foretages med følgende hyppighed: 1 beholder fra hvert batch under fremstillingen og 1 til typeprøvning, jf. tabel 1.

Prøveemner, som ikke er flade, trykkes flade ved koldpresning.

På alle prøveemner indeholdende en svejsesøm fjernes overskydende materiale fra svejsningen.

De i tabel 1 angivne prøvninger foretages på metalbeholderene.

Prøveemner fra beholdere med en enkelt rundtgående svejsesøm (to sektioner) udtages de steder, der er vist i figur 1 i tillæg 2:

Prøveemner fra beholdere med en langsgående og rundtgående svejsesøm (tre eller flere sektioner) udtages de steder, der er vist i figur 2 i tillæg 2.

2.1.1.1.2.   Prøvning af helkompositbeholdere foretages med følgende hyppighed:

| a) | Produktion: 1 beholder fra hver batch |
| --- | --- |

a)

Produktion: 1 beholder fra hver batch

| b) | Typeprøvning: jf. tabel 2. |
| --- | --- |

b)

Typeprøvning: jf. tabel 2.

2.1.1.2.   Alle mekaniske prøvninger til kontrol af egenskaberne af grundmetal og svejsninger af belastede svøb til beholdere udføres på prøveemner udtaget af færdige beholdere.

2.1.2.   De forskellige typer prøvninger og bedømmelse af prøvningsresultaterne

2.1.2.1.   Hvert prøveeksemplar af beholderen gennemgår følgende prøvninger:

| 2.1.2.1.1. | For beholdere med langsgående og rundtgående svejsesøm (tre sektioner), på prøveemner udtaget de steder, der er vist i figur 1 i tillæg 2 til dette bilag:






  a) | Én trækprøvning på grundmateriale; prøveemnet udtages i længderetningen (er dette ikke muligt, kan det tages i rundtgående retning); |
| --- | --- | --- |

2.1.2.1.1.

For beholdere med langsgående og rundtgående svejsesøm (tre sektioner), på prøveemner udtaget de steder, der er vist i figur 1 i tillæg 2 til dette bilag:

a)

Én trækprøvning på grundmateriale; prøveemnet udtages i længderetningen (er dette ikke muligt, kan det tages i rundtgående retning);

| b) | Én trækprøvning på grundmateriale fra bunden |
| --- | --- |

b)

Én trækprøvning på grundmateriale fra bunden

| c) | Én trækprøvning vinkelret på den langsgående svejsesøm |
| --- | --- |

c)

Én trækprøvning vinkelret på den langsgående svejsesøm

| d) | Én trækprøvning vinkelret på den rundtgående svejsesøm |
| --- | --- |

d)

Én trækprøvning vinkelret på den rundtgående svejsesøm

| e) | Én bøjeprøvning på den langsgående svejsesøm, hvor inderfladen er under spænding |
| --- | --- |

e)

Én bøjeprøvning på den langsgående svejsesøm, hvor inderfladen er under spænding

| f) | Én bøjeprøvning på den langsgående svejsesøm, hvor yderfladen er under spænding |
| --- | --- |

f)

Én bøjeprøvning på den langsgående svejsesøm, hvor yderfladen er under spænding

| g) | Én bøjeprøvning på den rundtgående svejsesøm, hvor inderfladen er under spænding |
| --- | --- |

g)

Én bøjeprøvning på den rundtgående svejsesøm, hvor inderfladen er under spænding

| h) | Én bøjeprøvning på den rundtgående svejsesøm, hvor yderfladen er under spænding og |
| --- | --- |

h)

Én bøjeprøvning på den rundtgående svejsesøm, hvor yderfladen er under spænding og

| i) | Én makroskopisk undersøgelse af et svejst tværsnit. |
| --- | --- |

i)

Én makroskopisk undersøgelse af et svejst tværsnit.

(m1, m2) Mindst to makroskopiske undersøgelser af snit af ventilflange/-plade for ventiler monteret i sidevæggen som omhandlet i punkt 2.4.2 nedenfor.

| 2.1.2.1.2. | For beholdere, som kun har rundtgående svejsesømme (to sektioner), på prøveemner udtaget de steder, der er vist i figur 2a og 2b i tillæg 2 til dette bilag:
  De prøvninger, der er angivet i punkt 2.1.2.1.1 ovenfor bortset fra c), e) og f), som ikke finder anvendelse. Prøveemnet til trækprøvning af grundmateriale tages fra a) eller b) som nævnt i punkt 2.1.2.1.1 ovenfor. |
| --- | --- |

2.1.2.1.2.

For beholdere, som kun har rundtgående svejsesømme (to sektioner), på prøveemner udtaget de steder, der er vist i figur 2a og 2b i tillæg 2 til dette bilag:

De prøvninger, der er angivet i punkt 2.1.2.1.1 ovenfor bortset fra c), e) og f), som ikke finder anvendelse. Prøveemnet til trækprøvning af grundmateriale tages fra a) eller b) som nævnt i punkt 2.1.2.1.1 ovenfor.

| 2.1.2.1.3. | Prøveemner, som ikke er tilstrækkeligt flade, skal trykkes flade ved koldpresning. |
| --- | --- |

2.1.2.1.3.

Prøveemner, som ikke er tilstrækkeligt flade, skal trykkes flade ved koldpresning.

| 2.1.2.1.4. | På alle prøveemner indeholdende en svejsesøm bortbearbejdes overskydende materiale fra svejsningen. |
| --- | --- |

2.1.2.1.4.

På alle prøveemner indeholdende en svejsesøm bortbearbejdes overskydende materiale fra svejsningen.

2.1.2.2.   Trækprøvning

2.1.2.2.1.   Trækprøvning af grundmetal

2.1.2.2.1.1.   Trækprøvningen udføres efter Euronorm EN 876, EN 895 og EN 10002-1.

2.1.2.2.1.2.   De målte værdier af flydespænding, trækbrudstyrke og brudforlængelse skal opfylde metallets egenskaber, jf. punkt 1.3 i dette bilag.

2.1.2.2.2.   Trækprøvning af svejsesømme

2.1.2.2.2.1.   Trækprøvning vinkelret på svejsesømmen udføres på et prøveemne med reduceret tværsnit, 25 mm bredt i en længde svarende til 15 mm ud over kanterne af svejsningen, som vist i figur 2 i tillæg 3 til dette bilag.

Uden for dette midterste afsnit skal prøveemnets bredde tiltage gradvis.

2.1.2.2.2.2.   Værdien for trækbrudstyrke skal opfylde minimumskravene i EN 10120.

2.1.2.3.   Bøjeprøvning

2.1.2.3.1.   Trækprøvningen udføres efter standarderne ISO 7438:2005, ISO 7799:1985 og ISO 5173:2009 samt Amd 1:2011 for svejste dele. Bøjeprøvning udføres på inderfladen under spænding og yderfladen under spænding.

2.1.2.3.2.   Der må ikke opstå revner i prøveemnet, når det bøjes således omkring en dorn, at afstanden mellem de indvendige kanter højst er dornens diameter + 3a (se figur 1 i tillæg 3 i dette bilag).

2.1.2.3.3.   Forholdet (n) mellem dornens diameter og prøveemnets tykkelse må ikke være større end angivet i følgende tabel:

| Faktisk trækbrudstyrke Rt i (N/mm2) | Værdi (n) |
| --- | --- |
| til og med 440 | 2 |
| over 440 til og med 520 | 3 |
| over 520 | 4 |

Faktisk trækbrudstyrke Rt i (N/mm2)

Værdi (n)

til og med 440

2

over 440 til og med 520

3

over 520

4

2.1.2.4.   Omprøvning af trækprøvning og bøjningsprøvning

2.1.2.4.1.   Omprøvning er tilladt for trækprøvning og bøjningsprøvning. En ekstra prøvning skal omfatte to prøveemner, udtaget af samme beholder.

Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.

Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.

2.2.   Sprængprøvning under hydraulisk tryk

2.2.1.   Prøvningsbetingelser

Beholdere, som underkastes denne prøvning, skal være forsynet med de påskrifter, som det er hensigten at påføre på den del af beholderen, som er underkastet trykket.

2.2.1.1.   Til sprængprøvningen under hydraulisk tryk skal der anvendes udstyr, med hvilket trykket gradvis kan øges, indtil beholderen sprænges, og ændringen af trykket registreres som funktion af tiden. Den maksimale gennemstrømningshastighed under prøvningen bør ikke udgøre over 3 % af beholderens kapacitet pr. minut.

2.2.2.   Fortolkning af prøvningen

2.2.2.1.   Som kriterier for fortolkning af sprængprøvningen skal gælde følgende:

| 2.2.2.1.1. | Beholderens rumudvidelse, som er lig med: rumfang vand tilført mellem det tidspunkt, da trykket begynder at stige og sprængtidspunktet. |
| --- | --- |

2.2.2.1.1.

Beholderens rumudvidelse, som er lig med: rumfang vand tilført mellem det tidspunkt, da trykket begynder at stige og sprængtidspunktet.

| 2.2.2.1.2. | Undersøgelsen af bruddet og formen af dets kanter. |
| --- | --- |

2.2.2.1.2.

Undersøgelsen af bruddet og formen af dets kanter.

| 2.2.2.1.3. | Sprængtryk |
| --- | --- |

2.2.2.1.3.

Sprængtryk

2.2.3.   Acceptkriterier for prøvningen

2.2.3.1.   Det målte sprængtryk (Pr) må under ingen omstændigheder være mindre end 2,25 × 3 000 = 6 750 kPa.

2.2.3.2.   Den specifikke ændring i metalbeholderens volumen på sprængtidspunktet skal være mindst:

| | 20 %, hvis metalbeholderens længde er større end diameteren |
| --- | --- |

20 %, hvis metalbeholderens længde er større end diameteren

| | 17 %, hvis metalbeholderens længde er lig med diameteren eller mindre. |
| --- | --- |

17 %, hvis metalbeholderens længde er lig med diameteren eller mindre.

| | 8 %, når der er tale om en speciel metalbeholder som vist i tillæg 5 til dette bilag, side 1, figur A, B og C. |
| --- | --- |

8 %, når der er tale om en speciel metalbeholder som vist i tillæg 5 til dette bilag, side 1, figur A, B og C.

2.2.3.3.   Sprængprøvningen må ikke medføre fragmentering af beholderen.

2.2.3.3.1.   Hovedbruddet må ikke udvise skørhed, dvs. bruddets kanter må ikke være radiære, men skal danne en vinkel med diametralplanet og udvise reduktion af areal i hele tykkelsen.

2.2.3.3.2.   For metalbeholdere må bruddet ikke afsløre en i forvejen tilstedeværende defekt i metallet. Svejsningen skal være mindst lige så stærk som det oprindelige metal, og helst stærkere.

For helkompositbeholdere må bruddet ikke medføre defekter i konstruktionen.

2.2.3.4.   Omprøvning af sprængprøvningen

Omprøvning er tilladt for sprængprøvningen. Der skal udføres endnu en sprængprøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.

Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.

Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.

2.3.   Hydraulisk prøvning

2.3.1.   Beholderne, som er repræsentative for den type beholder, som søges godkendt, (uden udstyr, men med afgangene lukket) skal kunne modstå et indvendigt hydraulisk tryk på 3 000 kPa, uden at der opstår utæthed eller blivende deformation, i henhold til følgende forskrifter:

2.3.2.   Vandtrykket i beholderen skal stige jævnt, indtil prøvningstrykket på 3 000 kPa er nået.

2.3.3.   Beholderen skal være underkastet prøvningstrykket så længe, at det kan fastslås, at trykket ikke falder, og at beholderen med sikkerhed er tæt.

2.3.4.   Efter prøvningen må beholderen ikke udvise noget tegn på blivende deformation.

2.3.5.   Eventuelle prøvede beholdere, som ikke holder prøvningen, kasseres.

2.3.6.   Yderligere hydrauliske prøvninger, der skal foretages af helkompositbeholdere

2.3.6.1.   Cyklisk trykbelastning ved omgivende temperatur

2.3.6.1.1.   Prøvningsforskrifter

Den færdige beholder underkastes 20 000 trykcykluser efter følgende procedure:

| a) | Beholderen fyldes op med en ikke-korrosiv væske som olie, inhiberet vand eller glycol |
| --- | --- |

a)

Beholderen fyldes op med en ikke-korrosiv væske som olie, inhiberet vand eller glycol

| b) | Beholderens tryk bringes til at svinge mellem henholdsvis højst 300 kPa og mindst 3 000 kPa med en frekvens på højst 10 cykluser i minuttet.
  Denne cyklus foretages mindst 10 000 gange og fortsættes til 20 000 gange, med mindre der inden da forekommer utæthed. |
| --- | --- |

b)

Beholderens tryk bringes til at svinge mellem henholdsvis højst 300 kPa og mindst 3 000 kPa med en frekvens på højst 10 cykluser i minuttet.

Denne cyklus foretages mindst 10 000 gange og fortsættes til 20 000 gange, med mindre der inden da forekommer utæthed.

| c) | Antal gennemførte cyklusser indtil svigt indtræder, og lokaliseringen af det sted, hvor svigtet begynder, skal registreres. |
| --- | --- |

c)

Antal gennemførte cyklusser indtil svigt indtræder, og lokaliseringen af det sted, hvor svigtet begynder, skal registreres.

2.3.6.1.2.   Fortolkning af prøvningen

Beholderen må ikke svigte eller blive utæt, før de 10 000 cykluser er gennemført.

Efter 10 000 cyklusser, må beholderen svigte eller blive utæt.

2.3.6.1.3.   Omprøvning

Omprøvning er tilladt for cyklisk trykbelastningsprøvning ved omgivende temperatur.

Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.

Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.

Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.

2.3.6.2.   Cyklisk trykbelastning ved høj temperatur

2.3.6.2.1.   Prøvningsforskrifter

De færdige beholdere skal klare prøvningscyklussen, uden at udvise tegn på brud, utæthed eller optrævling af fibre:

| a) | Beholderen fyldes op med en ikke-korrosiv væske som olie, inhiberet vand eller glycol |
| --- | --- |

a)

Beholderen fyldes op med en ikke-korrosiv væske som olie, inhiberet vand eller glycol

| b) | Konditionering i 48 timer ved 0 kPa, 65 °C og 95 % relativ fugtighed eller derover. |
| --- | --- |

b)

Konditionering i 48 timer ved 0 kPa, 65 °C og 95 % relativ fugtighed eller derover.

| c) | Hydrostatisk trykbelastning med 3 600 cykluser og højst 10 cykluser pr. minut, mellem henholdsvis højst 300 kPa og mindst 3 000 kPa ved 65 °C og 95 % relativ fugtighed. |
| --- | --- |

c)

Hydrostatisk trykbelastning med 3 600 cykluser og højst 10 cykluser pr. minut, mellem henholdsvis højst 300 kPa og mindst 3 000 kPa ved 65 °C og 95 % relativ fugtighed.

Efter cyklisk trykbelastning ved høj temperatur gennemgår beholderne den eksterne tæthedsprøvning og bringes derefter under hydrostatisk trykbelastning indtil svigt, jf. forskrifterne for sprængprøvning.

2.3.6.2.2.   Fortolkning af prøvningen

Beholderen skal opfylde kravene til den eksterne tæthedsprøvning, jf. punkt 2.3.6.3 nedenfor.

Beholderen skal opnå et tryk på mindst 85 % af sprængtrykket.

2.3.6.2.3.   Omprøvning

Omprøvning er tilladt for cyklisk trykbelastningsprøvning ved høj temperatur.

Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.

Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.

Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.

2.3.6.3.   Ekstern tæthedsprøvning

2.3.6.3.1.   Prøvningsforskrifter

Mens beholderen er under et tryk på 3 000 kPa, nedsænkes den i sæbevand for at afsløre utætheder (bobleprøvning).

2.3.6.3.2.   Fortolkning af prøvningen

Beholderen må ikke udvise utætheder.

2.3.6.3.3.   Omprøvning

Omprøvning er tilladt for den eksterne tæthedsprøvning.

Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.

Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning. Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.

2.3.6.4.   Gennemsivningsprøvning

2.3.6.4.1.   Prøvningsforskrifter

Alle prøvninger udføres ved 40 °C på en beholder, som påfyldes propan af handelskvalitet til 80 % af beholderens vandkapacitet.

Prøvningens varighed skal være mindst 8 uger indtil konstruktionens stationære gennemsivning er observeret i mindst 500 timer.

Derefter måles hastigheden af beholderens vægttab.

Masseændringen pr. antal dage registreres med en graf.

2.3.6.4.2.   Fortolkning af prøvningen

Massetabets hastighed skal være mindre end 0,15 g/time.

2.3.6.4.3.   Omprøvning

Omprøvning er tilladt for gennemsivningsprøvningen.

Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.

Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning. Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.

2.3.6.5.   Cyklisk LPG-prøvning

2.3.6.5.1.   Prøvningsforskrifter

En beholder, som har bestået gennemsivningsprøvningen, skal gennemgå en cyklisk trykbelastningsprøvning ved omgivende temperatur, jf. forskrifterne i punkt 2.3.6.1 i dette bilag.

Beholderen skæres ud i snit, og grænsefladen mellem foring og endestuds inspiceres.

2.3.6.5.2.   Fortolkning af prøvningen

Beholderen skal opfylde forskrifterne for den cykliske trykbelastningsprøvning ved omgivende temperatur.

Inspektionen af grænsefladen mellem foring og endestuds må ikke udvise tegn på eventuelle forringelser, f.eks. udmattelsesrevner eller elektrostatisk udladning.

2.3.6.5.3.   Omprøvning

Omprøvning er tilladt for cyklisk LPG-prøvning.

Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.

Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.

Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.

2.3.6.6.   Højtemperaturkrybeprøvning

2.3.6.6.1.   Generelt

Denne prøvning finder kun anvendelse på helkompositbeholdere med harpiksmatrix, som har en glasovergangstemperatur (Tg), der er lavere end den konstruktivt bestemte temperatur + 50 °C.

2.3.6.6.2.   Prøvningsforskrifter

Én færdig beholder prøves som følger:

| a) | Beholderen bringes under tryk på 3 000 kPa og holdes på en temperatur som angivet i tabel 3 alt efter prøvningsperiodens varighed:

  Tabel 3


  Prøvningstemperatur og varighed af højtemperaturkrybeprøvningen







  T (°C) | Eksponeringstid (timer) |
| --- | --- | --- |
| 100 | 200 |
| 95 | 350 |
| 90 | 600 |
| 85 | 1 000 |
| 80 | 1 800 |
| 75 | 3 200 |
| 70 | 5 900 |
| 65 | 11 000 |
| 60 | 21 000 |

a)

Beholderen bringes under tryk på 3 000 kPa og holdes på en temperatur som angivet i tabel 3 alt efter prøvningsperiodens varighed:

Tabel 3

Prøvningstemperatur og varighed af højtemperaturkrybeprøvningen

T (°C)

Eksponeringstid (timer)

100

200

95

350

90

600

85

1 000

80

1 800

75

3 200

70

5 900

65

11 000

60

21 000

| b) | Beholderen skal gennemgå en ekstern tæthedsprøvning. |
| --- | --- |

b)

Beholderen skal gennemgå en ekstern tæthedsprøvning.

2.3.6.6.3.   Fortolkning af prøvningen

Den maksimalt tilladelige volumenforøgelse er 5 %. Beholderen skal opfylde forskrifterne for den eksterne tæthedsprøvning, jf. punkt 2.4.3 i dette bilag og sprængprøvningen, jf. punkt 2.2 i dette bilag.

2.3.6.6.4.   Omprøvning

Omprøvning er tilladt for højtemperaturkrybeprøvning.

Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.

Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.

Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.

2.4.   Ikke-destruktiv prøvning

2.4.1.   Røntgenundersøgelse

2.4.1.1.   Svejsesømme skal røntgenkontrolleres i overensstemmelse med ISO specifikation R 1106, idet klassifikation B anvendes.

2.4.1.2.   Anvendes indikator af trådtypen, må den mindste synlige tråds diameter ikke være over 0,10 mm.

Anvendes en indikator af den aftrappede og hullede type, må diameteren af det mindste synlige hul ikke være over 0,25 mm.

2.4.1.3.   Røntgenbillederne af svejsesømmene skal bedømmes på grundlag af de originale film i henhold til den i ISO-standard 2504, punkt 6, anbefalede praksis.

2.4.1.4.   Følgende defekter er ikke acceptable:

Revner, mangelfulde svejsninger eller ufuldstændig indsmeltning af svejsningen.

2.4.1.4.1.   For beholdere med vægtykkelse ≥ 4 mm anses nedenstående fremmedlegemer for acceptable:

| | Ethvert fremmedlegeme af gas, som ikke måler over a/4 mm. |
| --- | --- |

Ethvert fremmedlegeme af gas, som ikke måler over a/4 mm.

| | Ethvert fremmedlegeme af gas, som måler over a/4 mm, men ikke over a/3 mm, og som er over 25 mm fra andre fremmedlegemer af gas, som måler over a/4 mm men højst a/3 mm. |
| --- | --- |

Ethvert fremmedlegeme af gas, som måler over a/4 mm, men ikke over a/3 mm, og som er over 25 mm fra andre fremmedlegemer af gas, som måler over a/4 mm men højst a/3 mm.

| | Aflange fremmedlegemer eller en vilkårlig gruppe af afrundede fremmedlegemer på række, når den repræsenterede længde (langs en sømlængde på 12a) ikke er over 6 mm; |
| --- | --- |

Aflange fremmedlegemer eller en vilkårlig gruppe af afrundede fremmedlegemer på række, når den repræsenterede længde (langs en sømlængde på 12a) ikke er over 6 mm;

| | Fremmedlegemer bestående af gas langs et vilkårligt stykke svejsesøm på 100 mm, hvor det samlede areal af alle figurerne ikke er over 2a mm2. |
| --- | --- |

Fremmedlegemer bestående af gas langs et vilkårligt stykke svejsesøm på 100 mm, hvor det samlede areal af alle figurerne ikke er over 2a mm2.

2.4.1.4.2.   For beholdere med vægtykkelse < 4 mm anses nedenstående fremmedlegemer for acceptable:

| | Ethvert fremmedlegeme af gas, som ikke måler over a/2 mm. |
| --- | --- |

Ethvert fremmedlegeme af gas, som ikke måler over a/2 mm.

| | Ethvert fremmedlegeme af gas, som måler over a/2 mm, men ikke over a/1,5 mm, og som er over 25 mm fra andre fremmedlegemer af gas, som måler over a/2 mm men højst a/1,5 mm. |
| --- | --- |

Ethvert fremmedlegeme af gas, som måler over a/2 mm, men ikke over a/1,5 mm, og som er over 25 mm fra andre fremmedlegemer af gas, som måler over a/2 mm men højst a/1,5 mm.

| | Aflange fremmedlegemer eller en vilkårlig gruppe af afrundede fremmedlegemer på række, når den repræsenterede længde (langs en sømlængde på 12a) ikke er over 6 mm; |
| --- | --- |

Aflange fremmedlegemer eller en vilkårlig gruppe af afrundede fremmedlegemer på række, når den repræsenterede længde (langs en sømlængde på 12a) ikke er over 6 mm;

| | Fremmedlegemer bestående af gas langs et vilkårligt stykke svejsesøm på 100 mm, hvor det samlede areal af alle figurerne ikke er over 2a mm2. |
| --- | --- |

Fremmedlegemer bestående af gas langs et vilkårligt stykke svejsesøm på 100 mm, hvor det samlede areal af alle figurerne ikke er over 2a mm2.

2.4.2.   Makroskopisk undersøgelse

Ved makroskopisk undersøgelse skal svejsningen over hele tværsnittet vise fuldstændig smeltning på den overflade, som er behandlet med en vilkårlig syre ved den makroskopiske præparation, og må ikke vise fejl ved samlingen, nævneværdige fremmedlegemer eller andre fejl.

I tvivlstilfælde foretages mikroskopisk undersøgelse af det suspekte område.

2.5.   Undersøgelse af svejsningens yderside (ved metalbeholdere).

2.5.1.   Denne undersøgelse foretages, når svejsningen er fuldført.

Den undersøgte svejste overflade skal være velbelyst og fri for fedt, støv, glødeskal eller beskyttende lag af enhver art.

2.5.2.   Sammensmeltningen af det svejste metal med grundmetallet skal være glat og uden ætsning. Der må ikke være revner, fordybninger eller porøse pletter i den svejste overflade og overfladen, som støder op til væggen. Den svejste overflade skal være jævn og plan. Hvor der er anvendt stuksøm, må den overskydende tykkelse højst udgøre en fjerdedel af svejsesømmens bredde.

2.6.   Brandprøvning

2.6.1.   Generelt

Brandprøvningen er tilrettelagt med henblik på at godtgøre, om beholderen, komplet med det for konstruktionen foreskrevne brandsikringssystem, er sikret mod sprængning ved afprøvning under de foreskrevne brandbetingelser. Fabrikanten skal beskrive det komplette brandsikringssystems funktion, herunder det konstruktivt bestemte fald til atmosfærisk tryk. Kravene til denne prøvning anses for at være opfyldt, hvis beholderen har følgende egenskaber til fælles med stambeholderen:

| a) | samme typegodkendelsesindehaver |
| --- | --- |

a)

samme typegodkendelsesindehaver

| b) | samme form (cylindrisk, særlig form) |
| --- | --- |

b)

samme form (cylindrisk, særlig form)

| c) | samme materiale |
| --- | --- |

c)

samme materiale

| d) | samme eller større pladetykkelse |
| --- | --- |

d)

samme eller større pladetykkelse

| e) | samme eller mindre diameter (for cylindriske beholdere) |
| --- | --- |

e)

samme eller mindre diameter (for cylindriske beholdere)

| f) | samme eller mindre højde (for beholdere med særlig fom) |
| --- | --- |

f)

samme eller mindre højde (for beholdere med særlig fom)

| g) | samme eller mindre eksterne overflade |
| --- | --- |

g)

samme eller mindre eksterne overflade

| h) | samme konfiguration af udstyr, som er monteret på beholderen (2). |
| --- | --- |

h)

samme konfiguration af udstyr, som er monteret på beholderen (2).

2.6.2.   Opstilling af beholderen

| a) | Beholderen anbringes i den af fabrikanten angivne position med beholderens bund ca. 100 mm over brandkilden. |
| --- | --- |

a)

Beholderen anbringes i den af fabrikanten angivne position med beholderens bund ca. 100 mm over brandkilden.

| b) | Der anvendes afskærmning, som forhindrer, at flammerne kommer i direkte kontakt med en eventuel smeltesikring (PRD). Afskærmningen må ikke være i direkte kontakt med smeltesikringen (PRD). |
| --- | --- |

b)

Der anvendes afskærmning, som forhindrer, at flammerne kommer i direkte kontakt med en eventuel smeltesikring (PRD). Afskærmningen må ikke være i direkte kontakt med smeltesikringen (PRD).

| c) | Forekommer der under prøvningen svigt af en ventil, fitting eller rørkomponent, som ikke tilhører det til konstruktionen påtænkte beskyttelsessystem, anses resultatet for ugyldigt. |
| --- | --- |

c)

Forekommer der under prøvningen svigt af en ventil, fitting eller rørkomponent, som ikke tilhører det til konstruktionen påtænkte beskyttelsessystem, anses resultatet for ugyldigt.

| d) | Beholdere med en længde på under 1,65 m: Beholderens midte skal være anbragt over midten af flammekilden. |
| --- | --- |

d)

Beholdere med en længde på under 1,65 m: Beholderens midte skal være anbragt over midten af flammekilden.

| e) | Beholdere med en længde på 1,65 m eller mere: Er beholderen forsynet med trykbegrænseranordning i den ene side, skal flammekilden begynde i beholderens modsatte side. Har beholderen trykbegrænseranordning i begge sider eller flere end ét sted på beholderens langside, skal midten af flammekilden være anbragt midt mellem de trykbegrænseranordninger, som er adskilt af den største vandrette afstand. |
| --- | --- |

e)

Beholdere med en længde på 1,65 m eller mere: Er beholderen forsynet med trykbegrænseranordning i den ene side, skal flammekilden begynde i beholderens modsatte side. Har beholderen trykbegrænseranordning i begge sider eller flere end ét sted på beholderens langside, skal midten af flammekilden være anbragt midt mellem de trykbegrænseranordninger, som er adskilt af den største vandrette afstand.

2.6.3.   Brandkilde

En homogen flammekilde med en længde på 1,65 m skal give direkte ildpåvirkning af beholderen hele vejen rundt om denne.

Ethvert brændstof kan anvendes til flammekilden, forudsat at det frembringer en homogen varme, som er tilstrækkelig til at opretholde de foreskrevne prøvningstemperaturer, indtil beholderen udluftes. Flammeopstillingen skal være registreret tilstrækkelig detaljeret til at sikre, at varmetilførslen til beholderen er reproducerbar. Forekommer der svigt eller ujævnhed i flammekilden under prøvningen, anses resultatet for ugyldigt.

2.6.4.   Temperatur- og trykmåling

Under brandprøvningen skal følgende måles:

| a) | flammetemperaturen lige under beholderen langs beholderens bund i mindst to punkter med indbyrdes afstand højst 0,75 m |
| --- | --- |

a)

flammetemperaturen lige under beholderen langs beholderens bund i mindst to punkter med indbyrdes afstand højst 0,75 m

| b) | vægtemperaturen nederst i beholderen |
| --- | --- |

b)

vægtemperaturen nederst i beholderen

| c) | vægtemperaturen inden for 25 mm fra trykbegrænseranordningen |
| --- | --- |

c)

vægtemperaturen inden for 25 mm fra trykbegrænseranordningen

| d) | vægtemperaturen på beholderens overside i midten af flammekilden. |
| --- | --- |

d)

vægtemperaturen på beholderens overside i midten af flammekilden.

| e) | trykket inden i beholderen. |
| --- | --- |

e)

trykket inden i beholderen.

Der anvendes metalafskærmning, som forhindrer, at flammerne kommer i direkte kontakt med termoelementerne. I stedet kan termoelementerne indsættes i metalklodser med en sidelængde på højst 25 mm2. Termoelementernes temperaturer og beholdertrykket registreres med et interval på højst 2 sekunder under prøvningen.

2.6.5.   Generelle prøvningsforskrifter

| a) | Beholderen fyldes op til 80 % af sin volumen med LPG (brændstof af handelskvalitet) og prøves i vandret stilling ved arbejdstryk. |
| --- | --- |

a)

Beholderen fyldes op til 80 % af sin volumen med LPG (brændstof af handelskvalitet) og prøves i vandret stilling ved arbejdstryk.

| b) | Straks efter antændelse skal flammerne nå beholderens overflade i en længde af 1,65 m af flammezonen langs beholderen. |
| --- | --- |

b)

Straks efter antændelse skal flammerne nå beholderens overflade i en længde af 1,65 m af flammezonen langs beholderen.

| c) | Inden for 5 minutter efter antændelsen skal mindst ét termoelement vise en brandtemperatur lige under beholderen på mindst 590 °C. Denne temperatur skal opretholdes under resten af prøvningen, dvs. indtil der ikke længere er overtryk i beholderen. |
| --- | --- |

c)

Inden for 5 minutter efter antændelsen skal mindst ét termoelement vise en brandtemperatur lige under beholderen på mindst 590 °C. Denne temperatur skal opretholdes under resten af prøvningen, dvs. indtil der ikke længere er overtryk i beholderen.

| d) | Kravene til prøvningsforholdene mindskes ikke pga. omgivende forhold (f.eks. regn, let/stærk vind osv.) |
| --- | --- |

d)

Kravene til prøvningsforholdene mindskes ikke pga. omgivende forhold (f.eks. regn, let/stærk vind osv.)

2.6.6.   Prøvningsresultater:

| a) | Såfremt beholderen sprænger, regnes prøvningsresultatet ugyldigt. |
| --- | --- |

a)

Såfremt beholderen sprænger, regnes prøvningsresultatet ugyldigt.

| b) | Hvis trykket under prøvningen overstiger 3 700 kPa, dvs. 136 % af indstillingstrykket for overtryksventilen (2 700 kPa), anses prøvningsresultatet for ugyldigt.
  Et tryk på mellem 3 000 og 3 700 kPa betyder, at prøvningsresultatet anses for ugyldigt, hvis der konstateres synlig plastisk deformation. |
| --- | --- |

b)

Hvis trykket under prøvningen overstiger 3 700 kPa, dvs. 136 % af indstillingstrykket for overtryksventilen (2 700 kPa), anses prøvningsresultatet for ugyldigt.

Et tryk på mellem 3 000 og 3 700 kPa betyder, at prøvningsresultatet anses for ugyldigt, hvis der konstateres synlig plastisk deformation.

| c) | Såfremt beskyttelsessystemet ikke overholder fabrikantens specifikationer, og det fører til mildere prøvningsbetingelser, anses prøvningsresultatet for ugyldigt. |
| --- | --- |

c)

Såfremt beskyttelsessystemet ikke overholder fabrikantens specifikationer, og det fører til mildere prøvningsbetingelser, anses prøvningsresultatet for ugyldigt.

| d) | For kompositbeholdere accepteres LPG-udslip fra overfladen, såfremt der er tale om et kontrolleret udslip. Ved udslip af gasholdig LPG inden for 2 minutter efter prøvningens påbegyndelse eller en udslipsmængde på over 30 liter pr. minut anses prøvningsresultatet for ugyldigt. |
| --- | --- |

d)

For kompositbeholdere accepteres LPG-udslip fra overfladen, såfremt der er tale om et kontrolleret udslip. Ved udslip af gasholdig LPG inden for 2 minutter efter prøvningens påbegyndelse eller en udslipsmængde på over 30 liter pr. minut anses prøvningsresultatet for ugyldigt.

| e) | Resultaterne angives i et prøvningsresumé og skal for hver beholder som minimum omfatte følgende data:






  i) | beskrivelse af beholderkonfigurationen |
| --- | --- | --- |

e)

Resultaterne angives i et prøvningsresumé og skal for hver beholder som minimum omfatte følgende data:

i)

beskrivelse af beholderkonfigurationen

| ii) | foto af beholderopstillingen og trykbegrænseranordningen |
| --- | --- |

ii)

foto af beholderopstillingen og trykbegrænseranordningen

| iii) | anvendt metode, herunder tidsinterval mellem målingerne |
| --- | --- |

iii)

anvendt metode, herunder tidsinterval mellem målingerne

| iv) | tidsforløb fra brandens antændelse til ventilation af LPG påbegyndes samt det faktiske tryk |
| --- | --- |

iv)

tidsforløb fra brandens antændelse til ventilation af LPG påbegyndes samt det faktiske tryk

| v) | tidsforløb, indtil atmosfærisk tryk nås |
| --- | --- |

v)

tidsforløb, indtil atmosfærisk tryk nås

| vi) | tryk- og temperaturdiagrammer. |
| --- | --- |

vi)

tryk- og temperaturdiagrammer.

2.7.   Slagprøvning

2.7.1.   Generelt

Fabrikanten kan vælge, om alle slagprøvninger skal udføres på den samme beholder eller på hver sin beholder.

2.7.2.   Prøvningsforskrifter

Den væske, der anvendes til denne prøvning, skal være en blanding af vand og glycol eller en anden væske med et lavt frysepunkt, som ikke ændrer beholdermaterialets egenskaber.

En beholder med denne væske påfyldt til en vægt svarende til 80 %-påfyldning med LPG med en referencemasse på 0,568 kg/l slynges parallelt på længdeakslen (x-aksen i figur 1) af det køretøj, hvori den påtænkes monteret, med hastigheden V 50 km/h mod en massiv kile, som er fastgjort horisontalt, vinkelret på beholderens bevægelse.

Kilen skal være monteret således, at beholderens tyngdepunkt rammer kilens centrum.

Kilen skal have en vinkel α på 90 grader og anslagspunktet skal være rundt med en maksimal radius på 2,5 mm.

Længden af kilen L skal mindst svare til beholderens bredde med hensyn til dens bevægelse under prøvningen. Kilens højde H skal være mindst 600 mm.

Figur 1

Beskrivelse af slagprøvningsproceduren

| Bemærkning: | c.g.= tyngdepunkt |
| --- | --- |

Bemærkning:

r = 2,5 mm

c.g.

c.g.

Såfremt en beholder kan monteres i mere end én position i køretøjet, prøves hver indstilling.

Derefter foretages ekstern tæthedsprøvning af beholderen, jf. dette bilags punkt 2.3.6.3.

2.7.3.   Fortolkning af prøvningen

Beholderen skal opfylde kravene til den eksterne tæthedsprøvning, jf. dette bilags punkt 2.3.6.3.

2.7.4.   Omprøvning

Omprøvning er tilladt for slagprøvningen.

Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.

Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.

Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.

2.8.   Faldprøvning

2.8.1.   Prøvningsforskrifter

En færdig beholder faldprøves ved omgivende temperatur uden indvendigt overtryk eller påmonterede ventiler. Som faldunderlag for beholderne anvendes et glat, vandret betonunderlag eller gulv.

Faldhøjden skal være 2 m (målt til beholderens laveste punkt).

Den samme tomme beholder slippes:

| a) | i horisontal stilling |
| --- | --- |

a)

i horisontal stilling

| b) | vertikalt på hver ende |
| --- | --- |

b)

vertikalt på hver ende

| c) | i en vinkel på 45°. |
| --- | --- |

c)

i en vinkel på 45°.

Efter faldprøvningen skal beholderne gennemgå en cyklisk trykbelastningsprøvning ved omgivende temperatur, jf. forskrifterne i punkt 2.3.6.1 i dette bilag.

2.8.2.   Fortolkning af prøvningen

Beholderne skal opfylde kravene til cyklisk trykbelastningsprøvning ved omgivende temperatur, jf. forskrifterne i punkt 2.3.6.1 i dette bilag.

2.8.3.   Omprøvning

Omprøvning er tilladt for faldprøvningen.

Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.

Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.

Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.

2.9.   Vridningsprøvning på studs

2.9.1.   Prøvningsforskrifter

Beholderens krop fastholdes, så den ikke kan dreje, og hver endestuds af beholderen påføres et vridningsmoment på to gange det af fabrikanten oplyste moment for montering af ventil- eller trykbegrænseranordning, først i gevindsamlingens tilspændingsretning, derefter i den modsatte retning og derefter igen i tilspændingsretningen.

Beholderen skal herefter gennemgå en ekstern tæthedsprøvning, jf. forskrifterne i dette bilags punkt 2.3.6.3.

2.9.2.   Fortolkning af prøvningen

Beholderen skal opfylde kravene til den eksterne tæthedsprøvning, jf. dette bilags punkt 2.3.6.3.

2.9.3.   Omprøvning

Omprøvning er tilladt for vridningsprøvning på studs.

Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.

Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.

Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.

2.10.   Prøvning i surt miljø

2.10.1.   Prøvningsforskrifter

En færdig beholder eksponeres i 100 timer for en 30 % svovlsyreopløsning (batterisyre med specifik vægtfylde 1,219), ved et tryk på 3 000 kPa. Under prøvningen skal mindst 20 % af beholderens samlede overflade være dækket af svovlsyreopløsningen.

Derefter foretages en sprængprøvning af beholderen, jf. dette bilags punkt 2.2.

2.10.2.   Fortolkning af prøvningen

Det målte sprængtryk skal være på mindst 85 % af beholderens sprængtryk.

2.10.3.   Omprøvning

Omprøvning er tilladt for prøvningen i surt miljø.

Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.

Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.

Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.

2.11.   Ultravioletprøvning (uv-prøvning)

2.11.1.   Prøvningsforskrifter

Når beholderen eksponeres for direkte sollys (også bag glas), kan uv-strålingen medføre forringelse af polymermaterialerne. Derfor skal fabrikanten godtgøre, at ydermaterialet er i stand til at modstå uv-stråling igennem en levetid på 20 år.

| a) | Hvis det ydre lag har en mekanisk (bærende) funktion, skal beholderen sprængprøves, jf. forskrifterne i dette bilags punkt 2.2 efter eksponering for en typisk uv-stråling. |
| --- | --- |

a)

Hvis det ydre lag har en mekanisk (bærende) funktion, skal beholderen sprængprøves, jf. forskrifterne i dette bilags punkt 2.2 efter eksponering for en typisk uv-stråling.

| b) | Hvis det ydre lag har en beskyttende funktion, skal fabrikanten godtgøre, at belægningen forbliver intakt i 20 år for at beskytte de underliggende strukturlag mod en typisk uv-stråling |
| --- | --- |

b)

Hvis det ydre lag har en beskyttende funktion, skal fabrikanten godtgøre, at belægningen forbliver intakt i 20 år for at beskytte de underliggende strukturlag mod en typisk uv-stråling

2.11.2.   Fortolkning af prøvningen

Når det ydre lag har en mekanisk funktion, skal beholderen opfylde kravene til sprængprøvningen, jf. dette bilags punkt 2.2.

2.11.3.   Omprøvning

Omprøvning er tilladt for uv-prøvningen.

Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.

Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.

Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.

---

(1)  Disse prøvningsemner kan tages fra en beholder.

(2)  Ekstraudstyr, ændringer eller udvidelser af udstyr monteret på beholderen kan ske uden omprøvning, hvis den typegodkendende myndighed, som godkendte beholderen, underrettes, og hvis dette ikke anses for at have mærkbar negativ virkning. Den typegodkendende myndighed kan kræve en supplerende prøvningsrapport fra den ansvarlige tekniske tjeneste. Beholderen inklusive tilbehør monteret herpå vil blive angivet i tillæg 1 til bilag 2B.

Tillæg 1

Figur 1

Typer af langsgående stuksvejsninger

Aftageligt underlag (normalt kobber)

c) enkeltsvejst åbne kanter

b) enkeltsvejst lukkede kanter

a) dobbeltsvejst lukkede kanter

Figur 2

Rundtgående stuksvejsning

svejsning på underlag

Bemærkning: Vinkelsvejsningen kan udføres som »kædesøm«

X, undgå hak her

forkrøbbet svejsning

vinkelsvejsning

Figur 3

Eksempler på svejste boltede plader

Figur 4

Eksempler på svejste ringe med flange

Ring

Flange

Ring

Flange

B

A

Tillæg 2

Figur 1

Beholdere, som kun har rundtgående søm og sidemonteret ventilblok; lokalisering af prøveemner

svejsesøm

g

d

h

svejsesøm

a b

m1 m2

e c f

svejsesøm

| a) | trækprøvning på grundmateriale |
| --- | --- |
| b) | trækprøvning på grundmateriale fra bunden |
| c) | trækprøvning på langsgående svejsesøm |
| d) | trækprøvning på rundtgående svejsesøm |
| e) | bøjeprøvning på langsgående svejsesøm, hvor inderfladen er under spænding |
| f) | bøjeprøvning på langsgående svejsesøm, hvor yderfladen er under spænding |
| g) | bøjeprøvning på rundtgående svejsesøm, hvor inderfladen er under spænding |
| h) | bøjeprøvning på rundtgående svejsesøm, hvor yderfladen er under spænding |
| (m1, m2) | makroskopiske snit gennem svejsninger for ventilflange/plade (sidemonteret ventilblok) |

a)

trækprøvning på grundmateriale

b)

trækprøvning på grundmateriale fra bunden

c)

trækprøvning på langsgående svejsesøm

d)

trækprøvning på rundtgående svejsesøm

e)

bøjeprøvning på langsgående svejsesøm, hvor inderfladen er under spænding

f)

bøjeprøvning på langsgående svejsesøm, hvor yderfladen er under spænding

g)

bøjeprøvning på rundtgående svejsesøm, hvor inderfladen er under spænding

h)

bøjeprøvning på rundtgående svejsesøm, hvor yderfladen er under spænding

(m1, m2)

makroskopiske snit gennem svejsninger for ventilflange/plade (sidemonteret ventilblok)

Figur 2a

Beholdere, som kun har rundtgående svejsesøm og sidemonterede ventilblokke; prøveemnernes placering

h d g

m1 m2

svejsesøm

a eller b

| a) eller b) | trækprøvning på grundmateriale |
| --- | --- |
| d) | trækprøvning på rundtgående svejsesøm |
| g) | bøjeprøvning på rundtgående svejsesøm, hvor inderfladen er under spænding |
| h) | bøjeprøvning på rundtgående svejsesøm, hvor yderfladen er under spænding |
| (m1, m2) | makroskopiske snit gennem svejsninger for ventilflange/plade (sidemonteret ventilblok) |

a) eller b)

trækprøvning på grundmateriale

d)

trækprøvning på rundtgående svejsesøm

g)

bøjeprøvning på rundtgående svejsesøm, hvor inderfladen er under spænding

h)

bøjeprøvning på rundtgående svejsesøm, hvor yderfladen er under spænding

(m1, m2)

makroskopiske snit gennem svejsninger for ventilflange/plade (sidemonteret ventilblok)

Figur 2b

Beholdere, som kun har rundtgående søm og endemonteret ventilblok/-plade

| (m1, m2) | makroskopiske snit gennem svejsninger for ventilflange/plade |
| --- | --- |

(m1, m2)

makroskopiske snit gennem svejsninger for ventilflange/plade

(Se figur 2a for andre placeringer af prøveemnerne)

Tillæg 3

Figur 1

Illustration af bøjeprøvning

D1

ca. D1 + 3a

a

Figur 2

Prøveemne til trækprøvning vinkelret på svejsningen

Tillæg 4

elliptiske endebunde

torisfæriske endebunde

| Bemærkning: | For torisfæriske endebunde |
| --- | --- |

Bemærkning:

Formula

Forholdet mellem H/D og formfaktoren C

Værdien af formfaktoren C for H/D mellem 0,20 og 0,25

Forholdet mellem H/D og formfaktoren C

Værdien af formfaktoren C for H/D mellem 0,25 og 0,50

| H/D | C | | H/D | C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,25 | 1,000 | 0,38 | 0,612 |
| 0,26 | 0,931 | 0,39 | 0,604 |
| 0,27 | 0,885 | 0,40 | 0,596 |
| 0,28 | 0,845 | 0,41 | 0,588 |
| 0,29 | 0,809 | 0,42 | 0,581 |
| 0,30 | 0,775 | 0,43 | 0,576 |
| 0,31 | 0,743 | 0,44 | 0,572 |
| 0,32 | 0,714 | 0,45 | 0,570 |
| 0,33 | 0,687 | 0,46 | 0,568 |
| 0,34 | 0,667 | 0,47 | 0,566 |
| 0,35 | 0,649 | 0,48 | 0,565 |
| 0,36 | 0,633 | 0,49 | 0,564 |
| 0,37 | 0,621 | 0,50 | 0,564 |

H/D

C

H/D

C

0,25

1,000

0,38

0,612

0,26

0,931

0,39

0,604

0,27

0,885

0,40

0,596

0,28

0,845

0,41

0,588

0,29

0,809

0,42

0,581

0,30

0,775

0,43

0,576

0,31

0,743

0,44

0,572

0,32

0,714

0,45

0,570

0,33

0,687

0,46

0,568

0,34

0,667

0,47

0,566

0,35

0,649

0,48

0,565

0,36

0,633

0,49

0,564

0,37

0,621

0,50

0,564

Bemærkning: mellemværdier kan findes ved liniær interpolering

Tillæg 5

EKSEMPLER PÅ SÆRLIGE BEHOLDERE

| | elliptisk beholder |
| --- | --- |
| cirkulær beholder |
| | duobeholder |
| | tvillingebeholder |

Image 30

elliptisk beholder

cirkulær beholder

Image 31

duobeholder

Image 32

tvillingebeholder

Tillæg 6

METODER TIL MATERIALEPRØVNING

1.   Kemisk modstandsevne

Materiale, der anvendes i en helkompositbeholder, skal prøves i henhold til ISO-standard 175 i 72 timer ved rumtemperatur.

Det er også tilladt at anvende data fra faglitteraturen til at godtgøre kemisk modstandsevne.

Foreneligheden med følgende væsker skal undersøges:

| a) | Bremsevæske |
| --- | --- |

a)

Bremsevæske

| b) | sprinklervæske |
| --- | --- |

b)

sprinklervæske

| c) | kølervæske |
| --- | --- |

c)

kølervæske

| d) | blyfri benzin |
| --- | --- |

d)

blyfri benzin

| e) | en opløsning bestående af demineraliseret vand, natriumclorid (2,5 masseprocent ± 0,1 %), calciumclorid (2,5 masseprocent ± 0,1 %) og tilstrækkelig svovlsyre til at opnå en opløsning med en pH på 4,0 ± 0,2. |
| --- | --- |

e)

en opløsning bestående af demineraliseret vand, natriumclorid (2,5 masseprocent ± 0,1 %), calciumclorid (2,5 masseprocent ± 0,1 %) og tilstrækkelig svovlsyre til at opnå en opløsning med en pH på 4,0 ± 0,2.

Acceptkriterier for prøvningen:

| a) | Forlængelse:
  Efter prøvning skal forlængelsen af et termoplastisk materiale være mindst 85 % af den indledende forlængelse. Forlængelsen af en elastomer skal efter prøvning være over 100 %. |
| --- | --- |

a)

Forlængelse:

Efter prøvning skal forlængelsen af et termoplastisk materiale være mindst 85 % af den indledende forlængelse. Forlængelsen af en elastomer skal efter prøvning være over 100 %.

| b) | For konstruktionsdele (f.eks. fibre):
  en konstruktionsdels reststyrke efter prøvning skal være mindst 80 % af den oprindelige trækbrudstyrke. |
| --- | --- |

b)

For konstruktionsdele (f.eks. fibre):

en konstruktionsdels reststyrke efter prøvning skal være mindst 80 % af den oprindelige trækbrudstyrke.

| c) | Ikke-konstruktionsdele (f.eks. belægning):
  Der tillades ingen synlige revner. |
| --- | --- |

c)

Ikke-konstruktionsdele (f.eks. belægning):

Der tillades ingen synlige revner.

2.   Kompositstruktur

a)   Fibre, der indgår i en matrice

| Trækstyrkeegenskaber: | ASTM 3039 | Fiber-resin composites |
| --- | --- | --- |
| ASTM D2343 | Glass, Aramid (tens. prop. yarns glass) |
| ASTM D4018.81 | Carbon (tens.prop.continuous filament) with special remark for the matrix |
| Forskydningsegenskaber: | ASTM D2344 | (Interlaminar shearstrength of parallel fibre composite by short beam method) |

Trækstyrkeegenskaber:

ASTM 3039

Fiber-resin composites

ASTM D2343

Glass, Aramid (tens. prop. yarns glass)

ASTM D4018.81

Carbon (tens.prop.continuous filament) with special remark for the matrix

Forskydningsegenskaber:

ASTM D2344

(Interlaminar shearstrength of parallel fibre composite by short beam method)

b)   Tørre fibre på isotensoid form

| Trækstyrkeegenskaber: | ASTM D4018.81 | Carbon (continuous filament), other fibres. |
| --- | --- | --- |

Trækstyrkeegenskaber:

ASTM D4018.81

Carbon (continuous filament), other fibres.

3.   Beskyttende belægning

Uv-stråling forringer polymert materiale, når det eksponeres for direkte sollys. Afhængig af installationen, skal fabrikanten godtgøre, at belægningen har en »sikker levetid«.

4.   Termoplastiske komponenter

Vicat-blødgøringstemperaturen for en termoplastisk komponent skal være over 70 °C. For konstruktionsdele skal vicat-blødgøringstemperaturen være mindst 75 °C.

5.   Hærdede komponenter

Vicat-blødgøringstemperaturen for en hærdet komponent skal være over 70 °C.

6.   Elastomere komponenter

Glasovergangstemperaturen (Tg) for en elastomer komponent skal være lavere end – 40 °C. Glasovergangstemperaturen prøves i henhold til ISO 6721 »Plast — Bestemmelse af dynamisk-mekaniske egenskaber«. Glasovergangstemperaturens indtrædelse udledes af et diagram, som viser lagringsmodul i forhold til temperatur, ved at bestemme temperaturen, hvor de to tangenter, som repræsenterer diagrammets kurver før og efter markant tab af stivhed, skærer hinanden.

---

BILAG 11

BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF GASINJEKTIONSANORDNINGER, GASBLANDINGSSTYKKER ELLER INJEKTORER SAMT BRÆNDSTOFFORDELERRØR

1.   Gasinjektionsanordning eller gasinjektor

1.1.   Definition: Se punkt 2.10 i dette regulativ

1.2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2): Klasse 1 eller klasse 0.

1.3.   Klassificeringstryk:

| Klasse 0 | : | Angivet WP |
| --- | --- | --- |
| Klasse 1 | : | 3 000 kPa. |

Klasse 0

:

Angivet WP

Klasse 1

:

3 000 kPa.

1.4.   Konstruktivt bestemte temperaturer:

– 20 °C til 120 °C

For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.

1.5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen:

| | Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.

| | Punkt 6.15.2.1, bestemmelser vedrørende isoleringsklasse. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.2.1, bestemmelser vedrørende isoleringsklasse.

| | Punkt 6.15.3.1, bestemmelser, som finder anvendelse, når strømforsyningen er afbrudt. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.3.1, bestemmelser, som finder anvendelse, når strømforsyningen er afbrudt.

| | Punkt 6.15.4.1, varmevekslingsmedie (forskrifter for forenelighed og tryk). |
| --- | --- |

Punkt 6.15.4.1, varmevekslingsmedie (forskrifter for forenelighed og tryk).

1.6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |
| Bestandighed over for tørvarme | Bilag 15, punkt 13 (*1) |
| Ozonældning | Bilag 15, punkt 14 (*1) |
| Krybning | Bilag 15, punkt 15 (*1) |
| Temperaturcyklus | Bilag 15, punkt 16 (*1) |

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

Bestandighed over for tørvarme

Bilag 15, punkt 13 (*1)

Ozonældning

Bilag 15, punkt 14 (*1)

Krybning

Bilag 15, punkt 15 (*1)

Temperaturcyklus

Bilag 15, punkt 16 (*1)

2.   Gasinjektionsanordning eller gasblandingsstykke

2.1.   Definition: Se punkt 2.10 i dette regulativ

2.2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2):

| | Klasse 2: den del, som eksponeres for et maksimalt reguleret arbejdstryk på 450 kPa. |
| --- | --- |

Klasse 2: den del, som eksponeres for et maksimalt reguleret arbejdstryk på 450 kPa.

| | Klasse 2A: den del, som eksponeres for et maksimalt reguleret arbejdstryk på 120 kPa. |
| --- | --- |

Klasse 2A: den del, som eksponeres for et maksimalt reguleret arbejdstryk på 120 kPa.

2.3.   Klassificeringstryk:

| Komponenter af klasse 2 | : | 450 kPa. |
| --- | --- | --- |
| Komponenter af klasse 2A | : | 120 kPa. |

Komponenter af klasse 2

:

450 kPa.

Komponenter af klasse 2A

:

120 kPa.

2.4.   Konstruktivt bestemte temperaturer:

– 20 °C til 120 °C, når brændstofpumpen er monteret uden for beholderen.

For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.

2.5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen:

| | Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.

| | Punkt 6.15.2.1, bestemmelser vedrørende isoleringsklasse. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.2.1, bestemmelser vedrørende isoleringsklasse.

| | Punkt 6.15.3.1, bestemmelser, som finder anvendelse, når strømforsyningen er afbrudt. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.3.1, bestemmelser, som finder anvendelse, når strømforsyningen er afbrudt.

| | Punkt 6.15.4.1, varmevekslingsmedie (forskrifter for forenelighed og tryk). |
| --- | --- |

Punkt 6.15.4.1, varmevekslingsmedie (forskrifter for forenelighed og tryk).

2.6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

3.   Brændstoffordelerrør

3.1.   Definition: Se punkt 2.18 i dette regulativ

3.2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2):

Brændstoffordelerrør kan være af klasse 0, 1, 2 eller 2A.

3.3.   Klassificeringstryk:

| Komponenter af klasse 0 | : | Angivet WP |
| --- | --- | --- |
| Komponenter af klasse 1 | : | 3 000 kPa. |
| Komponenter af klasse 2 | : | 450 kPa. |
| Komponenter af klasse 2A | : | 120 kPa. |

Komponenter af klasse 0

:

Angivet WP

Komponenter af klasse 1

:

3 000 kPa.

Komponenter af klasse 2

:

450 kPa.

Komponenter af klasse 2A

:

120 kPa.

3.4.   Konstruktivt bestemte temperaturer:

– 20 °C til 120 °C

For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.

3.5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen: (ikke anvendt)

3.6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| 3.6.1. | For brændstoffordelerrør af klasse 0 og klasse 1:






  Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |
| Bestandighed over for tørvarme | Bilag 15, punkt 13 (*1) |
| Ozonældning | Bilag 15, punkt 14 (*1) |
| Krybning | Bilag 15, punkt 15 (*1) |
| Temperaturcyklus | Bilag 15, punkt 16 (*1) |

3.6.1.

For brændstoffordelerrør af klasse 0 og klasse 1:

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

Bestandighed over for tørvarme

Bilag 15, punkt 13 (*1)

Ozonældning

Bilag 15, punkt 14 (*1)

Krybning

Bilag 15, punkt 15 (*1)

Temperaturcyklus

Bilag 15, punkt 16 (*1)

| 3.6.2. | For brændstoffordelerrør af klasse 2 og/eller 2A:






  Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |

3.6.2.

For brændstoffordelerrør af klasse 2 og/eller 2A:

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

---

(*1)  Kun for ikke-metalliske dele.

(*2)  Kun for metaldele.

---

BILAG 12

BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF GASDOSERINGSENHEDEN, NÅR DENNE IKKE ER KOMBINERET MED GASINJEKTIONSANORDNING(ER)

1.   Definition: Se punkt 2.11 i dette regulativ

2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2):

| | Klasse 2: den del, som eksponeres for et maksimalt reguleret arbejdstryk på 450 kPa. |
| --- | --- |

Klasse 2: den del, som eksponeres for et maksimalt reguleret arbejdstryk på 450 kPa.

| | Klasse 2A: den del, som eksponeres for et maksimalt reguleret arbejdstryk på 120 kPa. |
| --- | --- |

Klasse 2A: den del, som eksponeres for et maksimalt reguleret arbejdstryk på 120 kPa.

3.   Klassificeringstryk:

| Komponenter af klasse 2 | : | 450 kPa. |
| --- | --- | --- |
| Komponenter af klasse 2A | : | 120 kPa. |

Komponenter af klasse 2

:

450 kPa.

Komponenter af klasse 2A

:

120 kPa.

4.   Konstruktivt bestemte temperaturer:

– 20 °C til 120 °C

For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.

5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen:

| | Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.

| | Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler.

| | Punkt 6.15.4, varmevekslingsmedie (forskrifter for forenelighed og tryk). |
| --- | --- |

Punkt 6.15.4, varmevekslingsmedie (forskrifter for forenelighed og tryk).

| | Punkt 6.15.5, sikkerhed af overtryksomløb. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.5, sikkerhed af overtryksomløb.

6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

Bemærkninger:

Komponenterne i gasdoseringsenheden (klasse 2 eller 2A) skal være tætte, når afgangen(e) fra den pågældende komponent lukkes.

Ved overtryksprøvningen skal alle afgange, herunder også fra kølevæskebeholderen, være lukket.

---

(*1)  Kun for ikke-metalliske dele.

(*2)  Kun for metaldele.

---

BILAG 13

BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF TRYK- OG/ELLER TEMPERATURFØLER

1.   Definition:

| | Trykføler: Se punkt 2.13 i dette regulativ |
| --- | --- |

Trykføler: Se punkt 2.13 i dette regulativ

| | Temperaturføler: Se punkt 2.13 i dette regulativ |
| --- | --- |

Temperaturføler: Se punkt 2.13 i dette regulativ

2.   Komponentens klassificering (i henhold til figur 1, punkt 2):

Tryk- og temperaturfølere kan være af klasse 0, 1, 2 eller 2A.

3.   Klassificeringstryk:

| Komponenter af klasse 0 | : | Angivet WP |
| --- | --- | --- |
| Komponenter af klasse 1 | : | 3 000 kPa. |
| Komponenter af klasse 2 | : | 450 kPa. |
| Komponenter af klasse 2A | : | 120 kPa. |

Komponenter af klasse 0

:

Angivet WP

Komponenter af klasse 1

:

3 000 kPa.

Komponenter af klasse 2

:

450 kPa.

Komponenter af klasse 2A

:

120 kPa.

4.   Konstruktivt bestemte temperaturer:

– 20 °C til 120 °C

For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.

5.   Generelle bestemmelser for konstruktionen:

| | Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.

| | Punkt 6.15.4.1, varmevekslingsmedie (forskrifter for forenelighed og tryk). |
| --- | --- |

Punkt 6.15.4.1, varmevekslingsmedie (forskrifter for forenelighed og tryk).

| | Punkt 6.15.6.2, forebyggelse af gasudstrømning. |
| --- | --- |

Punkt 6.15.6.2, forebyggelse af gasudstrømning.

6.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:

| 6.1. | For dele af klasse 0 og 1:






  Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |
| Bestandighed over for tørvarme | Bilag 15, punkt 13 (*1) |
| Ozonældning | Bilag 15, punkt 14 (*1) |
| Krybning | Bilag 15, punkt 15 (*1) |
| Temperaturcyklus | Bilag 15, punkt 16 (*1) |

6.1.

For dele af klasse 0 og 1:

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

Bestandighed over for tørvarme

Bilag 15, punkt 13 (*1)

Ozonældning

Bilag 15, punkt 14 (*1)

Krybning

Bilag 15, punkt 15 (*1)

Temperaturcyklus

Bilag 15, punkt 16 (*1)

| 6.2. | For dele af klasse 2 eller 2A:






  Overtryksprøvning | Bilag 15, punkt 4 |
| --- | --- | --- |
| Ekstern utæthed | Bilag 15, punkt 5 |
| Højtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 6 |
| Lavtemperaturprøvning | Bilag 15, punkt 7 |
| Forenelighed med LPG | Bilag 15, punkt 11 (*1) |
| Korrosionsbestandighed | Bilag 15, punkt 12 (*2) |

6.2.

For dele af klasse 2 eller 2A:

Overtryksprøvning

Bilag 15, punkt 4

Ekstern utæthed

Bilag 15, punkt 5

Højtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 6

Lavtemperaturprøvning

Bilag 15, punkt 7

Forenelighed med LPG

Bilag 15, punkt 11 (*1)

Korrosionsbestandighed

Bilag 15, punkt 12 (*2)

---

(*1)  Kun for ikke-metalliske dele.

(*2)  Kun for metaldele.

---

BILAG 14

BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF DEN ELEKTRONISKE STYREENHED

1.   Den elektroniske styreenhed kan være enhver enhed, som styrer motorens LPG-behov og bevirker, at LPG-systemets fjernstyrede serviceventil(er), afskæringsventiler og brændstofpumpe afskærer i tilfælde af brud på brændstofrøret og/eller motorstop.

2.   Ved motorstop skal service-afskæringsventilerne afbryde med en forsinkelse på højst 5 sekunder.

2.1.   Uanset bestemmelserne i punkt 1 og 2 ovenfor kan de(n) fjernbetjente service- og afskæringsventil(er) forblive i åben stilling under de automatisk styrede stopfaser.

3.   Den elektroniske styreenhed skal opfylde de relevante forskrifter for elektromagnetisk kompatibilitet i regulativ nr. 10, ændringsserie 02, eller tilsvarende.

4.   Elektrisk svigt i køretøjets system må ikke føre til ukontrolleret åbning af nogen ventil.

5.   Udgangssignalet fra den elektroniske styreenhed skal være inaktivt, når strømforsyningen afbrydes eller fjernes.

---

BILAG 15

PRØVNINGSPROCEDURER

1.   Klassificering

1.1.   LPG-komponenter til brug i køretøjer skal klassificeres med hensyn til maksimalt arbejdstryk og funktion i henhold til kapitel 2 i dette regulativ.

1.2.   Klassificeringen af komponenterne er bestemmende for, hvilke prøvninger der skal udføres med henblik på typegodkendelse af komponenterne eller dele heraf.

2.   Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse

I tabel 1 er angivet de prøvningsforskrifter, som finder anvendelse, afhængigt af klassificering.

Tabel 1

| Prøve | Klasse 0 | Klasse 1 | Klasse 2(A) | Klasse 3 | Punkt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Overtryk | x | x | x | x | 4 |
| Ekstern utæthed | x | x | x | x | 5 |
| Højtemperaturprøvning | x | x | x | x | 6 |
| Lavtemperaturprøvning | x | x | x | x | 7 |
| Utæthed ved sæde | x | x | | x | 8 |
| Holdbarhedsprøvning/funktionsprøvning | x | x | | x | 9 |
| Driftsprøvning | x | | | x | 10 |
| Forenelighed med LPG | x | x | x | x | 11 |
| Korrosionsbestandighed | x | x | x | x | 12 |
| Bestandighed over for tørvarme | x | x | | x | 13 |
| Ozonældning | x | x | | x | 14 |
| Krybning | x | x | | x | 15 |
| Temperaturcyklus | x | x | | x | 16 |
| Forenelighed med varmevekslingsvæske | x | | x | | 17 |

Prøve

Klasse 0

Klasse 1

Klasse 2(A)

Klasse 3

Punkt

Overtryk

x

x

x

x

4

Ekstern utæthed

x

x

x

x

5

Højtemperaturprøvning

x

x

x

x

6

Lavtemperaturprøvning

x

x

x

x

7

Utæthed ved sæde

x

x

x

8

Holdbarhedsprøvning/funktionsprøvning

x

x

x

9

Driftsprøvning

x

x

10

Forenelighed med LPG

x

x

x

x

11

Korrosionsbestandighed

x

x

x

x

12

Bestandighed over for tørvarme

x

x

x

13

Ozonældning

x

x

x

14

Krybning

x

x

x

15

Temperaturcyklus

x

x

x

16

Forenelighed med varmevekslingsvæske

x

x

17

3.   Generelle forskrifter

3.1.   Tæthedsprøvning skal udføres med komprimerede luftarter som luft eller nitrogen.

3.2.   Det nødvendige tryk til hydrostatisk styrkeprøvning kan opnås ved hjælp af vand eller anden væske.

3.3.   For alle prøvningsværdier skal det anvendte prøvningsmedie angives, hvis det er relevant.

3.4.   Prøvningsperioden ved tæthedsprøvning og hydrostatisk styrkeprøvning skal være mindst 1 minut.

3.5.   Alle prøvninger skal finde sted ved en omgivende temperatur på 20 ± 5 °C, medmindre andet er angivet.

4.   Overtryksstyrkeprøvning under hydrauliske betingelser.

LPG-førende komponenter skal uden synlige tegn på brud eller blivende deformation kunne modstå det hydrauliske prøvningstryk i tabel 1 (på 2,25 gange det maksimale klassificeringstryk) i mindst 1 minut, når højtryksdelens afgang er tilproppet.

Prøveemnerne gennemgår først holdbarhedsprøvningen i punkt 9 i dette bilag og tilsluttes derefter en hydrostatisk trykkilde. I det hydrostatiske tryktilførselsrør monteres en afskæringsventil og et manometer med et trykområde på mindst 1,5 gange og højst 2 gange prøvningstrykket.

Tabel 2 viser klassificeringstrykket og de tryk, som skal anvendes til overtryksprøvning i henhold til klassificeringen:

Tabel 2

| Klassificering af komponent | Klassificeringstryk [kPa] | Hydraulisk prøvningstryk ved overtryksprøvning [kPa] |
| --- | --- | --- |
| Klasse 0 | WP | 2,25 WP |
| Klasse 1 | 3 000 | 6 750 |
| Klasse 3 | 3 000 eller WP | 6 750 eller 2,25 WP |
| Klasse 2A | 120 | 270 |
| Klasse 2 | 450 | 1 015 |

Klassificering af komponent

Klassificeringstryk [kPa]

Hydraulisk prøvningstryk ved overtryksprøvning [kPa]

Klasse 0

WP

2,25 WP

Klasse 1

3 000

6 750

Klasse 3

3 000 eller WP

6 750 eller 2,25 WP

Klasse 2A

120

270

Klasse 2

450

1 015

5.   Ekstern tæthedsprøvning

5.1.   Komponenterne skal være uden utæthed ved skaftets og husets pakninger og ved andre samlinger og må ikke vise tegn på porøsitet af støbegodset, når de prøves som beskrevet i punkt 5.3 nedenfor ved et vilkårligt aerostatisk tryk mellem 0 og det i tabel 3 angivne tryk. Ovennævnte forskrifter anses for opfyldt, hvis bestemmelserne i punkt 5.4 nedenfor er overholdt.

5.2.   Prøvningen skal udføres under følgende forhold:

| a) | ved rumtemperatur |
| --- | --- |

a)

ved rumtemperatur

| b) | ved den minimale driftstemperatur |
| --- | --- |

b)

ved den minimale driftstemperatur

| c) | ved den maksimale driftstemperatur. |
| --- | --- |

c)

ved den maksimale driftstemperatur.

Den laveste og højeste driftstemperatur er angivet i bilagene.

5.3.   Ved denne prøvning tilsluttes det prøvede udstyr en aerostatisk trykkilde (på 1,5 gange det maksimale tryk, for komponenter af klasse 3 dog 2,25 gange det maksimale klassificeringstryk). I tryktilførselsrøret monteres en afskæringsventil og et manometer med et trykområde på mindst 1,5 gange og højst 2 gange prøvningstrykket. Manometeret monteres mellem afskæringsventilen og prøveemnet. Mens prøveemnet er underkastet prøvningstrykket, nedsænkes det i vand for at spore utætheder, eller der benyttes en anden ækvivalent prøvningsmetode (måling af gennemstrømning eller trykfald).

Tabel 3

Klassificerings- og tæthedsprøvningstryk i henhold til klassificering

| Klassificering af komponent | Klassificeringstryk
  [kPa] | Prøvningstryk ved tæthedsprøvning
  [kPa] |
| --- | --- | --- |
| Klasse 0 | WP | 1,5 WP |
| Klasse 1 | 3 000 | 4 500 |
| Klasse 2A | 120 | 180 |
| Klasse 2 | 450 | 675 |
| Klasse 3 | 3 000 | 6 750 |

Klassificering af komponent

Klassificeringstryk

[kPa]

Prøvningstryk ved tæthedsprøvning

[kPa]

Klasse 0

WP

1,5 WP

Klasse 1

3 000

4 500

Klasse 2A

120

180

Klasse 2

450

675

Klasse 3

3 000

6 750

5.4.   Den eksterne utæthed skal være mindre end foreskrevet i bilagene, eller, hvis ingen forskrifter er givet, under 15 cm3/h, når afgangen er tilproppet, ved et gastryk lig med tæthedsprøvningstrykket.

6.   Højtemperaturprøvning

LPG-førende komponenter må højst lække 15 cm3/time, når afgangen tilproppes og komponenten ved den i bilagene angivne højeste arbejdstemperatur underkastes et gastryk lig tæthedsprøvningstrykket (tabel 3, punkt 5.3 ovenfor). Komponenten skal konditioneres i mindst 8 timer ved denne temperatur.

7.   Lavtemperaturprøvning

LPG-førende komponenter må højst lække 15 cm3/h, når afgangen tilproppes og komponenten ved den laveste arbejdstemperatur (– 20 °C) underkastes et gastryk lig tæthedsprøvningstrykket (tabel 3, punkt 5.3 ovenfor). Komponenten skal konditioneres i mindst 8 timer ved denne temperatur.

8.   Prøvning for utæthed ved sæde

8.1.   Nedenstående prøvninger skal udføres på prøveeksemplarer af serviceventiler eller påfyldningsenheder, som i forvejen har gennemgået den eksterne tæthedsprøvning i punkt 5 ovenfor.

8.1.1.   Ved prøvning for utæthed ved sædet skal den prøvede ventils indgang være tilsluttet en aerostatisk trykkilde, ventilen skal være i lukket stilling, og dens afgang åben. I tryktilførselsrøret monteres en afskæringsventil og et manometer med et trykområde på mindst 1,5 gange og højst 2 gange prøvningstrykket. Manometeret monteres mellem afskæringsventilen og prøveemnet. Mens prøvningstrykket er påført, foretages tæthedskontrol med den åbne afgang nedsænket i vand, medmindre andet er angivet.

8.1.2.   Overensstemmelsen med punkt 8.2 til 8.8 nedenfor bestemmes ved tilslutning af et stykke slange til ventilens afgang. Den åbne ende af denne afgangsslange anbringes i et omvendt måleglas, som er inddelt i kubikcentimeter. Det omvendte måleglas lukkes med vand. Apparatet indstilles således, at:

| a) | enden af afgangsrøret befinder sig ca. 13 mm over vandets overflade inde i det omvendte måleglas, og |
| --- | --- |

a)

enden af afgangsrøret befinder sig ca. 13 mm over vandets overflade inde i det omvendte måleglas, og

| b) | vandet inden for og uden for måleglasset er i samme niveau. Når disse indstillinger er foretaget, noteres højden af vandet indvendigt i måleglasset. Med ventilen i lukket stilling svarende til stillingen efter normal funktion tilføres luft eller nitrogen ved det foreskrevne prøvningstryk til ventilens indgang i en prøvningsperiode på mindst 2 minutter. Herunder korrigeres måleglassets højdeplacering om nødvendigt, så der er samme vandstand inden for og uden for glasset. |
| --- | --- |

b)

vandet inden for og uden for måleglasset er i samme niveau. Når disse indstillinger er foretaget, noteres højden af vandet indvendigt i måleglasset. Med ventilen i lukket stilling svarende til stillingen efter normal funktion tilføres luft eller nitrogen ved det foreskrevne prøvningstryk til ventilens indgang i en prøvningsperiode på mindst 2 minutter. Herunder korrigeres måleglassets højdeplacering om nødvendigt, så der er samme vandstand inden for og uden for glasset.

Efter udløb af prøvningsperioden og med vandet inden for og uden for måleglasset i samme niveau registreres vandstanden inde i måleglasset igen. På grundlag af volumenændringen i måleglasset beregnes gennemsivningshastigheden ved hjælp af følgende formel:

Formula

hvor:

| V1 | = | gennemsivningshastighed, kubikcentimeter luft eller nitrogen pr. time. |
| --- | --- | --- |
| Vt | = | volumenforøgelse i måleglasset under prøvningen. |
| t | = | prøvningstid, minutter. |
| P | = | barometerstand under prøvningen, kPa. |
| T | = | omgivende lufttemperatur under prøvningen, K. |

V1

=

gennemsivningshastighed, kubikcentimeter luft eller nitrogen pr. time.

Vt

=

volumenforøgelse i måleglasset under prøvningen.

t

=

prøvningstid, minutter.

P

=

barometerstand under prøvningen, kPa.

T

=

omgivende lufttemperatur under prøvningen, K.

8.1.3.   I stedet for ved den ovenfor beskrevne metode kan gennemsivningen måles med et flowmeter monteret på indgangssiden af den prøvede ventil. Flowmeteret skal være i stand til nøjagtigt at vise den maksimale tilladelige gennemsivningshastighed med den anvendte prøvevæske.

8.2.   Når afskæringsventilen er lukket, skal dens sæde være uden gennemsivning ved et vilkårligt aerostatisk tryk mellem 0 og 3 000 kPa eller mellem 0 og arbejdstrykket i overensstemmelse med ventilens klassificeringstryk.

8.3.   Kontraventiler med elastisk sæde skal, når de er lukket, være uden gennemsivning ved et vilkårligt aerostatisk tryk på mellem 50 og 3 000 kPa.

8.4.   Kontraventiler med metal-metal sæde må i lukket tilstand ikke udvise større gennemsivning end 0,50 dm3 luft/time, når de underkastes et indgangstryk op til prøvningstrykket i henhold til tabel 3 i punkt 5.3.

8.5.   Sædet af den øverste kontraventil, som anvendes ved samling af en påfyldningsanordning, skal i lukket position være uden gennemsivning ved ethvert aerostatisk tryk mellem 50 og 3 000 kPa.

8.6.   Sædet på servicekoblinger skal i lukket stilling sæde være uden gennemsivning ved et vilkårligt aerostatisk tryk mellem 0 og 3 000 kPa.

8.7.   Overtryksventil for gasrør må ikke udvise indre utæthed ved tryk på op til 3 000 kPa eller op til WP i overensstemmelse med ventilens klassificeringstryk.

8.8.   Overtryksventilen (udledningsventilen) må ikke udvise intern utæthed ved op til 2 600 kPa.

9.   Holdbarhedsprøvning

9.1.   Påfyldningsenheder eller serviceventiler skal holde de pågældende tæthedskrav i punkt 5 og 8 ovenfor efter at have været underkastet et antal åbne- og lukkecykluser som angivet i bilagene til dette regulativ.

9.2.   Ved afprøvning af afskæringsventiler skal ventilens afgang være tilproppet. Ventilhuset fyldes op med n-hexan, og ventilens indgang udsættes for et tryk på 3 000 kPa eller WP i overensstemmelse med ventilens klassificeringstryk.

9.3.   Der udføres en holdbarhedssprøvning med en frekvens på højst 10 gange i minuttet. Afskæringsventiler skal have et passende spærremoment i forhold til størrelsen af håndhjul, nøgle eller andet middel, hvormed ventilen betjenes.

9.4.   Umiddelbart efter udholdenhedsprøvningen udføres de pågældende prøvninger for ekstern tæthed og tæthed af sædet som beskrevet under ekstern tæthedsprøvning i punkt 5 ovenfor og tæthedsprøvning af sædet i punkt 8.

9.5.   Holdbarhedsprøvning for 80 %-stopventil

9.5.1.   80 %-stopventilen skal kunne modstå 6 000 komplette påfyldningscykluser til den maksimale fyldningsgrad.

9.6.   Holdbarhedsprøvning af trykregulator og fordamper

Regulatoren skal kunne modstå 50 000 cyklusser uden at udvise svigt, når den prøves efter følgende procedure:

| a) | Regulatoren køres ved 95 % af det samlede antal cyklusser ved rumtemperatur og ved klassificeringstrykket. Én cyklus skal bestå af flow, indtil der er nået et stabilt udgangstryk, hvorefter gasflowet skal afskæres af en nedstrøms ventil i løbet af 1 sekund, indtil der er nået et stabilt nedstrømsblokeringstryk. Et stabilt udgangstryk defineres som et indstillet tryk ± 15 % i mindst 5 s. |
| --- | --- |

a)

Regulatoren køres ved 95 % af det samlede antal cyklusser ved rumtemperatur og ved klassificeringstrykket. Én cyklus skal bestå af flow, indtil der er nået et stabilt udgangstryk, hvorefter gasflowet skal afskæres af en nedstrøms ventil i løbet af 1 sekund, indtil der er nået et stabilt nedstrømsblokeringstryk. Et stabilt udgangstryk defineres som et indstillet tryk ± 15 % i mindst 5 s.

| b) | Regulatorens indgangstryk køres i 1 % af det samlede antal cyklusser ved rumtemperatur og fra 100 % til 50 % af klassificeringstrykket. Varigheden af hver cyklus må ikke være under 10 s. |
| --- | --- |

b)

Regulatorens indgangstryk køres i 1 % af det samlede antal cyklusser ved rumtemperatur og fra 100 % til 50 % af klassificeringstrykket. Varigheden af hver cyklus må ikke være under 10 s.

| c) | Cyklusproceduren for a) gentages ved 120 °C ved klassificeringstrykket i 1 % af det samlede antal cyklusser. |
| --- | --- |

c)

Cyklusproceduren for a) gentages ved 120 °C ved klassificeringstrykket i 1 % af det samlede antal cyklusser.

| d) | Cyklusproceduren for b) gentages ved 120 °C ved klassificeringstrykket i 1 % af det samlede antal cyklusser. |
| --- | --- |

d)

Cyklusproceduren for b) gentages ved 120 °C ved klassificeringstrykket i 1 % af det samlede antal cyklusser.

| e) | Cyklusproceduren for a) gentages ved – 20 °C og 50 % af klassificeringstrykket i 1 % af det samlede antal cyklusser. |
| --- | --- |

e)

Cyklusproceduren for a) gentages ved – 20 °C og 50 % af klassificeringstrykket i 1 % af det samlede antal cyklusser.

| f) | Cyklusproceduren for b) gentages ved – 20 °C og 50 % af klassificeringstrykket i 1 % af det samlede antal cyklusser. |
| --- | --- |

f)

Cyklusproceduren for b) gentages ved – 20 °C og 50 % af klassificeringstrykket i 1 % af det samlede antal cyklusser.

| g) | Ved afslutningen af alle de i underpunkt a) til f) angivne prøvninger skal regulatoren være tæt som beskrevet under prøvning for ekstern utæthed i punkt 5 ovenfor ved temperaturer på – 20 °C, rumtemperatur og + 120 °C. |
| --- | --- |

g)

Ved afslutningen af alle de i underpunkt a) til f) angivne prøvninger skal regulatoren være tæt som beskrevet under prøvning for ekstern utæthed i punkt 5 ovenfor ved temperaturer på – 20 °C, rumtemperatur og + 120 °C.

10.   Driftsprøvning

10.1.   Driftsprøvning af overtryksventil (for gasrør)

10.1.1.   Til prøvning af overtryksventilers åbningstryk og lukketryk skal anvendes tre prøveeksemplarer for hver størrelse, konstruktion og indstilling. Samme sæt på tre ventiler skal anvendes til prøvning for gennemstrømningskapacitet med henblik på de øvrige observationer, som er angivet i de følgende punkter.

Der foretages mindst to på hinanden følgende observationer af åbningstryk og lukketryk for hver af de tre prøvede ventiler under prøvning nr. 1 og 3 i punkt 10.1.2 og 10.1.4 nedenfor.

10.1.2.   Åbningstryk og lukketryk for overtryksventiler — prøvning nr. 1

10.1.2.1.   Før de underkastes en prøvning for gennemstrømningskapacitet, skal åbningstrykket for hvert af de tre prøveeksemplarer af en overtryksventil af given størrelse, konstruktion og indstilling være inden for + 3 % af gennemsnittet af trykværdierne, men ingen af de tre ventiler må udvise et åbningstryk, som er under 95 % eller over 105 % af det på ventilen angivne indstillingstryk.

10.1.2.2.   Før en overtryksventil underkastes en prøvning for gennemstrømningskapacitet, skal dens lukketryk være mindst 50 % af det først målte åbningstryk.

10.1.2.3.   En overtryksventil tilsluttes en trykluftkilde eller anden aerostatisk trykkilde, som kan holde et tryk mindst 500 kPa over det indstillingstryk, som den prøvede ventil er mærket med. I tryktilførselsrøret monteres en afskæringsventil og et manometer med et trykområde på mindst 1,5 gange og højst 2 gange prøvningstrykket. Manometeret monteres i ledningen mellem den prøvede ventil og afskæringsventilen. Åbningstryk og lukketryk skal iagttages gennem en vandlås med højst 100 mm dybde.

10.1.2.4.   Efter bestemmelse af ventilens åbningstryk skal trykket bringes så langt op over åbningstrykket, at ventilen med sikkerhed løfter sig fra sædet. Afskæringsventilen lukkes derefter tæt, og vandlåsen og manometeret iagttages nøje. Det tryk, hvor boblerne ophører med at komme gennem vandlåsen, noteres som ventilens lukketryk.

10.1.3.   Overtryksventilers gennemstrømningskapacitet — prøvning nr. 2

10.1.3.1.   Gennemstrømningskapaciteten skal for hvert af de tre prøveeksemplarer af en overtryksventil af given størrelse, konstruktion og indstilling være inden for et område svarende til 10 % af den største iagttagne kapacitet.

10.1.3.2.   Under gennemstrømningskapacitetsprøvning af hver ventil må der ikke forekomme klapren eller anden unormal funktion.

10.1.3.3.   Afblæsningstrykket skal for hver ventil være under 65 % af det først bestemte åbningstryk.

10.1.3.4.   En overtryksventil skal prøves for gennemstrømningskapacitet ved et gennemstrømningsmåletryk på 120 % af det maksimale indstillingstryk.

10.1.3.5.   En overtryksventil skal prøves for gennemstrømningskapacitet med anvendelse af en kalibreret måleblende af passende konstruktion af flangetypen, tilsluttet en trykluftkilde af passende kapacitet og tryk. Der kan afviges fra det her beskrevne flowmeter, ligesom der kan benyttes et andet aerostatisk flowmedie end luft, forudsat at der opnås samme slutresultater.

10.1.3.6.   Flowmeteret skal placeres således, at der er tilstrækkelig rørlængde både før og efter blenden; ellers må der træffes andre foranstaltninger, herunder brug af udretningsskovle, som sikrer, at der ikke er forstyrrelser ved blenden ved det anvendte diameterforhold af blende/rør.

De flanger, hvorimellem blendens plade er fastspændt, skal være forsynet med studse til trykmåling tilsluttet et manometer. Dette instrument angiver trykdifferensen over blenden, og aflæsningen benyttes til beregning af gennemstrømningen. Der skal være monteret et kalibreret manometer i den del af målerøret, som er neden for blenden. Dette manometer måler gennemstrømningstrykket, og aflæsningen benyttes ligeledes i flowberegningen.

10.1.3.7.   Målerøret skal nedstrøms for måleblenden tilsluttes et temperaturmåleinstrument, som angiver temperaturen af den luft, der tilføres sikkerhedsventilen. Aflæsningen på dette instrument indgår i den beregning, hvormed luftgennemstrømningen omregnes til 15 °C basis. Der skal være et barometer til rådighed til aflæsning af atmosfæretrykket.

Barometerstanden lægges til det aflæste gennemstrømningstryk. Det derved fremkomne absolutte tryk indgår ligeledes i beregningen af gennemstrømningen. Lufttrykket til flowmeteret skal være styret ved hjælp af en passende ventil monteret i lufttilførselsrøret foran flowmeteret. Den prøvede overtryksventil tilsluttes afgangsenden af flowmeteret.

10.1.3.8.   Når alle forberedelser til prøvning af gennemstrømningskapaciteten er gjort, åbnes ventilen i lufttilførselsledningen langsomt, og trykket til den prøvede ventil øges til det pågældende gennemstrømningsmåletryk. Mens dette sker, noterer man det tryk, ved hvilket ventilen springer op, som åbningstrykket.

10.1.3.9.   Det forudbestemte flowmåletryk holdes konstant i et kort tidsrum, indtil aflæsningerne på instrumenterne bliver stabil. Der aflæses samtidigt på flowmanometer, differenstrykmanometer og luftflowtemperaturmåler. Derefter sænkes trykket, til ventilen ikke længere afgiver luft.

Det tryk, hvorved dette sker, noteres som ventilens afblæsningstryk.

10.1.3.10.   Af de registrerede data og flowmeterets gennemstrømningstal beregnes gennemstrømningskapaciteten for luft af den prøvede overtryksventil ved hjælp af følgende formel:

Formula

hvor:

| Q | = | Gennemstrømningskapacitet af overtryksventil i m3 luft/min. ved 100 kPa absolut og 15 °C. |
| --- | --- | --- |
| Fb | = | Flowmeterets grundlæggende blendefaktor ved 100 kPa absolut og 15 °C. |
| Ft | = | Temperaturfaktor for omregning af luftstrømmen fra målt temperatur til 15 °C basis. |
| h | = | Trykdifferens over flowmeterets blende, kPa. |
| p | = | Tryk af luftstrøm til overtryksventil, kPa absolut (aflæst manometertryk plus aflæst barometerstand). |
| 60 | = | Divisor for omregning fra m3/h til m3/min. |

Q

=

Gennemstrømningskapacitet af overtryksventil i m3 luft/min. ved 100 kPa absolut og 15 °C.

Fb

=

Flowmeterets grundlæggende blendefaktor ved 100 kPa absolut og 15 °C.

Ft

=

Temperaturfaktor for omregning af luftstrømmen fra målt temperatur til 15 °C basis.

h

=

Trykdifferens over flowmeterets blende, kPa.

p

=

Tryk af luftstrøm til overtryksventil, kPa absolut (aflæst manometertryk plus aflæst barometerstand).

60

=

Divisor for omregning fra m3/h til m3/min.

10.1.3.11.   Den gennemsnitlige gennemstrømningskapacitet af de tre overtryksventiler, afrundet til nærmeste fem enheder, regnes som gennemstrømningskapaciteten af ventilen af den givne størrelse, konstruktion og indstilling.

10.1.4.   Gentag målingen af overtryksventilernes åbningstryk og lukketryk, prøvning 3.

10.1.4.1.   Efter udførelse af prøvningerne for gennemstrømningskapacitet skal åbningstrykket for overtryksventilen være mindst 85 % og lukketrykket mindst 80 % af de første værdier af åbningstryk og lukketryk, som er målt under prøvning nr. 1 i punkt 10.1.2 ovenfor.

10.1.4.2.   Disse prøvninger skal udføres ca. 1 time efter prøvning for gennemstrømningskapacitet, efter samme prøvningsforskrifter som beskrevet under prøvning nr. 1 i punkt 10.1.2 ovenfor.

10.2.   Prøvning af overstrømsventil

10.2.1.   En overstrømsventil skal fungere med højst 10 % over og højst 20 % under den nominelle spærrestrømskapacitet angivet af producenten og skal automatisk lukke ved en trykforskel over ventilen på højst 100 kPa ved de nedenfor beskrevne funktionsprøvninger.

10.2.2.   Tre prøveeksemplarer af hver ventilstørrelse og -konstruktion skal underkastes disse prøvninger. Ventiler, som kun er bestemt til brug med væske, prøves med vand, ellers skal prøvningerne udføres med både luft og vand. Separate prøvninger skal med undtagelse af de tilfælde, der er angivet i punkt 10.2.3 nedenfor, udføres med hvert prøveemne i lodret, horisontal og omvendt position. Prøvning med luft skal finde sted, uden at rør eller andre hindringer er tilsluttet afgangen fra prøveemnet.

10.2.3.   En ventil bestemt til montering i kun én position må kun prøves i den pågældende position.

10.2.4.   Prøvningen med luft skal finde sted med anvendelse af en korrekt konstrueret og kalibreret måleblende af flangetypen, som tilsluttes en trykluftkilde af passende kapacitet og tryk.

10.2.5.   Prøveeksemplaret tilsluttes flowmeterets afgang. Et manometer eller en kalibreret trykmåler med inddelinger på højst 3 kPa monteres opstrøms for prøveeksemplaret til måling af lukketrykket.

10.2.6.   Prøvningen udføres ved langsomt at øge luftstrømmen gennem flowmeteret, indtil kontraventilen lukker. I lukkeøjeblikket noteres trykdifferensen over blenden og det af manometeret angivne lukketryk. Derefter beregnes strømningshastigheden i lukkeøjeblikket.

10.2.7.   Andre typer flowmetre og en anden luftart end luft kan anvendes.

10.2.8.   Prøvningen med vand udføres med et væskeflowmeter (eller tilsvarende) monteret i et rørsystem med tilstrækkeligt tryk til at give den nødvendige gennemstrømning. Systemet skal omfatte et indgangspiezometer eller -rør, som er mindst én rørstørrelse større end den prøvede ventil, og mellem flowmeteret og piezometeret tilsluttes en strømventil. Til at mindske trykstødvirkningen, når overstrømsventilen lukker, kan anvendes en slange, en hydrostatisk overtryksventil eller begge dele.

10.2.9.   Prøveemnet tilsluttes piezometerets afgangsende. Et manometer eller en kalibreret trykmåler med måleområde 0 til 1 440 kPa tilsluttes trykudtaget opstrøms for prøveeksemplaret til måling af lukketrykket. Tilslutningen udføres ved hjælp af et stykke gummislange mellem manometeret og trykudtaget, idet der ved manometerets indgang monteres en ventil, der giver mulighed for udluftning af systemet.

10.2.10.   Før prøvningen åbnes strømventilen en smule, samtidig med at udluftningsventilen ved manometeret er åben, for at fjerne luft i systemet. Derefter lukkes udluftningsventilen, og prøvningen udføres ved langsomt at øge flowet, indtil kontraventilen lukker. Under prøvningen skal trykmåleren være anbragt i samme højde som prøveeksemplaret. I lukkeøjeblikket noteres strømningshastigheden og lukketrykket. Når overstrømsventilen er i lukkestilling, noteres utætheden eller gennemsivningshastigheden.

10.2.11.   Overstrømsventiler, som anvendes ved samling af en påfyldningsenhed, skal lukke automatisk ved en trykdifferens på højst 138 kPa, når de prøves som beskrevet i det følgende.

10.2.12.   Tre prøveeksemplarer af hver ventilstørrelse underkastes disse prøvninger. Til prøvningen anvendes luft, og der udføres separate prøvninger med hvert prøveeksemplar monteret lodret og vandret. Prøvningen udføres som beskrevet i punkt 10.2.4 til 10.2.7 ovenfor, idet en påfyldningsslangekobling tilsluttes prøveeksemplaret, og den øverste kontraventil holdes i åben stilling.

10.3.   Fyldningshastighedsprøvning

10.3.1.   Beholderens fyldningsbegrænser prøves ved en fyldningshastighed på 20, 50 og 80 l/min. eller ved den maksimale flowhastighed under et opstrømstryk på 700 kPa absolut.

10.4.   Holdbarhedsprøvning af fyldningsbegrænseren

Beholderens fyldningsbegrænser skal kunne modstå 6 000 komplette påfyldningscykluser til den maksimale fyldningsgrad.

10.4.1.   Anvendelsesområde

Enhver anordning, som begrænser beholderens fyldningsgrad og virker ved hjælp af en svømmer, skal, efter at have været underkastet prøvninger til eftervisning af:

| | at anordningen begrænser beholderens fyldning til højst 80 % af dens kapacitet, og |
| --- | --- |

at anordningen begrænser beholderens fyldning til højst 80 % af dens kapacitet, og

| | at den ikke — i afskæringsstilling — tillader fyldning af beholderen med større hastighed end 0,5 liter/min |
| --- | --- |

at den ikke — i afskæringsstilling — tillader fyldning af beholderen med større hastighed end 0,5 liter/min

| | underkastes en af prøvningsprocedurerne i punkt 10.5.5 eller 10.5.6 nedenfor for at sikre, at anordningen er konstrueret, så den modstår de forventede dynamiske vibrationsbelastninger, og for at sikre, at vibrationerne fra omgivelserne ikke medfører forringede præstationer eller fejlfunktion. |
| --- | --- |

underkastes en af prøvningsprocedurerne i punkt 10.5.5 eller 10.5.6 nedenfor for at sikre, at anordningen er konstrueret, så den modstår de forventede dynamiske vibrationsbelastninger, og for at sikre, at vibrationerne fra omgivelserne ikke medfører forringede præstationer eller fejlfunktion.

10.5.   Metode til vibrationsprøvning

10.5.1.   Udstyr og fremgangsmåde for montering

Prøveemnet fastgøres til vibrationsudstyret ved hjælp af sine normale fastgørelsesmidler, enten direkte til vibratoren eller til overgangsbordet, eller ved hjælp af en stiv fastspændingsanordning, som er i stand til at overføre de foreskrevne vibrationer. Udstyr, som anvendes til måling og eller registrering af accelerationens eller amplitudens størrelse og frekvensen, skal have en mindste nøjagtighed svarende til 10 % af den målte værdi.

10.5.2.   Valg af metode

Efter den typegodkendende myndigheds valg udføres prøvningerne enten i overensstemmelse med metode A, beskrevet i punkt 10.5.5, eller metode B, beskrevet i punkt 10.5.6 nedenfor.

10.5.3.   Generelt

Følgende prøvninger udføres langs hver af prøveemnets tre ortogonale akser.

10.5.4.   Metode A

10.5.4.1.   Resonanssøgning

Påfyldningsbegrænserens resonansfrekvenser bestemmes ved langsomt at lade frekvensen af de påførte vibrationer løbe gennem det foreskrevne område ved reduceret prøvningsintensitet, men med tilstrækkelig amplitude til at anslå emnet. Søgning efter sinusresonans kan foretages med brug af samme prøvningsintensitet og cyklustid som foreskrevet for cyklisk prøvning, forudsat resonanssøgetiden indgår i den foreskrevne cykliske prøvningsperiode i punkt 10.5.4.3 nedenfor.

10.5.4.2.   Prøvning med ophold ved resonans

Prøveemnet vibreres i 30 minutter langs hver akse med de stærkest resonansfrembringende frekvenser, som er bestemt i punkt 10.5.5.1 nedenfor. Prøvningsintensiteten skal være 1,5 g (14,7 m/sec2). Finder man flere end fire betydelige resonansfrekvenser for nogen enkelt akse, vælges de fire kraftigst resonansfrembringende frekvenser til denne prøvning. Indtræder der under prøvningen et skift i resonansfrekvensen, skal tidspunktet herfor noteres, og frekvensen korrigeres straks, således at prøvningen fortsat finder sted ved stærkeste resonans. Slutresonansfrekvensen noteres. Den samlede prøvningstid, hvor der er gjort ophold, skal indgå i den foreskrevne cykliske prøvningsperiode i punkt 10.5.4.3 nedenfor.

10.5.4.3.   Prøvning med sinuscyklus

Prøveemnet eksponeres for sinusvibrationer i tre timer langs hver af dets ortogonale akser med:

| | en acceleration på 1,5 g (14,7 m/sec2) |
| --- | --- |

en acceleration på 1,5 g (14,7 m/sec2)

| | et frekvensområde på 5 til 200 Hz |
| --- | --- |

et frekvensområde på 5 til 200 Hz

| | en gennemløbstid på 12 minutter. |
| --- | --- |

en gennemløbstid på 12 minutter.

Frekvensen af de påførte vibrationer skal logaritmisk gennemløbe det foreskrevne interval.

Den foreskrevne gennemløbstid er tiden svarende til et stigende plus et faldende gennemløb.

10.5.5.   Metode B

10.5.5.1.   Prøvningen udføres på en sinusvibrationsbænk ved en konstant acceleration på 1,5 g og ved frekvenser i området mellem 5 og 200 Hz. Prøvningens varighed er 5 timer for hver af de i punkt 10.5.4 ovenfor fastlagte akser. Frekvensbåndet 5-200 Hz skal være dækket i begge retninger på 15 minutter.

10.5.5.2.   Anvendes ikke prøvebænk med konstant acceleration, underopdeles frekvensbåndet fra 5 til 200 Hz i 11 semioktavbånd, hver med konstant amplitude, så at den teoretiske acceleration er mellem 1 og 2 g (g = 9,8 m/sec2).

Vibrationsamplituderne for hvert bånd er følgende:

| Amplitude i mm
  (maksimalværdi) | Frekvens, Hz
  (for acceleration = 1 g) | Frekvens, Hz
  (for acceleration = 2 g) |
| --- | --- | --- |
| 10 | 5 | 7 |
| 5 | 7 | 10 |
| 2,50 | 10 | 14 |
| 1,25 | 14 | 20 |
| 0,60 | 20 | 29 |
| 0,30 | 29 | 41 |
| 0,15 | 41 | 57 |
| 0,08 | 57 | 79 |
| 0,04 | 79 | 111 |
| 0,02 | 111 | 157 |
| 0,01 | 157 | 222 |

Amplitude i mm

(maksimalværdi)

Frekvens, Hz

(for acceleration = 1 g)

Frekvens, Hz

(for acceleration = 2 g)

10

5

7

5

7

10

2,50

10

14

1,25

14

20

0,60

20

29

0,30

29

41

0,15

41

57

0,08

57

79

0,04

79

111

0,02

111

157

0,01

157

222

Hvert bånd dækkes i begge retninger på to minutter, i alt 30 minutter for hvert bånd.

10.5.6.   Specifikationer

Efter at have været underkastet en af de ovenfor beskrevne vibrationsprøvninger må anordningen ikke udvise mekanisk svigt og behøver kun opfylde forskrifterne for vibrationsprøvning, når dets karakteristiske parametre:

| | fyldningsgrad i afskæringsstilling |
| --- | --- |

fyldningsgrad i afskæringsstilling

| | tilladt fyldningshastighed i afskæringsstilling |
| --- | --- |

tilladt fyldningshastighed i afskæringsstilling

| | ikke overskrider de fastlagte grænser og højst er 10 % over de værdier, der var gældende forud for vibrationsprøvningen. |
| --- | --- |

ikke overskrider de fastlagte grænser og højst er 10 % over de værdier, der var gældende forud for vibrationsprøvningen.

11.   Prøvning af kunststoffers forenelighed med LPG

11.1.   Kunststofdele i berøring med LPG-væske må ikke udvise stærk volumenændring eller vægttab.

Bestandighed over for n-pentan efter ISO 1817 med følgende vilkår:

| a) | Medie: n-pentan |
| --- | --- |

a)

Medie: n-pentan

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817) |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)

| c) | Nedsænkningsperiode: 72 timer. |
| --- | --- |

c)

Nedsænkningsperiode: 72 timer.

11.2.   Forskrifter:

| | Maksimal volumenændring: 20 % |
| --- | --- |

Maksimal volumenændring: 20 %

| | Efter opbevaring i luft med en temperatur på 40 °C i en periode på 48 timer må massen højst være aftaget 5 % i forhold til den oprindelige værdi. |
| --- | --- |

Efter opbevaring i luft med en temperatur på 40 °C i en periode på 48 timer må massen højst være aftaget 5 % i forhold til den oprindelige værdi.

12.   Korrosionsbestandighed

12.1.   Metalkomponenter, som indeholder LPG, skal holde tæthedsprøvningerne i 4, 5, 6 og 7 efter 144 timers eksponering for salttåge i henhold til ISO 9227 med alle tilslutninger lukket

eller en valgfri prøvning:

12.1.1.   Metalkomponenter, som indeholder LPG, skal holde tæthedsprøvningerne i punkt 4, 5, 6 og 7 efter eksponering for salttåge i henhold til IEC 68-2-52 Kb: Salt Spray Fog Test.

Prøvningsforskrifter:

| | Før prøvning skal komponenten rengøres efter fabrikantens anvisninger. Alle tilslutninger skal være lukket af. Komponenten må ikke aktiveres under prøvningen. |
| --- | --- |

Før prøvning skal komponenten rengøres efter fabrikantens anvisninger. Alle tilslutninger skal være lukket af. Komponenten må ikke aktiveres under prøvningen.

| | Derefter eksponeres komponenten for 2 timers sprøjtning med saltopløsning indeholdende 5 % m/m NaCl med under 0,3 % urenheder og 95 % destilleret eller demineraliseret vand ved en temperatur på 20 °C. Efter sprøjtning opbevares komponenten ved en temperatur på 40 °C og 90-95 % relativ fugtighed i 168 timer. Denne sekvens gentages 4 gange. |
| --- | --- |

Derefter eksponeres komponenten for 2 timers sprøjtning med saltopløsning indeholdende 5 % m/m NaCl med under 0,3 % urenheder og 95 % destilleret eller demineraliseret vand ved en temperatur på 20 °C. Efter sprøjtning opbevares komponenten ved en temperatur på 40 °C og 90-95 % relativ fugtighed i 168 timer. Denne sekvens gentages 4 gange.

| | Efter prøvning skal komponenten rengøres og tørres i 1 time ved 55 °C. Komponenten skal nu konditioneres ved referencebetingelserne i 4 timer, før den underkastes yderligere prøvning. |
| --- | --- |

Efter prøvning skal komponenten rengøres og tørres i 1 time ved 55 °C. Komponenten skal nu konditioneres ved referencebetingelserne i 4 timer, før den underkastes yderligere prøvning.

12.2.   Komponenter, som er fremstillet af kobber eller messing og indeholder LPG, skal — efter 24 timers nedsænkning i ammoniakvand i henhold til ISO 6957 med alle tilslutninger lukket — holde de i punkt 4, 5, 6 og 7 omhandlede tæthedsprøvninger.

13.   Bestandighed over for tørvarme

Prøvningen udføres i overensstemmelse med ISO 188. Prøveemnet eksponeres for luft ved en temperatur lig den maksimale driftstemperatur i 168 timer.

Ændringen i trækbrudstyrke må ikke være over + 25 %.

Ændringen i brudforlængelsen må ikke være over følgende:

| | Maksimal forøgelse 10 % |
| --- | --- |

Maksimal forøgelse 10 %

| | Maksimal formindskelse 30 %. |
| --- | --- |

Maksimal formindskelse 30 %.

14.   Ozonældning

14.1.   Prøvningen udføres i overensstemmelse med ISO 1431/1.

Prøveemnet, som skal være strakt til en længdetøjning på 20 %, eksponeres for luft ved 40 °C med en ozonkoncentration på 50 dele pr. hundrede millioner i 72 timer.

14.2.   Der tillades ingen revner i prøveemnerne.

15.   Krybning

Ikke-metalliske dele, som fører flydende LPG, skal opfylde de i punkt 5, 6 og 7 omhandlede tæthedsprøvninger efter at være udsat for et hydraulisk tryk på 2,25 gange det maksimale arbejdstryk ved en temperatur på 120 °C i mindst 96 timer. Som prøvemedie kan anvendes vand eller anden egnet hydraulisk væske.

16.   Cyklisk temperaturprøvning

Ikke-metalliske dele, som fører flydende LPG, skal opfylde de i punkt 5, 6 og 7 omhandlede tæthedsprøvninger efter 96 timers eksponering for cykliske temperatursvingninger fra den minimale driftstemperatur til den maksimale driftstemperatur med en cyklusperiode på 120 minutter ved det maksimale arbejdstryk.

17.   Forenelighed med ikke-metalliske deles varmevekslingsvæske

17.1.   Prøveemnerne nedsænkes i varmevekslingsvæsken i 168 timer ved 90 °C; Dernæst opbevares de i 48 timer ved en temperatur på 40 °C. Sammensætningen af den varmevekslingsvæske, der anvendes til prøvningen, skal være lige dele vand og ethylenglycolvæske.

17.2.   Prøvningen anses for at opfylde forskrifterne, hvis volumenændringen er mindre end 20 %, masseændringen er mindre end 5 %, ændringen i trækbrudstyrke er mindre end – 25 %, og ændringen i brudforlængelse ligger mellem – 30 % og + 10 %.

---

BILAG 16

BESTEMMELSER VEDRØRENDE LPG-IDENTIFIKATIONSMÆRKE FOR KØRETØJER I KLASSE M2 OG M3

LPG

Skiltet består i en mærkat, som skal være vejrbestandig.

Mærkaten skal opfylde følgende krav til farve og dimensioner:

Farve:

| Baggrund | : | grøn |
| --- | --- | --- |
| Kant | : | hvid eller hvidt reflekterende |
| Bogstaver | : | hvid eller hvidt reflekterende |

Baggrund

:

grøn

Kant

:

hvid eller hvidt reflekterende

Bogstaver

:

hvid eller hvidt reflekterende

Dimensioner

| Kantbredde | : | 4-6 mm |
| --- | --- | --- |
| Tegnhøjde | : | ≥ 25 mm |
| Tegntykkelse | : | ≥ 4 mm |
| Mærkatens bredde | : | 110-150 mm |
| Mærkatens højde | : | 80-110 mm |

Kantbredde

:

4-6 mm

Tegnhøjde

:

≥ 25 mm

Tegntykkelse

:

≥ 4 mm

Mærkatens bredde

:

110-150 mm

Mærkatens højde

:

80-110 mm

Ordet »LPG« skal være centreret i midten af mærkaten.

---

BILAG 17

BESTEMMELSER VEDRØRENDE IDENTIFIKATIONSMÆRKE FOR SERVICEKOBLING KUN TIL SERVICEFORMÅL

KUN TIL SERVICE- FORMÅL

Skiltet består i en mærkat, som skal være vejrbestandig.

Mærkaten skal opfylde følgende krav til farve og dimensioner:

Farve:

| Baggrund | : | rød |
| --- | --- | --- |
| Bogstaver | : | hvid eller hvidt reflekterende |

Baggrund

:

rød

Bogstaver

:

hvid eller hvidt reflekterende

Dimensioner

| Tegnhøjde | : | ≥ 5 mm |
| --- | --- | --- |
| Tegntykkelse | : | ≥ 1 mm |
| Mærkatens bredde | : | 70-90 mm |
| Mærkatens højde | : | 20-30 mm |

Tegnhøjde

:

≥ 5 mm

Tegntykkelse

:

≥ 1 mm

Mærkatens bredde

:

70-90 mm

Mærkatens højde

:

20-30 mm

Teksten »FOR SERVICE PURPOSES ONLY« skal stå centreret i midten af mærkaten.

---