# Euroopa Liidu L 272/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 272 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik7. oktoober 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 272

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik7. oktoober 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teatis ühelt poolt Côte d'Ivoire'i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2016/1776, 6. oktoober 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses sukraloosi (E 955) kasutamisega lõhna- ja maitsetugevdajana närimiskummis, millele on lisatud suhkruid või polüoole (
  1
  ) | 2 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1777, 6. oktoober 2016, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest või muust legeerterasest raskplaatide impordi suhtes | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1778, 6. oktoober 2016, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks | 33 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1779, 6. oktoober 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 70 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/1780, 29. september 2016, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu alusel moodustatud ühiskomitees võetav seisukoht seoses nimetatud lepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmisega | 72 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1781, 5. oktoober 2016, millega muudetakse otsuse 2007/777/EÜ II lisa, et sisestada Saint Pierre'i ja Miqueloni käsitlev kanne loetellu, milles on esitatud kolmandad riigid või nende osad, kust lubatakse liitu tuua lihatooteid ning töödeldud magusid, põisi ja sooli
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 6287 all)

   (
  1
  ) | 88 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1782, 5. oktoober 2016, millega muudetakse otsust 2008/185/EÜ seoses Leedu lisamisega loetellu liikmesriikidest, kus on rakendatud heakskiidetud riiklik kontrollikava Aujeszky haiguse tõrjeks, ja ajakohastatakse riiklike ametite loetelu III lisas
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 6288 all)

   (
  1
  ) | 90 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teatis ühelt poolt Côte d'Ivoire'i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu ajutise kohaldamise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2016/1776, 6. oktoober 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses sukraloosi (E 955) kasutamisega lõhna- ja maitsetugevdajana närimiskummis, millele on lisatud suhkruid või polüoole (
  1
  )

1

2

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1777, 6. oktoober 2016, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest või muust legeerterasest raskplaatide impordi suhtes

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1778, 6. oktoober 2016, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks

33

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1779, 6. oktoober 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

70

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/1780, 29. september 2016, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu alusel moodustatud ühiskomitees võetav seisukoht seoses nimetatud lepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmisega

72

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1781, 5. oktoober 2016, millega muudetakse otsuse 2007/777/EÜ II lisa, et sisestada Saint Pierre'i ja Miqueloni käsitlev kanne loetellu, milles on esitatud kolmandad riigid või nende osad, kust lubatakse liitu tuua lihatooteid ning töödeldud magusid, põisi ja sooli
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 6287 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 6287 all)

1

88

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1782, 5. oktoober 2016, millega muudetakse otsust 2008/185/EÜ seoses Leedu lisamisega loetellu liikmesriikidest, kus on rakendatud heakskiidetud riiklik kontrollikava Aujeszky haiguse tõrjeks, ja ajakohastatakse riiklike ametite loetelu III lisas
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 6288 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 6288 all)

1

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 7.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 272/1

---

Teatis ühelt poolt Côte d'Ivoire'i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu ajutise kohaldamise kohta

Euroopa Liit ja Côte d'Ivoire'i Vabariik on teada andnud ühelt poolt Côte d'Ivoire'i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu ajutiseks kohaldamiseks (1) vajalike menetluste lõpuleviimisest kooskõlas kõnealuse lepingu artikliga 75. Sellest tulenevalt kohaldatakse nimetatud lepingut Euroopa Liidu ja Côte d'Ivoire'i Vabariigi vahel ajutiselt alates 3. septembrist 2016.

1

Mõlemad lepinguosalised on kokku leppinud, et kuni lepingu artikli 14 lõikes 2 sätestatud uue vastastikuse ühisrežiimi kohaldamiseni kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1076 II lisa sätteid, mis käsitlevad „päritolustaatusega toodete“ kontseptsiooni mõistet ja halduskoostöö meetodeid.

---

(1)  
  ELT L 59, 3.3.2009, lk 1.

1

---

MÄÄRUSED

| 7.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 272/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 272/2

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/1776,

6. oktoober 2016,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses sukraloosi (E 955) kasutamisega lõhna- ja maitsetugevdajana närimiskummis, millele on lisatud suhkruid või polüoole

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud toidus kasutada lubatud lisaainete liidu loetelu ja kõnealuste lisaainete kasutamise tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud toidus kasutada lubatud lisaainete liidu loetelu ja kõnealuste lisaainete kasutamise tingimused.

| (2) | Kõnealust loetelu võib komisjoni algatusel või pärast taotluse esitamist ajakohastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1331/2008 (2) artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealust loetelu võib komisjoni algatusel või pärast taotluse esitamist ajakohastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1331/2008 (2) artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt.

| (3) | 19. jaanuaril 2015 esitati taotlus, et saada luba kasutada sukraloosi (E 955) lõhna- ja maitsetugevdajana närimiskummis, millele on lisatud suhkruid või polüoole. Seejärel tehti taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4 liikmesriikidele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(3)

19. jaanuaril 2015 esitati taotlus, et saada luba kasutada sukraloosi (E 955) lõhna- ja maitsetugevdajana närimiskummis, millele on lisatud suhkruid või polüoole. Seejärel tehti taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4 liikmesriikidele kättesaadavaks.

| (4) | Sukraloosi hindas 2000. aastal Euroopa Liidu toidu teaduskomitee (SCF), kes sätestas lubatud tarbitavaks koguseks 15 mg kehakaalu kg kohta päevas (3). |
| --- | --- |

(4)

Sukraloosi hindas 2000. aastal Euroopa Liidu toidu teaduskomitee (SCF), kes sätestas lubatud tarbitavaks koguseks 15 mg kehakaalu kg kohta päevas (3).

| (5) | Sukraloosi (E 955) kasutamine lõhna- ja maitsetugevdajana närimiskummis, kuhu on lisatud suhkruid või polüoole, suurendab närimiskummi lõhna ja maitse üldist intensiivsust ning säilitab seda närimiskummi närimisel pikema aja jooksul, võrreldes muudel toidu lisaainetel põhineva koostisega. Lõhna ja maitse intensiivsuse ja kestuse suurenemine tagab tarbijale närimiskummi närimise ajal parema üldise maitseelamuse. |
| --- | --- |

(5)

Sukraloosi (E 955) kasutamine lõhna- ja maitsetugevdajana närimiskummis, kuhu on lisatud suhkruid või polüoole, suurendab närimiskummi lõhna ja maitse üldist intensiivsust ning säilitab seda närimiskummi närimisel pikema aja jooksul, võrreldes muudel toidu lisaainetel põhineva koostisega. Lõhna ja maitse intensiivsuse ja kestuse suurenemine tagab tarbijale närimiskummi närimise ajal parema üldise maitseelamuse.

| (6) | Sukraloosi kasutamise lubamine närimiskummis, kuhu on lisatud suhkruid või polüoole, koguses 1 200 mg/kg suurendaks E 955 sissevõtmist järgmistes piirides: mõõduka tarbimise korral on tarbitav kogus 0–0,1 % lubatud päevasest tarbitavast kogusest ja suure tarbimise korral 0–4,3 % lubatud päevasest tarbitavast kogusest. Arvatakse, et see on tarbija jaoks vähene täiendav kokkupuude ning ei ole seega terviseohtlik. |
| --- | --- |

(6)

Sukraloosi kasutamise lubamine närimiskummis, kuhu on lisatud suhkruid või polüoole, koguses 1 200 mg/kg suurendaks E 955 sissevõtmist järgmistes piirides: mõõduka tarbimise korral on tarbitav kogus 0–0,1 % lubatud päevasest tarbitavast kogusest ja suure tarbimise korral 0–4,3 % lubatud päevasest tarbitavast kogusest. Arvatakse, et see on tarbija jaoks vähene täiendav kokkupuude ning ei ole seega terviseohtlik.

| (7) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikele 2 peab komisjon määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud Euroopa Liidu toidu lisaainete loetelu ajakohastamiseks küsima Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet“) arvamust, välja arvatud juhul, kui kõnealune ajakohastamine ei mõjuta inimeste tervist. Kuna loa andmine sukraloosi (E 955) kasutamiseks lõhna- ja maitsetugevdajana närimiskummis, millele on lisatud suhkruid või polüoole, kujutab endast kõnealuse loetelu ajakohastamist, mis tõenäoliselt ei mõjuta inimeste tervist, puudub vajadus küsida toiduohutusameti arvamust. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikele 2 peab komisjon määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud Euroopa Liidu toidu lisaainete loetelu ajakohastamiseks küsima Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet“) arvamust, välja arvatud juhul, kui kõnealune ajakohastamine ei mõjuta inimeste tervist. Kuna loa andmine sukraloosi (E 955) kasutamiseks lõhna- ja maitsetugevdajana närimiskummis, millele on lisatud suhkruid või polüoole, kujutab endast kõnealuse loetelu ajakohastamist, mis tõenäoliselt ei mõjuta inimeste tervist, puudub vajadus küsida toiduohutusameti arvamust.

| (8) | Seepärast on asjakohane lubada kasutada sukraloosi (E 955) lõhna- ja maitsetugevdajana piirnormiga kuni 1 200 mg/kg närimiskummis, millele on lisatud suhkruid või polüoole (toidugrupp 5.3). |
| --- | --- |

(8)

Seepärast on asjakohane lubada kasutada sukraloosi (E 955) lõhna- ja maitsetugevdajana piirnormiga kuni 1 200 mg/kg närimiskummis, millele on lisatud suhkruid või polüoole (toidugrupp 5.3).

| (9) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. oktoober 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1331/2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus (ELT L 354, 31.12.2008, lk 1).

2

(3)  Toidu teaduskomitee arvamus sukraloosi kohta (vastu võetud toidu teaduskomitee poolt 7. septembril 2000) on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out68_en.pdf

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Toidugruppi 5.3 „närimiskumm“ muudetakse järgmiselt.






  a) | E 951 kohta käiva kande järele lisatakse järgmine kanne: | „E 955 | Sukraloos | 1 200 | (12) | Ainult koos lisatud suhkrute või polüoolidega, lõhna- ja maitsetugevdajana“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Toidugruppi 5.3 „närimiskumm“ muudetakse järgmiselt.

a)

E 951 kohta käiva kande järele lisatakse järgmine kanne:

„E 955

Sukraloos

1 200

(12)

Ainult koos lisatud suhkrute või polüoolidega, lõhna- ja maitsetugevdajana“

| b) | Joonealust märkust (12) muudetakse järgmiselt:






  „12. | Kui närimiskummis kasutatakse E 950, E 951, E 955, E 957, E 959 ja E 961 segu, vähendatakse neist igaühe piirnormi proportsionaalselt.“ |
| --- | --- | --- |

b)

Joonealust märkust (12) muudetakse järgmiselt:

„12.

---

| 7.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 272/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 272/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1777,

6. oktoober 2016,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest või muust legeerterasest raskplaatide impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) ning eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud liikmesriikidega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | 13. veebruaril 2016. aastal algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (2) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise liitu imporditavate legeerimata terasest või legeerterasest (v.a roostevabast terasest, elektrotehnilisest räniterasest, tööriistaterasest ja kiirlõiketerasest) lehtvaltstoodete suhtes, mis on kuumvaltsitud, plakeerimata, pindamata ja muul viisil katmata, mis ei ole rullides, on paksusega üle 10 mm ja laiusega vähemalt 600 mm või paksusega 4,75–10 mm ja laiusega vähemalt 2 050 mm (edaspidi „raskplaat“) ning mis on pärit Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“). |
| --- | --- |

(1)

13. veebruaril 2016. aastal algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (2) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise liitu imporditavate legeerimata terasest või legeerterasest (v.a roostevabast terasest, elektrotehnilisest räniterasest, tööriistaterasest ja kiirlõiketerasest) lehtvaltstoodete suhtes, mis on kuumvaltsitud, plakeerimata, pindamata ja muul viisil katmata, mis ei ole rullides, on paksusega üle 10 mm ja laiusega vähemalt 600 mm või paksusega 4,75–10 mm ja laiusega vähemalt 2 050 mm (edaspidi „raskplaat“) ning mis on pärit Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“).

2

| (2) | Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (3).

Euroopa Liidu Teatajas

3

| (3) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 4. jaanuaril 2016. aastal Euroopa Teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „kaebuse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu raskplaatide kogutoodangust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 4. jaanuaril 2016. aastal Euroopa Teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „kaebuse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu raskplaatide kogutoodangust.

| (4) | Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

1.2.   Registreerimine

Registreerimine

| (5) | Lähtudes kaebuse esitaja taotlusest, mis põhines nõutaval tõendusmaterjalil, avaldas komisjon 10. augustil 2016. aastal rakendusmääruse (EL) 2016/1357, (4) millega kehtestatakse registreerimisnõue Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate legeerimata terasest või muust legeerterasest raskplaatide impordi suhtes (edaspidi „registreerimismäärus“) alates 11. augustist 2016. |
| --- | --- |

(5)

Lähtudes kaebuse esitaja taotlusest, mis põhines nõutaval tõendusmaterjalil, avaldas komisjon 10. augustil 2016. aastal rakendusmääruse (EL) 2016/1357, (4) millega kehtestatakse registreerimisnõue Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate legeerimata terasest või muust legeerterasest raskplaatide impordi suhtes (edaspidi „registreerimismäärus“) alates 11. augustist 2016.

4

1.3.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (6) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid endast teada andma, et uurimises osaleda. Peale selle teatas komisjon eraldi kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Hiina RV ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, kauplejatele ning asjaga teadaolevalt seotud ühendustele uurimise algatamisest ja kutsus neid üles osalema. |
| --- | --- |

(6)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid endast teada andma, et uurimises osaleda. Peale selle teatas komisjon eraldi kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Hiina RV ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, kauplejatele ning asjaga teadaolevalt seotud ühendustele uurimise algatamisest ja kutsus neid üles osalema.

| (7) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad uurimise algatamise teemal kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(7)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad uurimise algatamise teemal kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

| (8) | Komisjon teavitas uurimise algatamisest ka Ameerika Ühendriikide, Austraalia, Brasiilia, India, Jaapani, Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Kanada, Korea Vabariigi, Malaisia, Mehhiko, Ukraina ja Venemaa tootjaid ning kutsus neid üles uurimises osalema. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teavitas uurimise algatamisest ka Ameerika Ühendriikide, Austraalia, Brasiilia, India, Jaapani, Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Kanada, Korea Vabariigi, Malaisia, Mehhiko, Ukraina ja Venemaa tootjaid ning kutsus neid üles uurimises osalema.

| (9) | Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et näeb ette Ameerika Ühendriikide kasutamist kolmanda turumajandusliku riigina (edaspidi „võrdlusriik“) alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(9)

Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et näeb ette Ameerika Ühendriikide kasutamist kolmanda turumajandusliku riigina (edaspidi „võrdlusriik“) alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses.

| (10) | Huvitatud isikutel oli võimalik esitada võrdlusriigi valiku asjakohasuse kohta märkusi ning nõuda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(10)

Huvitatud isikutel oli võimalik esitada võrdlusriigi valiku asjakohasuse kohta märkusi ning nõuda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

1.4.   Valikuuring

Valikuuring

| (11) | Algatamisteates andis komisjon teada, et ta võib vastavalt alusmääruse artiklile 17 teha eksportivate tootjate, liidu tootjate ja sõltumatute importijate väljavõttelise uuringu. |
| --- | --- |

(11)

Algatamisteates andis komisjon teada, et ta võib vastavalt alusmääruse artiklile 17 teha eksportivate tootjate, liidu tootjate ja sõltumatute importijate väljavõttelise uuringu.

1.4.1.   Liidu tootjate valimi moodustamine

Liidu tootjate valimi moodustamine

| (12) | Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi samasuguse toote suurima tüüpilise müügimahu alusel uurimisperioodil, võttes seejuures arvesse geograafilist jaotust. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi samasuguse toote suurima tüüpilise müügimahu alusel uurimisperioodil, võttes seejuures arvesse geograafilist jaotust.

| (13) | See esialgne valim koosnes sellisest kolmest liidu tootjast kolmes eri liikmesriigis, kelle müük moodustas üle 26 % käimasolevale meetmele vastanud liidu tootjate raskplaatide müügist. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(13)

See esialgne valim koosnes sellisest kolmest liidu tootjast kolmes eri liikmesriigis, kelle müük moodustas üle 26 % käimasolevale meetmele vastanud liidu tootjate raskplaatide müügist. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi.

| (14) | Kaebuse esitaja ja valimisse kaasatud äriühing ise teatas, et Metinvest Trametal Spa („Trametal“) ei ole valimisse kaasamiseks sobiv, kuna see äriühing ei ole täistsükliga terasetehas, vaid seotud Ukraina äriühingust ostetava plaadi ümbervaltsija ning seetõttu väidetavalt mitte liidu tootmisharu tüüpiline esindaja. |
| --- | --- |

(14)

Kaebuse esitaja ja valimisse kaasatud äriühing ise teatas, et Metinvest Trametal Spa („Trametal“) ei ole valimisse kaasamiseks sobiv, kuna see äriühing ei ole täistsükliga terasetehas, vaid seotud Ukraina äriühingust ostetava plaadi ümbervaltsija ning seetõttu väidetavalt mitte liidu tootmisharu tüüpiline esindaja.

| (15) | Liidu tootmisharu koosneb nii täistsükliga tehastest kui ka ümbervaltsijatest ning kaebuse esitajate hulka kuulub mõlemaid. Valdav enamik liidu tootmisharus toodetavatest raskplaatidest toodetakse siiski täistsükliga terasetehastes. |
| --- | --- |

(15)

Liidu tootmisharu koosneb nii täistsükliga tehastest kui ka ümbervaltsijatest ning kaebuse esitajate hulka kuulub mõlemaid. Valdav enamik liidu tootmisharus toodetavatest raskplaatidest toodetakse siiski täistsükliga terasetehastes.

| (16) | Lisaks tegi komisjon kindlaks, et Trametal hangib terasplaate, tavaliselt ligikaudu 70 % kogukuludest moodustavat peamist sisendmaterjali, endaga seotud äriühingult Ukrainas. Seetõttu mõjutab eriti kulude ja kasumlikkusega seotud näitajaid see suhe ning terasplaate tarniva seotud Ukraina äriühingu tulemused ja konkreetne olukord. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks tegi komisjon kindlaks, et Trametal hangib terasplaate, tavaliselt ligikaudu 70 % kogukuludest moodustavat peamist sisendmaterjali, endaga seotud äriühingult Ukrainas. Seetõttu mõjutab eriti kulude ja kasumlikkusega seotud näitajaid see suhe ning terasplaate tarniva seotud Ukraina äriühingu tulemused ja konkreetne olukord.

| (17) | Komisjon märgib siiski, et mõlemat tüüpi liidu tootjate – täistsükliga tehaste ja ümbervaltsijate – olukord on allpool põhjendustes 105–124 kirjeldatud makromajanduslikes näitajates täielikult kajastatud. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon märgib siiski, et mõlemat tüüpi liidu tootjate – täistsükliga tehaste ja ümbervaltsijate – olukord on allpool põhjendustes 105–124 kirjeldatud makromajanduslikes näitajates täielikult kajastatud.

| (18) | Eespool põhjendustes 14–16 esitatud põhjustel teeb komisjon siiski esialgse järelduse, et Trametali eriolukord ei ole liidu tootmisharu seisukohast representatiivne ning et see ei tohiks mõjutada allpool põhjendustes 125–138 kirjeldatud mikromajanduslikke näitajaid. |
| --- | --- |

(18)

Eespool põhjendustes 14–16 esitatud põhjustel teeb komisjon siiski esialgse järelduse, et Trametali eriolukord ei ole liidu tootmisharu seisukohast representatiivne ning et see ei tohiks mõjutada allpool põhjendustes 125–138 kirjeldatud mikromajanduslikke näitajaid.

| (19) | See märkus oli komisjoni hinnangul põhjendatud ning olles kaalunud esialgselt kättesaadavat teavet kahju kohta, asendas komisjon Metinvest Trametal Spa valimis Ilsenburger Grobblech GmbH-ga, kes oli allpool põhjenduses 28 määratletud uurimisperioodil liidu müügimahtude järgi liidu suuruselt teine täistsükliga terasetootja. |
| --- | --- |

(19)

See märkus oli komisjoni hinnangul põhjendatud ning olles kaalunud esialgselt kättesaadavat teavet kahju kohta, asendas komisjon Metinvest Trametal Spa valimis Ilsenburger Grobblech GmbH-ga, kes oli allpool põhjenduses 28 määratletud uurimisperioodil liidu müügimahtude järgi liidu suuruselt teine täistsükliga terasetootja.

| (20) | 7. märtsil 2016. aastal tegi komisjon huvitatud isikutele kättesaadavaks teatise, milles selgitatakse valimi muutmise põhjuseid ning loetletakse muudetud valimisse kuuluvad äriühingud. Ükski huvitatud isik ei esitanud lõpliku valimi kohta märkuseid. |
| --- | --- |

(20)

7. märtsil 2016. aastal tegi komisjon huvitatud isikutele kättesaadavaks teatise, milles selgitatakse valimi muutmise põhjuseid ning loetletakse muudetud valimisse kuuluvad äriühingud. Ükski huvitatud isik ei esitanud lõpliku valimi kohta märkuseid.

1.4.2.   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (21) | Komisjon palus sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates täpsustatud teave, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning selle vajalikkuse korral moodustada valim. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon palus sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates täpsustatud teave, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning selle vajalikkuse korral moodustada valim.

| (22) | Kuus importijat esitasid nõutud teabe ja nõustusid enda kaasamisega valimisse. Kolm neist kaasati valimisse. |
| --- | --- |

(22)

Kuus importijat esitasid nõutud teabe ja nõustusid enda kaasamisega valimisse. Kolm neist kaasati valimisse.

1.4.3.   Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (23) | Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning selle vajalikkuse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil Hiina RV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(23)

Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning selle vajalikkuse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil Hiina RV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (24) | Hiina RV eksportivatest tootjatest 14 esitasid nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Komisjon koostas valimi alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt, valides kolm suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahuga äriühingut, mida oli võimalik uurida ettenähtud aja jooksul. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõikide teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja Hiina RV ametiasutustega. Märkuseid ei esitatud ning seetõttu see valim kinnitati. |
| --- | --- |

(24)

Hiina RV eksportivatest tootjatest 14 esitasid nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Komisjon koostas valimi alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt, valides kolm suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahuga äriühingut, mida oli võimalik uurida ettenähtud aja jooksul. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõikide teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja Hiina RV ametiasutustega. Märkuseid ei esitatud ning seetõttu see valim kinnitati.

1.5.   Individuaalne kontrollimine

Individuaalne kontrollimine

| (25) | Hiina RV seitse eksportivat tootjat teatasid, et nad soovivad taotleda individuaalset kontrollimist alusmääruse artikli 17 lõike 3 alusel. Ükski neist ei vastanud aga küsimustikule ja seega ei saadud ühtki individuaalse kontrolli taotlust. |
| --- | --- |

(25)

Hiina RV seitse eksportivat tootjat teatasid, et nad soovivad taotleda individuaalset kontrollimist alusmääruse artikli 17 lõike 3 alusel. Ükski neist ei vastanud aga küsimustikule ja seega ei saadud ühtki individuaalse kontrolli taotlust.

1.6.   Küsimustiku vastused

Küsimustiku vastused

| (26) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes endast algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul teada andsid. Küsimustikule saadi vastused kolmelt liidu tootjalt, kuuelt sõltumatult importijalt, kümnelt kasutajalt, ühelt terasetöötlemiskeskuste kontsernilt, kolmelt valimisse kaasatud Hiina RV eksportivalt tootjalt ning kahelt eri võrdlusriikide tootjalt. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes endast algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul teada andsid. Küsimustikule saadi vastused kolmelt liidu tootjalt, kuuelt sõltumatult importijalt, kümnelt kasutajalt, ühelt terasetöötlemiskeskuste kontsernilt, kolmelt valimisse kaasatud Hiina RV eksportivalt tootjalt ning kahelt eri võrdlusriikide tootjalt.

1.7.   Kontrollkäigud

Kontrollkäigud

| (27) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste asjaosaliste valdustesse:






  — | ühendus:






  — | Eurofer, Brüssel, Belgia; |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste asjaosaliste valdustesse:

—

ühendus:

—

Eurofer, Brüssel, Belgia;

| — | liidu tootjad:






  — | Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

—

liidu tootjad:

—

Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Saksamaa;

| — | Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Saksamaa;

| — | Tata Steel UK Ltd, (5) Scunthorpe, Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Ltd, (5) Scunthorpe, Ühendkuningriik;

5

| — | Hiina RV eksportivad tootjad:






  — | Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.; |
| --- | --- | --- |

—

Hiina RV eksportivad tootjad:

—

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.;

| — | Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd;

| — | Wuyang Iron and Steel Co., Ltd ning Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd ning Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd;

| — | võrdlusriigi tootja:






  — | Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Austraalia. |
| --- | --- | --- |

—

võrdlusriigi tootja:

—

Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Austraalia.

1.8.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (28) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „uurimisperiood“). |
| --- | --- |

(28)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „uurimisperiood“).

| (29) | Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(29)

Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (30) | Vaatlusalused tooted on legeerimata terasest või legeerterasest (v.a roostevabast terasest, elektrotehnilisest räniterasest, tööriistaterasest ja kiirlõiketerasest) lehtvaltstooted, mis on kuumvaltsitud, plakeerimata, pindamata ja muul viisil katmata ning ei ole rullides, paksusega üle 10 mm ja laiusega vähemalt 600 mm või paksusega 4,75–10 mm ja laiusega vähemalt 2 050 mm, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 ja ex 7225 99 00 alla (edaspidi „raskplaat“) ning mis on pärit Hiina RVst. |
| --- | --- |

(30)

Vaatlusalused tooted on legeerimata terasest või legeerterasest (v.a roostevabast terasest, elektrotehnilisest räniterasest, tööriistaterasest ja kiirlõiketerasest) lehtvaltstooted, mis on kuumvaltsitud, plakeerimata, pindamata ja muul viisil katmata ning ei ole rullides, paksusega üle 10 mm ja laiusega vähemalt 600 mm või paksusega 4,75–10 mm ja laiusega vähemalt 2 050 mm, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 ja ex 7225 99 00 alla (edaspidi „raskplaat“) ning mis on pärit Hiina RVst.

| (31) | Raskplaate kasutatakse ehitus-, kaevandus- ja raieseadmete valmistamisel; surveanumates; nafta- ja gaasitorustikes; laevaehituses ning sildades ja hoonetes. |
| --- | --- |

(31)

Raskplaate kasutatakse ehitus-, kaevandus- ja raieseadmete valmistamisel; surveanumates; nafta- ja gaasitorustikes; laevaehituses ning sildades ja hoonetes.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (32) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed:






  a) | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(32)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed:

a)

vaatlusalune toode;

| b) | toode, mida toodetakse ja müüakse Austraalia siseturul; |
| --- | --- |

b)

toode, mida toodetakse ja müüakse Austraalia siseturul;

| c) | toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul. |
| --- | --- |

c)

toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

| (33) | Seepärast tegi komisjon esialgse otsuse, et kõnealused tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(33)

Seepärast tegi komisjon esialgse otsuse, et kõnealused tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (34) | Üks huvitatud isik väitis, et toode on määratletud liiga laialt. Eelkõige väidab ta, et toote määratlus peaks piirduma niinimetatud „tavaraskplaatidega“, kuna aga niinimetatud „eriraskplaadid“ tuleks toote määratlusest välja jätta. Oma väite põhjendamisel tugineb ta peamiselt kahele argumendile. |
| --- | --- |

(34)

Üks huvitatud isik väitis, et toode on määratletud liiga laialt. Eelkõige väidab ta, et toote määratlus peaks piirduma niinimetatud „tavaraskplaatidega“, kuna aga niinimetatud „eriraskplaadid“ tuleks toote määratlusest välja jätta. Oma väite põhjendamisel tugineb ta peamiselt kahele argumendile.

| (35) | Esiteks leiab see huvitatud isik, et kaebuses esitatud teave seondub „tavaraskplaatidega“, mis moodustavad enamiku Hiina RV-st tulevast impordist. Teiseks väidab ta, et toote määratlus on laiem kui alusmääruse artikli 1 lõikes 4 sätestatud samasuguse toote määratlus. |
| --- | --- |

(35)

Esiteks leiab see huvitatud isik, et kaebuses esitatud teave seondub „tavaraskplaatidega“, mis moodustavad enamiku Hiina RV-st tulevast impordist. Teiseks väidab ta, et toote määratlus on laiem kui alusmääruse artikli 1 lõikes 4 sätestatud samasuguse toote määratlus.

| (36) | Komisjon märgib sellega seoses, et kaebuse esitamise etapis tuleb esitada ainult piisavad tõendid dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta. Seetõttu ei nõuta selles etapis teabe esitamist kogu tooterühma kohta. Analüüsil enimmüüdud eksporditavate tooteklassidega piirdumine ei tähenda, et toote määratlus peaks piirduma nende tooteliikidega. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon märgib sellega seoses, et kaebuse esitamise etapis tuleb esitada ainult piisavad tõendid dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta. Seetõttu ei nõuta selles etapis teabe esitamist kogu tooterühma kohta. Analüüsil enimmüüdud eksporditavate tooteklassidega piirdumine ei tähenda, et toote määratlus peaks piirduma nende tooteliikidega.

| (37) | Teiseks on alusmääruse artikli 1 lõikes 4 sätestatud, et samasugune toode peab olema vaatlusaluse tootega identne või väga sarnane. See ei kehti siiski vaatlusaluse toote kui sellise määratluse kohta. Vaatlusaluse toote erinevatel tüüpidel peavad lihtsalt olema samad põhiomadused, mis neil antud juhul ka on, nagu kirjeldatakse eespool põhjenduses 32. |
| --- | --- |

(37)

Teiseks on alusmääruse artikli 1 lõikes 4 sätestatud, et samasugune toode peab olema vaatlusaluse tootega identne või väga sarnane. See ei kehti siiski vaatlusaluse toote kui sellise määratluse kohta. Vaatlusaluse toote erinevatel tüüpidel peavad lihtsalt olema samad põhiomadused, mis neil antud juhul ka on, nagu kirjeldatakse eespool põhjenduses 32.

| (38) | Parameetrid, mis väidetavalt eristavad „eriraskplaate“ tavaraskplaatidest, on keemiline koostis, mehaaniline/tehnoloogiline koostis, seisukord kättetoimetamisel, paksus ning sertifitseerimine ja kontroll laevaehituse otstarbel. |
| --- | --- |

(38)

Parameetrid, mis väidetavalt eristavad „eriraskplaate“ tavaraskplaatidest, on keemiline koostis, mehaaniline/tehnoloogiline koostis, seisukord kättetoimetamisel, paksus ning sertifitseerimine ja kontroll laevaehituse otstarbel.

| (39) | Peale paksuse ei ole ükski loetletud parameetritest seotud toote põhiomadustega. Huvitatud isik väidab, et kõik tooted, mille paksus on > 50,8 mm, tuleks toote määratlusest välja jätta. Ainuke huvitatud isiku poolt paksuse piirmäära toetuseks esile toodud argument on, et kaebus puudutab väidetavalt ainult raskplaate paksusega < 50,8 mm, kuna kaebuse ühes dumpinguarvutust käsitlevas lisas esitatud esialgsed tõendid piirduvad selliste toodetega. |
| --- | --- |

(39)

Peale paksuse ei ole ükski loetletud parameetritest seotud toote põhiomadustega. Huvitatud isik väidab, et kõik tooted, mille paksus on > 50,8 mm, tuleks toote määratlusest välja jätta. Ainuke huvitatud isiku poolt paksuse piirmäära toetuseks esile toodud argument on, et kaebus puudutab väidetavalt ainult raskplaate paksusega < 50,8 mm, kuna kaebuse ühes dumpinguarvutust käsitlevas lisas esitatud esialgsed tõendid piirduvad selliste toodetega.

| (40) | On siiski selge, et kaebuses antud toote määratlus hõlmab ka tooteid paksusega > 50,8 mm, kuna toote määratlus ei sisalda paksuse ülempiiri. Nagu eespool öeldud, ei tulene ainuüksi sellest, et esialgsed tõendid dumpingu kohta hõlmavad ainult enim eksporditud tooteliike, et toote määratlus piirduks nende tüüpidega. |
| --- | --- |

(40)

On siiski selge, et kaebuses antud toote määratlus hõlmab ka tooteid paksusega > 50,8 mm, kuna toote määratlus ei sisalda paksuse ülempiiri. Nagu eespool öeldud, ei tulene ainuüksi sellest, et esialgsed tõendid dumpingu kohta hõlmavad ainult enim eksporditud tooteliike, et toote määratlus piirduks nende tüüpidega.

| (41) | Seetõttu teeb komisjon esialgse järelduse jätta toote määratlus muutmata. |
| --- | --- |

(41)

Seetõttu teeb komisjon esialgse järelduse jätta toote määratlus muutmata.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

3.1.1.   Turumajanduslik kohtlemine

Turumajanduslik kohtlemine

| (42) | Nagu alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktis b on sätestatud, määratleb komisjon juhul, kui Hiina RV eksportiv tootja vastab artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumidele ja tema suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, selle äriühingu jaoks artikli 2 lõigete 1–6 kohaselt normaalväärtuse. |
| --- | --- |

(42)

Nagu alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktis b on sätestatud, määratleb komisjon juhul, kui Hiina RV eksportiv tootja vastab artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumidele ja tema suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, selle äriühingu jaoks artikli 2 lõigete 1–6 kohaselt normaalväärtuse.

| (43) | Komisjon saatis turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kõigile valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele, et neil oleks võimalik taotleda, et neid koheldaks turumajanduslikult. Ükski neist ei tagastanud taotlusvormi ning seetõttu ei kohelda ühtki äriühingutest turumajanduslikult. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon saatis turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kõigile valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele, et neil oleks võimalik taotleda, et neid koheldaks turumajanduslikult. Ükski neist ei tagastanud taotlusvormi ning seetõttu ei kohelda ühtki äriühingutest turumajanduslikult.

3.1.2.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

| (44) | Seetõttu määrati normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. Selleks oli vaja valida võrdlusriik. |
| --- | --- |

(44)

Seetõttu määrati normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. Selleks oli vaja valida võrdlusriik.

| (45) | Komisjon teatas algatamisteates, et nägi võrdlusriigina Ameerika Ühendriike ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon teatas algatamisteates, et nägi võrdlusriigina Ameerika Ühendriike ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud.

| (46) | Küsimustikud saadeti kõigile teadaolevatele raskplaatide tootjatele eespool põhjenduses 8 nimetatud riikides ning vastuseid saadi kaks: üks ühelt Austraalia tootjalt ning üks ühelt Ameerika Ühendriikide tootjalt. |
| --- | --- |

(46)

Küsimustikud saadeti kõigile teadaolevatele raskplaatide tootjatele eespool põhjenduses 8 nimetatud riikides ning vastuseid saadi kaks: üks ühelt Austraalia tootjalt ning üks ühelt Ameerika Ühendriikide tootjalt.

| (47) | Ameerika Ühendriikide tootjalt saadud vastuses esitati andmed toodangu ja müügi kohta Ameerika Ühendriikide siseturul. |
| --- | --- |

(47)

Ameerika Ühendriikide tootjalt saadud vastuses esitati andmed toodangu ja müügi kohta Ameerika Ühendriikide siseturul.

| (48) | Vastuses küsimustikule teatas Ameerika Ühendriikide tootja komisjonile, et tavapärane Ameerika Ühendriikide tollimaks raskplaatide impordil on null. Dumpinguvastane tollimaks on jõus impordi suhtes Hiina RVst ning nii dumpinguvastased kui subsiidiumidevastased tollimaksud on jõus impordi suhtes Indiast, Indoneesiast ja Korea Vabariigist. |
| --- | --- |

(48)

Vastuses küsimustikule teatas Ameerika Ühendriikide tootja komisjonile, et tavapärane Ameerika Ühendriikide tollimaks raskplaatide impordil on null. Dumpinguvastane tollimaks on jõus impordi suhtes Hiina RVst ning nii dumpinguvastased kui subsiidiumidevastased tollimaksud on jõus impordi suhtes Indiast, Indoneesiast ja Korea Vabariigist.

| (49) | Ameerika Ühendriikide siseturul tegutseb seitse Ameerika Ühendriikide tootjat ning Kanadast, Korea Vabariigist, Prantsusmaalt ja Saksamaalt tuleva impordi turuosa on 20 %. |
| --- | --- |

(49)

Ameerika Ühendriikide siseturul tegutseb seitse Ameerika Ühendriikide tootjat ning Kanadast, Korea Vabariigist, Prantsusmaalt ja Saksamaalt tuleva impordi turuosa on 20 %.

| (50) | Austraalia tootja vastus sisaldas andmeid toodangu ja müügi kohta Austraalia koduturul ning teavet, et kõnealune tootja on Austraalia ainuke tootja. Impordil on aga Austraalias 35 % suurune turuosa. Dumpinguvastased tollimaksud on jõus impordi suhtes Hiina RVst, Indoneesiast, Jaapanist, Korea Vabariigist ja Taiwanist, kuid need tollimaksud on madalad ning mõne äriühingu puhul null. |
| --- | --- |

(50)

Austraalia tootja vastus sisaldas andmeid toodangu ja müügi kohta Austraalia koduturul ning teavet, et kõnealune tootja on Austraalia ainuke tootja. Impordil on aga Austraalias 35 % suurune turuosa. Dumpinguvastased tollimaksud on jõus impordi suhtes Hiina RVst, Indoneesiast, Jaapanist, Korea Vabariigist ja Taiwanist, kuid need tollimaksud on madalad ning mõne äriühingu puhul null.

| (51) | Austraalia siseturgu võib pidada konkurentsitihedamaks, kuna impordil on suurem turuosa ja imporditollimaksud on madalamad. |
| --- | --- |

(51)

Austraalia siseturgu võib pidada konkurentsitihedamaks, kuna impordil on suurem turuosa ja imporditollimaksud on madalamad.

| (52) | Seega järeldas komisjon selles etapis, et Austraalia on alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt asjakohane võrdlusriik. |
| --- | --- |

(52)

Seega järeldas komisjon selles etapis, et Austraalia on alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt asjakohane võrdlusriik.

3.1.3.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (53) | Võrdlusriigis koostööd teinud tootjalt saadud teavet kasutati alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt normaalväärtuse määramiseks nende eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(53)

Võrdlusriigis koostööd teinud tootjalt saadud teavet kasutati alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt normaalväärtuse määramiseks nende eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.

| (54) | Kõigepealt uuris komisjon, kas võrdlusriigis koostööd tegeva tootja omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. |
| --- | --- |

(54)

Kõigepealt uuris komisjon, kas võrdlusriigis koostööd tegeva tootja omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2.

| (55) | Omamaine müük on tüüpiline, kui võrdlusriigi tootja samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele siseturul moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % iga valimisse kaasatud Hiina eksportiva tootja vaatlusaluse toote ekspordimüügist liitu. |
| --- | --- |

(55)

Omamaine müük on tüüpiline, kui võrdlusriigi tootja samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele siseturul moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % iga valimisse kaasatud Hiina eksportiva tootja vaatlusaluse toote ekspordimüügist liitu.

| (56) | Selle põhjal oli koostööd tegeva tootja samasuguse toote kogumüük võrdlusriigi siseturul tüüpiline. |
| --- | --- |

(56)

Selle põhjal oli koostööd tegeva tootja samasuguse toote kogumüük võrdlusriigi siseturul tüüpiline.

| (57) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad tooteliikidega, mida müüsid ekspordiks liitu valimisse kaasatud eksportivad tootjad. |
| --- | --- |

(57)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad tooteliikidega, mida müüsid ekspordiks liitu valimisse kaasatud eksportivad tootjad.

| (58) | Järgnevalt uuris komisjon, kas iga tooteliigi puhul, mis oli identne või võrreldav iga valimisse kaasatud Hiina RV eksportiva tootja poolt liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga, oli võrdlusriigi tootja müük oma siseturul tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. |
| --- | --- |

(58)

Järgnevalt uuris komisjon, kas iga tooteliigi puhul, mis oli identne või võrreldav iga valimisse kaasatud Hiina RV eksportiva tootja poolt liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga, oli võrdlusriigi tootja müük oma siseturul tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2.

| (59) | Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % iga valimisse kaasatud Hiina RV eksportiva tootja kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. |
| --- | --- |

(59)

Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % iga valimisse kaasatud Hiina RV eksportiva tootja kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust.

| (60) | Komisjon leidis, et mõned tooteliigid olid sel alusel tüüpilised, teised aga mitte – seda kas väikeste koguste tõttu või seetõttu, et võrdlusriigi eksportija ei müünud eksporditavat tooteliiki omamaisel turul. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon leidis, et mõned tooteliigid olid sel alusel tüüpilised, teised aga mitte – seda kas väikeste koguste tõttu või seetõttu, et võrdlusriigi eksportija ei müünud eksporditavat tooteliiki omamaisel turul.

| (61) | Järgmiseks tegi komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele tarbijatele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4. |
| --- | --- |

(61)

Järgmiseks tegi komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele tarbijatele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4.

| (62) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui






  (1) | tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning |
| --- | --- | --- |

(62)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui

(1)

tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning

| (2) | selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem. |
| --- | --- |

(2)

selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

| (63) | Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(63)

Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil.

| (64) | Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul uurimisperioodil, kui:






  (1) | tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või |
| --- | --- | --- |

(64)

Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul uurimisperioodil, kui:

(1)

tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või

| (2) | kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

(2)

kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu.

| (65) | Kui võrdlusriigi tootja ei müünud siseturul teatavat tooteliiki tüüpilises koguses või üldse mitte või oli kogu müük kahjumlik, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6. |
| --- | --- |

(65)

Kui võrdlusriigi tootja ei müünud siseturul teatavat tooteliiki tüüpilises koguses või üldse mitte või oli kogu müük kahjumlik, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6.

| (66) | Tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, liideti normaalväärtuse arvutamiseks nende tooteliikide puhul siseturul tavapärase kaubandustegevuse käigus kantud keskmistele müügi-, üld- ja halduskuludele ning kasumile nende keskmised tootmiskulud. |
| --- | --- |

(66)

Tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, liideti normaalväärtuse arvutamiseks nende tooteliikide puhul siseturul tavapärase kaubandustegevuse käigus kantud keskmistele müügi-, üld- ja halduskuludele ning kasumile nende keskmised tootmiskulud.

| (67) | Tooteliikide puhul, mida siseturul üldse ei müüdud või mille kogu müük siseturul oli kahjumlik, liideti normaalväärtuse arvutamiseks samasuguse toote puhul siseturul tavapärase kaubandustegevuse käigus kantud keskmistele müügi-, üld- ja halduskuludele iga tooteliigi keskmised tootmiskulud. |
| --- | --- |

(67)

Tooteliikide puhul, mida siseturul üldse ei müüdud või mille kogu müük siseturul oli kahjumlik, liideti normaalväärtuse arvutamiseks samasuguse toote puhul siseturul tavapärase kaubandustegevuse käigus kantud keskmistele müügi-, üld- ja halduskuludele iga tooteliigi keskmised tootmiskulud.

| (68) | Kui tooteliiki ei müüdud võrdlusriigi siseturul üldse, määrati tootmiskulud lähima odavama liigi kulude alusel. |
| --- | --- |

(68)

Kui tooteliiki ei müüdud võrdlusriigi siseturul üldse, määrati tootmiskulud lähima odavama liigi kulude alusel.

3.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (69) | Ekspordihinda kontrolliti iga valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul kohapealse kontrolli käigus. Kui eksport liitu toimus otse esimesele sõltumatule kliendile või seotud kaubandusäriühingu kaudu, siis oli ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind, kui vaatlusalune toode müüdi liitu ekspordiks. |
| --- | --- |

(69)

Ekspordihinda kontrolliti iga valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul kohapealse kontrolli käigus. Kui eksport liitu toimus otse esimesele sõltumatule kliendile või seotud kaubandusäriühingu kaudu, siis oli ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind, kui vaatlusalune toode müüdi liitu ekspordiks.

| (70) | Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja eksportis raskplaate liitu seotud importija kaudu. Sellise müügi puhul tuletati ekspordihind kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9. |
| --- | --- |

(70)

Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja eksportis raskplaate liitu seotud importija kaudu. Sellise müügi puhul tuletati ekspordihind kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9.

3.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (71) | Komisjon võrdles võrdlusriigi tootja normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon võrdles võrdlusriigi tootja normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

| (72) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandused tehti transpordiga seotud kulude, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, kaudsete maksude, komisjonitasude ning krediidi- ja pangakulude põhjal. |
| --- | --- |

(72)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandused tehti transpordiga seotud kulude, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, kaudsete maksude, komisjonitasude ning krediidi- ja pangakulude põhjal.

| (73) | Nende valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul, kes müüsid liitu seotud kaubandusäriühingute kaudu, mille ülesanded on sarnased komisjonitasu alusel töötava vahendajaga, tehti kohandus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i. |
| --- | --- |

(73)

Nende valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul, kes müüsid liitu seotud kaubandusäriühingute kaudu, mille ülesanded on sarnased komisjonitasu alusel töötava vahendajaga, tehti kohandus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i.

3.4.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (74) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12. |
| --- | --- |

(74)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12.

| (75) | Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast (hind, kindlustus ja vedu) liidu piiril enne tollimaksu tasumist järgmised:

  Tabel 1


  Valimi dumpingumarginaalid







  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd ning Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % |

(75)

Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast (hind, kindlustus ja vedu) liidu piiril enne tollimaksu tasumist järgmised:

Tabel 1

Tabel 1

Valimi dumpingumarginaalid

Valimi dumpingumarginaalid

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd ning Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

| (76) | Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul kasutas komisjon valimisse kaasatud eksportijate suhtes kindlaksmääratud kaalutud keskmist dumpingumarginaali kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 6. |
| --- | --- |

(76)

Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul kasutas komisjon valimisse kaasatud eksportijate suhtes kindlaksmääratud kaalutud keskmist dumpingumarginaali kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 6.

| (77) | Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate esialgne dumpingumarginaal 125,5 %. |
| --- | --- |

(77)

Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate esialgne dumpingumarginaal 125,5 %.

| (78) | Kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. |
| --- | --- |

(78)

Kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18.

| (79) | Esmalt määras komisjon kindlaks Hiina RV eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase põhineb koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi mahul suhtarvuna Eurostati impordistatistika kohaselt Hiina RVst liitu suunatud ekspordi kogumahust. |
| --- | --- |

(79)

Esmalt määras komisjon kindlaks Hiina RV eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase põhineb koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi mahul suhtarvuna Eurostati impordistatistika kohaselt Hiina RVst liitu suunatud ekspordi kogumahust.

| (80) | Käesoleval juhul on koostöö tase kõrge, sest koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport moodustas uurimisperioodil ligikaudu 87 % liitu suunatud koguekspordist. Selle põhjal otsustas komisjon teha kõikide teiste äriühingute dumpingumarginaali kindlaks suurima dumpingumarginaaliga valimisse kaasatud äriühingu marginaali alusel. |
| --- | --- |

(80)

Käesoleval juhul on koostöö tase kõrge, sest koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport moodustas uurimisperioodil ligikaudu 87 % liitu suunatud koguekspordist. Selle põhjal otsustas komisjon teha kõikide teiste äriühingute dumpingumarginaali kindlaks suurima dumpingumarginaaliga valimisse kaasatud äriühingu marginaali alusel.

| (81) | Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.

  Tabel 2


  Kõigi äriühingute dumpingumarginaalid







  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd ning Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % |
| Teised koostööd tegevad äriühingud, kes ei kuulu valimisse | 125,5 % |
| Kõik teised äriühingud | 127,6 % |

(81)

Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.

Tabel 2

Tabel 2

Kõigi äriühingute dumpingumarginaalid

Kõigi äriühingute dumpingumarginaalid

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd ning Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

Teised koostööd tegevad äriühingud, kes ei kuulu valimisse

125,5 %

Kõik teised äriühingud

127,6 %

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (82) | Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet 30 tootjat. Nemad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(82)

Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet 30 tootjat. Nemad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (83) | 26 neist tegid valimi koostamisel koostööd. Koostööd tegevate liidu tootjate toodang moodustab 94 % samasuguse toote liidu kogutoodangust ning liidu kogumüügist uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(83)

26 neist tegid valimi koostamisel koostööd. Koostööd tegevate liidu tootjate toodang moodustab 94 % samasuguse toote liidu kogutoodangust ning liidu kogumüügist uurimisperioodil.

| (84) | Liidu samasuguse toote kogutoodang uurimisperioodil on ligikaudu 10,3 miljonit tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav, nagu kaebuse esitajalt saadud teave, valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustikule antud kontrollitud vastustest ning Euroferilt saadud kontrollitud teave. |
| --- | --- |

(84)

Liidu samasuguse toote kogutoodang uurimisperioodil on ligikaudu 10,3 miljonit tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav, nagu kaebuse esitajalt saadud teave, valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustikule antud kontrollitud vastustest ning Euroferilt saadud kontrollitud teave.

| (85) | Nagu on eespool põhjenduses 1 selgitatud, valiti valimisse liidu tootjad, kes moodustavad ligikaudu 28,5 % liidu tootmisharu samasuguse toote kogumüügist ning liidu kogutoodangust uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(85)

Nagu on eespool põhjenduses 1 selgitatud, valiti valimisse liidu tootjad, kes moodustavad ligikaudu 28,5 % liidu tootmisharu samasuguse toote kogumüügist ning liidu kogutoodangust uurimisperioodil.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (86) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks Eurostati impordistatistika ning liidu tootmisharult saadud kontrollitud müügiandmete põhjal. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks Eurostati impordistatistika ning liidu tootmisharult saadud kontrollitud müügiandmete põhjal.

| (87) | Raskplaadi tarbimine liidus kujunes järgmiselt:

  Tabel 3


  Liidu tarbimine (MT) | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi kogutarbimine (MT) | 8 991 777 | 8 423 747 | 8 820 363 | 9 467 177 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 94 | 98 | 105 |
| Allikas: Eurostat, kontrollitud Euroferi esitatud andmed ja küsimustikule antud vastused |

(87)

Raskplaadi tarbimine liidus kujunes järgmiselt:

Tabel 3

Tabel 3

Liidu tarbimine (MT)

Liidu tarbimine (MT)

2012

2013

2014

Uurimisperiood (2015)

ELi kogutarbimine (MT)

8 991 777

8 423 747

8 820 363

9 467 177

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

94

94

98

98

105

105

Allikas: Eurostat, kontrollitud Euroferi esitatud andmed ja küsimustikule antud vastused

Allikas:

| (88) | Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 5 %. Aastate kaupa analüüs näitab kõigepealt 2013. aastal 6 % langust 2012. aastaga võrreldes ning seejärel 2014. aastal ja uurimisperioodil taastumist 11 % või rohkem kui 1 miljoni tonni võrra. |
| --- | --- |

(88)

Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 5 %. Aastate kaupa analüüs näitab kõigepealt 2013. aastal 6 % langust 2012. aastaga võrreldes ning seejärel 2014. aastal ja uurimisperioodil taastumist 11 % või rohkem kui 1 miljoni tonni võrra.

| (89) | Liidu tootmisharu sisekasutuse maht on ebaoluline, kuna moodustab alla 0,5 % liidu tarbimisest vaatlusalusel perioodil. Kahjunäitajaid hinnatakse seetõttu kogu liidu turul, hõlmates liidu tootjate sisemist kasutust. |
| --- | --- |

(89)

Liidu tootmisharu sisekasutuse maht on ebaoluline, kuna moodustab alla 0,5 % liidu tarbimisest vaatlusalusel perioodil. Kahjunäitajaid hinnatakse seetõttu kogu liidu turul, hõlmates liidu tootjate sisemist kasutust.

4.3.   Impordi maht ja turuosa

Impordi maht ja turuosa

| (90) | Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmebaasi põhjal. Seejärel võrreldi impordi turuosa kindlakstegemiseks impordi mahtu liidu tarbimisega, mis on esitatud eespool põhjenduses 87 asuvas tabelis 3. |
| --- | --- |

(90)

Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmebaasi põhjal. Seejärel võrreldi impordi turuosa kindlakstegemiseks impordi mahtu liidu tarbimisega, mis on esitatud eespool põhjenduses 87 asuvas tabelis 3.

| (91) | Raskplaatide import liitu kujunes järgmiselt:

  Tabel 4


  Impordi maht (MT) ja turuosa | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RVst pärit impordi maht (MT) | 410 583 | 343 545 | 693 117 | 1 359 143 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 84 | 169 | 331 |
| Hiina RV turuosa | 4,6 % | 4,1 % | 7,9 % | 14,4 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 172 | 314 |
| Allikas: Eurostat, kontrollitud Euroferi esitatud andmed ja küsimustikule antud vastused |

(91)

Raskplaatide import liitu kujunes järgmiselt:

Tabel 4

Tabel 4

Impordi maht (MT) ja turuosa

Impordi maht (MT) ja turuosa

2012

2013

2014

Uurimisperiood (2015)

Hiina RVst pärit impordi maht (MT)

410 583

343 545

693 117

1 359 143

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

84

84

169

169

331

331

Hiina RV turuosa

4,6 %

4,1 %

7,9 %

14,4 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

172

172

314

314

Allikas: Eurostat, kontrollitud Euroferi esitatud andmed ja küsimustikule antud vastused

Allikas:

| (92) | Hiinast pärit impordimaht liidu suunas kasvas vaatlusalusel perioodil 231 %. Pärast 16 % langust 2013. aastal võrreldes 2012. aastaga kasvas Hiina RVst pärit import 2014. aastal oluliselt, 85 % võrra, ning suurenes uurimisperioodil veel 162 % võrra. |
| --- | --- |

(92)

Hiinast pärit impordimaht liidu suunas kasvas vaatlusalusel perioodil 231 %. Pärast 16 % langust 2013. aastal võrreldes 2012. aastaga kasvas Hiina RVst pärit import 2014. aastal oluliselt, 85 % võrra, ning suurenes uurimisperioodil veel 162 % võrra.

| (93) | Hiina RVst pärit impordi algse vähenemise 2013. aastal võrreldes 2012. aastaga põhjustas tarbimise vähenemine liidu turul, nagu on näidatud eespool põhjenduse 87 tabelis 3. Alates 2013. aastast kuni uurimisperioodini toimus liidu turul dünaamiline tõus rohkem kui 1 miljoni tonni võrra. Selle kasvu kattis peaaegu täielikult Hiina RVst pärit import, mis suurenes samal perioodil samuti rohkem kui 1 miljoni tonni võrra. |
| --- | --- |

(93)

Hiina RVst pärit impordi algse vähenemise 2013. aastal võrreldes 2012. aastaga põhjustas tarbimise vähenemine liidu turul, nagu on näidatud eespool põhjenduse 87 tabelis 3. Alates 2013. aastast kuni uurimisperioodini toimus liidu turul dünaamiline tõus rohkem kui 1 miljoni tonni võrra. Selle kasvu kattis peaaegu täielikult Hiina RVst pärit import, mis suurenes samal perioodil samuti rohkem kui 1 miljoni tonni võrra.

| (94) | Samal ajal suurenes Hiina RVst pärit impordi turuosa liidus üle kolme korra ehk 4,6 % 2012. aastal kuni 14,4 % uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(94)

Samal ajal suurenes Hiina RVst pärit impordi turuosa liidus üle kolme korra ehk 4,6 % 2012. aastal kuni 14,4 % uurimisperioodil.

4.3.1.   Hiina RVst pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

Hiina RVst pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (95) | Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal. Hiina RVst liitu suunatud raskplaadi impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt:

  Tabel 5


  Impordihind (eurodes tonni kohta) | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RVst pärit impordi hinnad | 647 | 539 | 488 | 460 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 83 | 75 | 71 |
| Allikas: Eurostat |

(95)

Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal. Hiina RVst liitu suunatud raskplaadi impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt:

Tabel 5

Tabel 5

Impordihind (eurodes tonni kohta)

Impordihind (eurodes tonni kohta)

2012

2013

2014

Uurimisperiood (2015)

Hiina RVst pärit impordi hinnad

647

539

488

460

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

83

83

75

75

71

71

Allikas: Eurostat

Allikas:

| (96) | Hiina RVst pärit impordi keskmised hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 29 %. Toimus pidev langus 2012. aasta 647 eurolt tonni eest kuni uurimisperioodi 460 euroni tonni eest. |
| --- | --- |

(96)

Hiina RVst pärit impordi keskmised hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 29 %. Toimus pidev langus 2012. aasta 647 eurolt tonni eest kuni uurimisperioodi 460 euroni tonni eest.

| (97) | Et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:






  (1) | kolme valimisse kaasatud liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(97)

Et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:

(1)

kolme valimisse kaasatud liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

| (2) | kolme valimisse kaasatud Hiina RV tootja imporditud tooteliikide vastavaid kaalutud keskmisi CIF-hindu liidu piiril, millega tooteid müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mida oli asjakohaselt kohandatud vastavalt impordijärgsetele kuludele. |
| --- | --- |

(2)

kolme valimisse kaasatud Hiina RV tootja imporditud tooteliikide vastavaid kaalutud keskmisi CIF-hindu liidu piiril, millega tooteid müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mida oli asjakohaselt kohandatud vastavalt impordijärgsetele kuludele.

| (98) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina kolme valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(98)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina kolme valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil.

| (99) | Eespool kirjeldatu põhjal leiti, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu hindu keskmiselt 29 % võrra alla. |
| --- | --- |

(99)

Eespool kirjeldatu põhjal leiti, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu hindu keskmiselt 29 % võrra alla.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldmärkused

Üldmärkused

| (100) | Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid. |
| --- | --- |

(100)

Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid.

| (101) | Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. |
| --- | --- |

(101)

Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid.

| (102) | Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tööjõukulud, kasv, tootlikkus ja dumpingumarginaalide suurusjärk ja taastumine varasemast dumpingust) kogu liidu tootmisharu tasandil. Hinnang põhines kaebuse esitaja ja liidu tootjate esitatud teabel ning kättesaadaval ametlikul statistikal (Eurostat). Liidu tootjatega seotud makromajanduslikud andmed. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tööjõukulud, kasv, tootlikkus ja dumpingumarginaalide suurusjärk ja taastumine varasemast dumpingust) kogu liidu tootmisharu tasandil. Hinnang põhines kaebuse esitaja ja liidu tootjate esitatud teabel ning kättesaadaval ametlikul statistikal (Eurostat). Liidu tootjatega seotud makromajanduslikud andmed.

| (103) | Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid (keskmised ühiku müügihinnad, ühikukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime) valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustikule antud vastustes sisaldunud nõuetekohaselt kontrollitud andmete ja kättesaadava ametliku statistika (Eurostat) põhjal. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. |
| --- | --- |

(103)

Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid (keskmised ühiku müügihinnad, ühikukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime) valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustikule antud vastustes sisaldunud nõuetekohaselt kontrollitud andmete ja kättesaadava ametliku statistika (Eurostat) põhjal. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid.

| (104) | Komisjon märgib, et üks valimisse kaasatud liidu tootja peatas 2015. aasta detsembris raskplaatide tootmise. Kõnealusel peatamisel ei ole mõju ühelegi kahjunäitajale, kuna see toimus päris uurimisperioodi lõpus ning seetõttu leiti mõlemad andmekomplektid olevat liidu tootmisharu majandusolukorra kohta tüüpilised. |
| --- | --- |

(104)

Komisjon märgib, et üks valimisse kaasatud liidu tootja peatas 2015. aasta detsembris raskplaatide tootmise. Kõnealusel peatamisel ei ole mõju ühelegi kahjunäitajale, kuna see toimus päris uurimisperioodi lõpus ning seetõttu leiti mõlemad andmekomplektid olevat liidu tootmisharu majandusolukorra kohta tüüpilised.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (105) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 11 795 082 | 10 352 766 | 10 911 713 | 10 345 121 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 88 | 93 | 88 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 16 972 100 | 16 410 487 | 16 646 634 | 16 618 427 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 97 | 98 | 98 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 69 % | 63 % | 66 % | 62 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 91 | 94 | 90 |
| Allikas: Euroferi esitatud kontrollitud andmed ja küsimustikule antud kontrollitud vastused |

(105)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

2012

2013

2014

Uurimisperiood (2015)

Tootmismaht (tonnides)

11 795 082

10 352 766

10 911 713

10 345 121

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

88

88

93

93

88

88

Tootmisvõimsus (tonnides)

16 972 100

16 410 487

16 646 634

16 618 427

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

97

97

98

98

98

98

Tootmisvõimsuse rakendamine

69 %

63 %

66 %

62 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

91

91

94

94

90

90

Allikas: Euroferi esitatud kontrollitud andmed ja küsimustikule antud kontrollitud vastused

Allikas:

| (106) | Liidu tootmisharu toodangumaht vähenes vaatlusalusel perioodil 12 % võrra. Pärast 2013. aasta 12 % langust võrreldes 2012. aastaga suurenes toodang 2014. aastal 5 % võrra, misjärel see langes 2015. aastal taas 5 % võrra 2013. aasta tasemele. |
| --- | --- |

(106)

Liidu tootmisharu toodangumaht vähenes vaatlusalusel perioodil 12 % võrra. Pärast 2013. aasta 12 % langust võrreldes 2012. aastaga suurenes toodang 2014. aastal 5 % võrra, misjärel see langes 2015. aastal taas 5 % võrra 2013. aasta tasemele.

| (107) | Toodangumahu algse vähenemise 2013. aastal võrreldes 2012. aastaga põhjustas tarbimise vähenemine liidu turul, nagu on näidatud eespool põhjenduses 87 asuvas tabelis 3. Liidu tootmisharu ei suutnud aga pärast 2013. aastat kuni uurimisperioodini järgnenud tarbimise kasvust kasu lõigata. Kuigi tarbimine suurenes 11 % ehk rohkem kui 1 miljoni tonni võrra, toimus liidu tootmisharu toodangus 2014. aastal ainult väike ajutine kasv, millele järgnes uurimisperioodil tagasilangemine 2013. aasta tasemele. |
| --- | --- |

(107)

Toodangumahu algse vähenemise 2013. aastal võrreldes 2012. aastaga põhjustas tarbimise vähenemine liidu turul, nagu on näidatud eespool põhjenduses 87 asuvas tabelis 3. Liidu tootmisharu ei suutnud aga pärast 2013. aastat kuni uurimisperioodini järgnenud tarbimise kasvust kasu lõigata. Kuigi tarbimine suurenes 11 % ehk rohkem kui 1 miljoni tonni võrra, toimus liidu tootmisharu toodangus 2014. aastal ainult väike ajutine kasv, millele järgnes uurimisperioodil tagasilangemine 2013. aasta tasemele.

| (108) | Laekunud andmed liidu tootmisharu tootmisvõimsuse kohta näitavad tehnilist võimsust, mis tähendab seda, et maha on arvestatud tööstusharu poolt standardiks loetavad kohandamised seoses seadistamisele kulunud aja, hoolduse, takistuste ja muude tavapäraste tööseisakutega. |
| --- | --- |

(108)

Laekunud andmed liidu tootmisharu tootmisvõimsuse kohta näitavad tehnilist võimsust, mis tähendab seda, et maha on arvestatud tööstusharu poolt standardiks loetavad kohandamised seoses seadistamisele kulunud aja, hoolduse, takistuste ja muude tavapäraste tööseisakutega.

| (109) | Sellest lähtuvalt toimus vaatlusalusel perioodil tootmisvõimsuse mõningane vähenemine 2 % võrra turul, mis kasvas samal ajal 6 %. |
| --- | --- |

(109)

Sellest lähtuvalt toimus vaatlusalusel perioodil tootmisvõimsuse mõningane vähenemine 2 % võrra turul, mis kasvas samal ajal 6 %.

| (110) | Kuna toodangumahu vähenemine ületab tootmisvõimsuse vähenemist, vähenes liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 10 % võrra. |
| --- | --- |

(110)

Kuna toodangumahu vähenemine ületab tootmisvõimsuse vähenemist, vähenes liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 10 % võrra.

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (111) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügimaht ja turuosa | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | 7 518 049 | 6 972 140 | 6 873 967 | 6 954 688 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 91 | 93 |
| Liidu tootmisharu turuosa | 83,6 % | 82,8 % | 77,9 % | 73,5 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 93 | 88 |
| Allikas: Euroferi esitatud kontrollitud andmed ja küsimustikule antud kontrollitud vastused |

(111)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2012

2013

2014

Uurimisperiood (2015)

Müügimaht liidu turul (tonnides)

7 518 049

6 972 140

6 873 967

6 954 688

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

91

91

93

93

Liidu tootmisharu turuosa

83,6 %

82,8 %

77,9 %

73,5 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

93

93

88

88

Allikas: Euroferi esitatud kontrollitud andmed ja küsimustikule antud kontrollitud vastused

Allikas:

| (112) | Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 7 %. Pärast 2013. aasta 7 % vähenemist võrreldes 2012. aastaga ja 2014. aastal järgnenud edasist langust 2 % võrra kasvas müügimaht uurimisperioodil 2 % võrra. |
| --- | --- |

(112)

Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 7 %. Pärast 2013. aasta 7 % vähenemist võrreldes 2012. aastaga ja 2014. aastal järgnenud edasist langust 2 % võrra kasvas müügimaht uurimisperioodil 2 % võrra.

| (113) | Sarnaselt toodangumahu muutumisega põhjustas algse müügikoguse vähenemise 2013. aastal võrreldes 2012. aastaga liidu turu tarbimise vähenemine, nagu selgitatakse eespool põhjenduses 87. Liidu tootmisharu ei suutnud aga pärast 2013. aastat kuni uurimisperioodini järgnenud tarbimise kasvust kasu lõigata. Kui liidu tarbimine suurenes enam kui 1 miljoni tonni võrra, jäi liidu tootmisharu müügimaht 2013. aasta madalale tasemele. |
| --- | --- |

(113)

Sarnaselt toodangumahu muutumisega põhjustas algse müügikoguse vähenemise 2013. aastal võrreldes 2012. aastaga liidu turu tarbimise vähenemine, nagu selgitatakse eespool põhjenduses 87. Liidu tootmisharu ei suutnud aga pärast 2013. aastat kuni uurimisperioodini järgnenud tarbimise kasvust kasu lõigata. Kui liidu tarbimine suurenes enam kui 1 miljoni tonni võrra, jäi liidu tootmisharu müügimaht 2013. aasta madalale tasemele.

| (114) | Kuna 5 % võrra kasvaval turul vähenes müügimaht 7 % võrra, vähenes vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu turuosa 12 % võrra. |
| --- | --- |

(114)

Kuna 5 % võrra kasvaval turul vähenes müügimaht 7 % võrra, vähenes vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu turuosa 12 % võrra.

4.4.2.3.   Tööhõive ja tootlikkus

| (115) | Liidu tootmisharu tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Tööhõive ja tootlikkus | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv (täistööaja ekvivalendina) | 22 622 | 20 920 | 19 688 | 18 722 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 92 | 87 | 83 |
| Tootlikkus (tonnides täistööaja ekvivalendi kohta) | 521 | 495 | 554 | 553 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 95 | 106 | 106 |
| Allikas: Euroferi esitatud kontrollitud andmed ja küsimustikule antud kontrollitud vastused |

(115)

Liidu tootmisharu tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2012

2013

2014

Uurimisperiood (2015)

Töötajate arv (täistööaja ekvivalendina)

22 622

20 920

19 688

18 722

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

92

92

87

87

83

83

Tootlikkus (tonnides täistööaja ekvivalendi kohta)

521

495

554

553

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

95

95

106

106

106

106

Allikas: Euroferi esitatud kontrollitud andmed ja küsimustikule antud kontrollitud vastused

Allikas:

| (116) | Liidu tootmisharu vähendas vaatlusalusel perioodil tööhõivet 17 % võrra. Sellel vähendamisel olid kaks peamist põhjust:






  — | toodangumahu 12 % vähenemine, mille põhjustasid kasvavad Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi kogused; |
| --- | --- | --- |

(116)

Liidu tootmisharu vähendas vaatlusalusel perioodil tööhõivet 17 % võrra. Sellel vähendamisel olid kaks peamist põhjust:

—

toodangumahu 12 % vähenemine, mille põhjustasid kasvavad Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi kogused;

| — | liidu tootmisharu pingutused vähendada tootmiskulusid ja suurendada tõhusust, arvestades kasvavat konkurentsi Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi poolt. Kõnealune tõhususe parandamine suurendas tootlikkust 6 % võrra. |
| --- | --- |

—

liidu tootmisharu pingutused vähendada tootmiskulusid ja suurendada tõhusust, arvestades kasvavat konkurentsi Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi poolt. Kõnealune tõhususe parandamine suurendas tootlikkust 6 % võrra.

| (117) | Komisjon, märgib, et tarbimine liidu turul kasvas vaatlusalusel perioodil 5 %. Seetõttu oleks liidu tootmisharu Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi üha suurenevate mahtude puudumisel suutnud säilitada tööhõive, kuna tõhususe parandamise oleks katnud nõudluse kasv. |
| --- | --- |

(117)

Komisjon, märgib, et tarbimine liidu turul kasvas vaatlusalusel perioodil 5 %. Seetõttu oleks liidu tootmisharu Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi üha suurenevate mahtude puudumisel suutnud säilitada tööhõive, kuna tõhususe parandamise oleks katnud nõudluse kasv.

4.4.2.4.   Tööjõukulud

| (118) | Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Keskmine tööjõukulu täistööaja ekvivalendi kohta | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tööjõukulu täistööaja ekvivalendi kohta (eurodes) | 49 257 | 51 594 | 51 589 | 55 542 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 105 | 105 | 113 |
| Allikas: Euroferi esitatud kontrollitud andmed ja küsimustikule antud kontrollitud vastused |

(118)

Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Keskmine tööjõukulu täistööaja ekvivalendi kohta

Keskmine tööjõukulu täistööaja ekvivalendi kohta

2012

2013

2014

Uurimisperiood (2015)

Keskmine tööjõukulu täistööaja ekvivalendi kohta (eurodes)

49 257

51 594

51 589

55 542

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

105

105

105

105

113

113

Allikas: Euroferi esitatud kontrollitud andmed ja küsimustikule antud kontrollitud vastused

Allikas:

| (119) | Eespool põhjenduses 115 kirjeldatud tööjõu olulise vähendamise tulemusel suurenesid vaatlusalusel perioodil keskmised tööjõukulud töötaja kohta 13 % võrra. Kuigi teatud osa tööjõukulu kasvust seondub kollektiivlepingutest tulenenud kohustuslike palgatõusudega, põhjustasid selle peamiselt tööjõu ja töötundide vähendamise kulud. Selliste kulude hulka kuuluvad koondamishüvitised ning suuremad kulud, mida põhjustab osalise tööajaga töö üha suureneva dumpinguhinnaga impordi tõttu vähendatud tootmises. |
| --- | --- |

(119)

Eespool põhjenduses 115 kirjeldatud tööjõu olulise vähendamise tulemusel suurenesid vaatlusalusel perioodil keskmised tööjõukulud töötaja kohta 13 % võrra. Kuigi teatud osa tööjõukulu kasvust seondub kollektiivlepingutest tulenenud kohustuslike palgatõusudega, põhjustasid selle peamiselt tööjõu ja töötundide vähendamise kulud. Selliste kulude hulka kuuluvad koondamishüvitised ning suuremad kulud, mida põhjustab osalise tööajaga töö üha suureneva dumpinguhinnaga impordi tõttu vähendatud tootmises.

4.4.2.5.   Kasv

| (120) | Liidu tarbimine vähenes esmalt 2013. aastal võrreldes 2012. aastaga 6 % ehk peaaegu 600 000 tonni võrra. Algsel vähenemisel oli negatiivne mõju liidu tootmisharu müügi- ja toodangumahtudele. |
| --- | --- |

(120)

Liidu tarbimine vähenes esmalt 2013. aastal võrreldes 2012. aastaga 6 % ehk peaaegu 600 000 tonni võrra. Algsel vähenemisel oli negatiivne mõju liidu tootmisharu müügi- ja toodangumahtudele.

| (121) | 2013. aasta ja uurimisperioodi vahel oli olukord teistsugune. Liidu tarbimises toimus dünaamiline 11 % ehk enam kui 1 miljoni tonni suurune kasv. Liidu tootmisharu ei suutnud aga sellest kiirest kasvust kasu lõigata. Selle asemel jäid toodangu- ja müügikogused 2013. aasta väga madalale tasemele. Liidu turul toimunud kasvu neelas täielikult Hiina RVst pärit odava dumpinguhinnaga impordi koguste kasv, mis suurenes uurimisperioodil võrreldes 2013. aastaga samaväärselt enam kui 1 miljoni tonni võrra, nagu on näidatud eespool põhjenduses 91. |
| --- | --- |

(121)

2013. aasta ja uurimisperioodi vahel oli olukord teistsugune. Liidu tarbimises toimus dünaamiline 11 % ehk enam kui 1 miljoni tonni suurune kasv. Liidu tootmisharu ei suutnud aga sellest kiirest kasvust kasu lõigata. Selle asemel jäid toodangu- ja müügikogused 2013. aasta väga madalale tasemele. Liidu turul toimunud kasvu neelas täielikult Hiina RVst pärit odava dumpinguhinnaga impordi koguste kasv, mis suurenes uurimisperioodil võrreldes 2013. aastaga samaväärselt enam kui 1 miljoni tonni võrra, nagu on näidatud eespool põhjenduses 91.

4.4.2.6.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (122) | Kõigi Hiina RV eksportivate tootjate dumpingumarginaalid olid üle 100 %. Nende väga kõrgete dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades Hiina RV impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(122)

Kõigi Hiina RV eksportivate tootjate dumpingumarginaalid olid üle 100 %. Nende väga kõrgete dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades Hiina RV impordi mahtu ja hindu.

| (123) | 2000. aastal kehtestas nõukogu teatud Hiina RVst, Indiast ja Rumeeniast pärit legeerimata terasest kuumvaltsitud lehtterastoodete impordile lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Kõnealused meetmed hõlmasid käesolevas uurimises vaadeldud toodetega väga sarnaselt määratletud tooteid. Nende meetmete kehtivus lõppes 11. augustil 2005. |
| --- | --- |

(123)

2000. aastal kehtestas nõukogu teatud Hiina RVst, Indiast ja Rumeeniast pärit legeerimata terasest kuumvaltsitud lehtterastoodete impordile lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Kõnealused meetmed hõlmasid käesolevas uurimises vaadeldud toodetega väga sarnaselt määratletud tooteid. Nende meetmete kehtivus lõppes 11. augustil 2005.

| (124) | Nagu põhjenduses 221 on näidatud, saavutas liidu tootmisharu sihtkasumit ületava kasumlikkuse. Seetõttu teeb komisjon esialgse järelduse, et liidu tootmisharu oli eelmisest dumpingust taastunud. |
| --- | --- |

(124)

Nagu põhjenduses 221 on näidatud, saavutas liidu tootmisharu sihtkasumit ületava kasumlikkuse. Seetõttu teeb komisjon esialgse järelduse, et liidu tootmisharu oli eelmisest dumpingust taastunud.

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (125) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad müügil liidu sõltumatutele klientidele ning ühikukulu muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Müügihind liidus | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügihind (eurodes tonni kohta) | 821 | 691 | 658 | 617 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 84 | 80 | 75 |
| Ühiku tootmiskulu (euro/tonn) | 836 | 784 | 705 | 680 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 94 | 84 | 81 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(125)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad müügil liidu sõltumatutele klientidele ning ühikukulu muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Müügihind liidus

Müügihind liidus

2012

2013

2014

Uurimisperiood (2015)

Müügihind (eurodes tonni kohta)

821

691

658

617

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

84

84

80

80

75

75

Ühiku tootmiskulu (euro/tonn)

836

784

705

680

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

94

94

84

84

81

81

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

| (126) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine müügihind on vaatlusalusel perioodil pidevalt vähenenud 25 % võrra, samal ajal kui ühiku keskmine tootmiskulu on vähenenud 19 % võrra. Müügihind on vähenenud kiiremini ning olnud keskmiselt püsivalt madalam kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

(126)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine müügihind on vaatlusalusel perioodil pidevalt vähenenud 25 % võrra, samal ajal kui ühiku keskmine tootmiskulu on vähenenud 19 % võrra. Müügihind on vähenenud kiiremini ning olnud keskmiselt püsivalt madalam kui ühiku tootmiskulu.

| (127) | Turuosa kahanemise pidurdamiseks pidid liidu tootjad hindade langusspiraaliga kaasa minema ja müügihinda oluliselt langetama. Hinna langus ületab oluliselt tootmiskulude vähenemist, mis tulenes peamiselt toorainehindade vähenemisest vaatlusalusel perioodil ning põhjenduses 115 kirjeldatud tööjõu vähendamisel saavutatud tõhususe suurenemisest. |
| --- | --- |

(127)

Turuosa kahanemise pidurdamiseks pidid liidu tootjad hindade langusspiraaliga kaasa minema ja müügihinda oluliselt langetama. Hinna langus ületab oluliselt tootmiskulude vähenemist, mis tulenes peamiselt toorainehindade vähenemisest vaatlusalusel perioodil ning põhjenduses 115 kirjeldatud tööjõu vähendamisel saavutatud tõhususe suurenemisest.

4.4.3.2.   Varud

| (128) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 11


  Laovaru | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 224 600 | 228 325 | 246 532 | 282 631 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 102 | 110 | 126 |
| Lõppvarud protsendina toodangust | 9 % | 10 % | 10 % | 12 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 109 | 111 | 135 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(128)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 11

Tabel 11

Laovaru

Laovaru

2012

2013

2014

Uurimisperiood (2015)

Lõppvarud (tonnides)

224 600

228 325

246 532

282 631

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

102

102

110

110

126

126

Lõppvarud protsendina toodangust

9 %

10 %

10 %

12 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

109

109

111

111

135

135

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

| (129) | Kolme valimisse kaasatud liidu tootja lõppvarude tase suurenes vaatlusalusel pidevalt 26 % võrra. Samal ajal suurenes pidevalt 35 % võrra ka nende lõppvarude suhe toodangumahtu. |
| --- | --- |

(129)

Kolme valimisse kaasatud liidu tootja lõppvarude tase suurenes vaatlusalusel pidevalt 26 % võrra. Samal ajal suurenes pidevalt 35 % võrra ka nende lõppvarude suhe toodangumahtu.

| (130) | Varude suurenemise peamine põhjus oli see, et kuigi liidu tootmisharu püüdis vältida toodangumahtude vähenemist, vähenesid müügimahud veelgi kiiremini, kuna liidu tootmisharu ei suutnud turu kasvust odava dumpinguhinnaga impordi mahu kasvu tõttu üldse kasu saada. |
| --- | --- |

(130)

Varude suurenemise peamine põhjus oli see, et kuigi liidu tootmisharu püüdis vältida toodangumahtude vähenemist, vähenesid müügimahud veelgi kiiremini, kuna liidu tootmisharu ei suutnud turu kasvust odava dumpinguhinnaga impordi mahu kasvu tõttu üldse kasu saada.

4.4.3.3.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (131) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlakstegemiseks võttis komisjon liidu sõltumatutele tarbijatele toimunud samasuguse toote müügi eest saadud maksueelse netokahjumi protsendina sellise müügi käibest. |
| --- | --- |

(131)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlakstegemiseks võttis komisjon liidu sõltumatutele tarbijatele toimunud samasuguse toote müügi eest saadud maksueelse netokahjumi protsendina sellise müügi käibest.

| (132) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 12


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele tarbijatele (% müügikäibest) | 1,6 % | – 12,2 % | – 4,4 % | – 10,4 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | – 773 | – 280 | – 658 |
| Rahavoog
  (tuhandetes eurodes) | 52 449 | – 109 945 | 19 964 | – 66 035 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | – 210 | 38 | – 126 |
| Investeeringud
  (tuhandetes eurodes) | 209 128 | 224 431 | 170 108 | 143 420 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 107 | 81 | 69 |
| Investeeringutasuvus | 7,6 % | – 22,4 % | – 2,2 % | – 13,7 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | – 297 | – 29 | – 182 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(132)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 12

Tabel 12

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2012

2013

2014

Uurimisperiood (2015)

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele tarbijatele (% müügikäibest)

1,6 %

– 12,2 %

– 4,4 %

– 10,4 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

– 773

– 773

– 280

– 280

– 658

– 658

Rahavoog

(tuhandetes eurodes)

52 449

– 109 945

19 964

– 66 035

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

– 210

– 210

38

38

– 126

– 126

Investeeringud

(tuhandetes eurodes)

209 128

224 431

170 108

143 420

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

107

107

81

81

69

69

Investeeringutasuvus

7,6 %

– 22,4 %

– 2,2 %

– 13,7 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

– 297

– 297

– 29

– 29

– 182

– 182

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

| (133) | Kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil 758 %. Pärast 1,6 % kasumi teenimist 2012. aastal teenisid valimisse kaasatud liidu tootjad kõigil järgnevatel aastatel kahjumit. |
| --- | --- |

(133)

Kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil 758 %. Pärast 1,6 % kasumi teenimist 2012. aastal teenisid valimisse kaasatud liidu tootjad kõigil järgnevatel aastatel kahjumit.

| (134) | Kui 2013. aasta suurt 12,2 % kahjumit mõjutas selle aasta eriti vähene nõudlus, siis Hiina RVst pärit impordi kasvust 2014. aastal ja uurimisperioodil liidu tootmisharule avalduv märkimisväärne hinna- ja mahusurve ei võimaldanud liidu tootmisharul 11 %-lisest dünaamilisest kasvust kasu saada. Nagu on eespool põhjenduses 93 näidatud, neelas selle kasvu peaaegu täielikult dumpinguhinnaga import Hiina RVst. |
| --- | --- |

(134)

Kui 2013. aasta suurt 12,2 % kahjumit mõjutas selle aasta eriti vähene nõudlus, siis Hiina RVst pärit impordi kasvust 2014. aastal ja uurimisperioodil liidu tootmisharule avalduv märkimisväärne hinna- ja mahusurve ei võimaldanud liidu tootmisharul 11 %-lisest dünaamilisest kasvust kasu saada. Nagu on eespool põhjenduses 93 näidatud, neelas selle kasvu peaaegu täielikult dumpinguhinnaga import Hiina RVst.

| (135) | Netorahavoog on liidu tootjate võimekus oma tegevust ise rahastada. Rahavooga seotud suundumus on tsükliline: rahavoog vähenes vaatlusalusel perioodil 226 %. Pärast 2013. aasta 310 %-list langust võrreldes 2012. aastaga, mida mõjutas selle aasta eriti väike nõudlus, paranes rahavoog, muutudes 2014. aastal mõnevõrra positiivseks. Sellegipoolest jätkus uurimisperioodil negatiivne suundumus, kui rahavoog muutus taas oluliselt negatiivseks. |
| --- | --- |

(135)

Netorahavoog on liidu tootjate võimekus oma tegevust ise rahastada. Rahavooga seotud suundumus on tsükliline: rahavoog vähenes vaatlusalusel perioodil 226 %. Pärast 2013. aasta 310 %-list langust võrreldes 2012. aastaga, mida mõjutas selle aasta eriti väike nõudlus, paranes rahavoog, muutudes 2014. aastal mõnevõrra positiivseks. Sellegipoolest jätkus uurimisperioodil negatiivne suundumus, kui rahavoog muutus taas oluliselt negatiivseks.

| (136) | Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus vähenes vaatlusalusel perioodil 282 %. Pärast 2013. aasta järsku 397 %-list kukkumist võrreldes 2012. aastaga, mida mõjutas selle aasta eriti väike nõudlus, suurenes investeeringutasuvus mõnevõrra 2014. aastal ja uurimisperioodil, jäädes samas endiselt negatiivseks. |
| --- | --- |

(136)

Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus vähenes vaatlusalusel perioodil 282 %. Pärast 2013. aasta järsku 397 %-list kukkumist võrreldes 2012. aastaga, mida mõjutas selle aasta eriti väike nõudlus, suurenes investeeringutasuvus mõnevõrra 2014. aastal ja uurimisperioodil, jäädes samas endiselt negatiivseks.

| (137) | Selle tagajärjel vähendas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil 31 % võrra tööhõivet. Olles suurendanud 2013. aastal võrreldes 2012. aastaga investeeringuid 7 % võrra, oli liidu tootmisharu 2014. aastal sunnitud neid 26 % võrra ning uurimisperioodil veel 12 % võrra vähendama. Nagu on eespool põhjenduses 105 asuvas tabelis 6 näidatud, ei kasutatud neid investeeringuid tootmisvõimsuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

(137)

Selle tagajärjel vähendas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil 31 % võrra tööhõivet. Olles suurendanud 2013. aastal võrreldes 2012. aastaga investeeringuid 7 % võrra, oli liidu tootmisharu 2014. aastal sunnitud neid 26 % võrra ning uurimisperioodil veel 12 % võrra vähendama. Nagu on eespool põhjenduses 105 asuvas tabelis 6 näidatud, ei kasutatud neid investeeringuid tootmisvõimsuse suurendamiseks.

| (138) | Kapitali kaasamise võimet mõjutasid vaatlusalusel perioodil teenitud kahjumid ning kokkuvõttes on see toonud kaasa ühe valimisse kaasatud liidu tootja tegevuse lõpetamise. |
| --- | --- |

(138)

Kapitali kaasamise võimet mõjutasid vaatlusalusel perioodil teenitud kahjumid ning kokkuvõttes on see toonud kaasa ühe valimisse kaasatud liidu tootja tegevuse lõpetamise.

4.4.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (139) | Vaatlusalust perioodi iseloomustavad kaks eristatavat ajavahemikku: 2012–2013 ning 2014 kuni uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(139)

Vaatlusalust perioodi iseloomustavad kaks eristatavat ajavahemikku: 2012–2013 ning 2014 kuni uurimisperioodi lõpuni.

| (140) | Alguses vähenes võrdluses 2012–2013 liidu tarbimine oluliselt – 6 % võrra. See tarbimise langus mõjutas negatiivselt paljusid kahjunäitajaid, näiteks müügimahtu ja hindu, toodangut, tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendamist, tööhõivet, tootlikkust, kasumlikkust, rahavooge ja investeeringutasuvust. |
| --- | --- |

(140)

Alguses vähenes võrdluses 2012–2013 liidu tarbimine oluliselt – 6 % võrra. See tarbimise langus mõjutas negatiivselt paljusid kahjunäitajaid, näiteks müügimahtu ja hindu, toodangut, tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendamist, tööhõivet, tootlikkust, kasumlikkust, rahavooge ja investeeringutasuvust.

| (141) | Seejärel toimus 2014. aastal tarbimises kiire 11 %-line ehk enam kui 1 miljoni tonni suurune kasv. Liidu tootmisharu ei suutnud sellest aga kasu saada, kuna selle kattis täielikult Hiina RV dumpinguhinnaga impordi mahu kasv. |
| --- | --- |

(141)

Seejärel toimus 2014. aastal tarbimises kiire 11 %-line ehk enam kui 1 miljoni tonni suurune kasv. Liidu tootmisharu ei suutnud sellest aga kasu saada, kuna selle kattis täielikult Hiina RV dumpinguhinnaga impordi mahu kasv.

| (142) | Kõnealuses liidu tarbimise kasvu olukorras ei suutnud liidu tootmisharu tegelikult müügi- ega toodangumahtusid kasvatada ning tootmisvõimsuse rakendamine isegi langes turu kasvu ajal mõnevõrra. |
| --- | --- |

(142)

Kõnealuses liidu tarbimise kasvu olukorras ei suutnud liidu tootmisharu tegelikult müügi- ega toodangumahtusid kasvatada ning tootmisvõimsuse rakendamine isegi langes turu kasvu ajal mõnevõrra.

| (143) | Tootmismahtude säilitamise katsed tõid kaasa varude kasvu 24 % võrra. Samuti kaotas liidu tootmisharu 9,3 % turuosast Hiina RV impordile, mis samal ajal oma turuosa 10,3 % võrra kasvatas. Ühiku müügihinnad langesid 9 % võrra ning tootmiskulud vähenesid 13 % võrra. |
| --- | --- |

(143)

Tootmismahtude säilitamise katsed tõid kaasa varude kasvu 24 % võrra. Samuti kaotas liidu tootmisharu 9,3 % turuosast Hiina RV impordile, mis samal ajal oma turuosa 10,3 % võrra kasvatas. Ühiku müügihinnad langesid 9 % võrra ning tootmiskulud vähenesid 13 % võrra.

| (144) | See tõi kaasa mõningase paranemise sellistes finantsnäitajates nagu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus, mis jäid aga perioodi vältel valdavalt negatiivseks. Tööhõive vähenes 9 % võrra, samal ajal kui tootlikkust suudeti liidu tootmisharus 11 % võrra suurendada. Peale selle pidi liidu tootmisharu vähendama pideva negatiivse kasumlikkuse ja investeeringutasuvuse tingimustes 38 % võrra investeeringuid. |
| --- | --- |

(144)

See tõi kaasa mõningase paranemise sellistes finantsnäitajates nagu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus, mis jäid aga perioodi vältel valdavalt negatiivseks. Tööhõive vähenes 9 % võrra, samal ajal kui tootlikkust suudeti liidu tootmisharus 11 % võrra suurendada. Peale selle pidi liidu tootmisharu vähendama pideva negatiivse kasumlikkuse ja investeeringutasuvuse tingimustes 38 % võrra investeeringuid.

| (145) | Kokkuvõttes vähendas liidu tootmisharu tervikuna toodangut ning astus reaalseid samme tõhususe parandamiseks, vähendades tööjõudu ja tootmisvõimsust, ning suutis vähendada oluliselt tootmiskulusid. |
| --- | --- |

(145)

Kokkuvõttes vähendas liidu tootmisharu tervikuna toodangut ning astus reaalseid samme tõhususe parandamiseks, vähendades tööjõudu ja tootmisvõimsust, ning suutis vähendada oluliselt tootmiskulusid.

| (146) | Hoolimata sellest, et liidu tootmisharu võttis vaatlusalusel perioodil kõnealuseid meetmeid oma üldise tulemuslikkuse parandamiseks, halvenes liidu tootmisharu majandus- ja finantsolukord oluliselt, kuna alates 2013. aastast hakkas kogunema kahjum. |
| --- | --- |

(146)

Hoolimata sellest, et liidu tootmisharu võttis vaatlusalusel perioodil kõnealuseid meetmeid oma üldise tulemuslikkuse parandamiseks, halvenes liidu tootmisharu majandus- ja finantsolukord oluliselt, kuna alates 2013. aastast hakkas kogunema kahjum.

| (147) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(147)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (148) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. |
| --- | --- |

(148)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid.

| (149) | Komisjon tagas selle, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui HRVst pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Need tegurid on järgmised: liidu turul valitsenud nõudlusprobleemidest tulenev äge konkurents, tootmisvõimsuse vähene kasutamine liidu tootmisharus, import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootjate eksportmüügi tulemused ning vertikaalselt integreeritud tootjate ja ümbervaltsijate vaheline konkurents. |
| --- | --- |

(149)

Komisjon tagas selle, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui HRVst pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Need tegurid on järgmised: liidu turul valitsenud nõudlusprobleemidest tulenev äge konkurents, tootmisvõimsuse vähene kasutamine liidu tootmisharus, import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootjate eksportmüügi tulemused ning vertikaalselt integreeritud tootjate ja ümbervaltsijate vaheline konkurents.

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (150) | Hiina RV eksportivate tootjate müügihinnad langesid keskmiselt 25 % ehk 647 eurolt tonni kohta 2012. aastal 460 eurole tonni kohta uurimisperioodil. Hiina RV tootjad alandasid vaatlusalusel perioodil pidevalt ühiku müügihinda, mis võimaldas neil oluliselt suurendada oma turuosa 4,6 % 2012. aastal kuni 14,4 % uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(150)

Hiina RV eksportivate tootjate müügihinnad langesid keskmiselt 25 % ehk 647 eurolt tonni kohta 2012. aastal 460 eurole tonni kohta uurimisperioodil. Hiina RV tootjad alandasid vaatlusalusel perioodil pidevalt ühiku müügihinda, mis võimaldas neil oluliselt suurendada oma turuosa 4,6 % 2012. aastal kuni 14,4 % uurimisperioodil.

| (151) | Ehkki 2013. aastal mõjutas liidu tootmisharu tulemusi võrreldes 2012. aastaga negatiivselt nõudluse vähenemine, avaldas sellele järgnenud peaaegu pidev Hiina RVst pärit hindu oluliselt alla lööva impordi suurenemine liidu tootmisharu tulemustele selgelt kahjulikku toimet. |
| --- | --- |

(151)

Ehkki 2013. aastal mõjutas liidu tootmisharu tulemusi võrreldes 2012. aastaga negatiivselt nõudluse vähenemine, avaldas sellele järgnenud peaaegu pidev Hiina RVst pärit hindu oluliselt alla lööva impordi suurenemine liidu tootmisharu tulemustele selgelt kahjulikku toimet.

| (152) | Samal ajal kui liidu tootmisharu kärpis kulusid, vähendades töötajate arvu ja kasutades ära toorainehindade alanemist, suurenes dumpinguhindadega import pidevalt, mis sundis liidu tootmisharu müügihindu liidus veelgi langetama, et pidurdada turuosa kaotust, kuigi see halvendas kahjumlikkust. |
| --- | --- |

(152)

Samal ajal kui liidu tootmisharu kärpis kulusid, vähendades töötajate arvu ja kasutades ära toorainehindade alanemist, suurenes dumpinguhindadega import pidevalt, mis sundis liidu tootmisharu müügihindu liidus veelgi langetama, et pidurdada turuosa kaotust, kuigi see halvendas kahjumlikkust.

| (153) | 2014. aastal näitas liidu tootmisharu kasumlikkus küll kerget paranemist kahjumi vähenemise näol, ent uurimisperioodil impordimahu suurenemine ja hindade alanemine jätkus, langetades liidu tootmisharu hindu ja kasumlikkust veelgi enam. |
| --- | --- |

(153)

2014. aastal näitas liidu tootmisharu kasumlikkus küll kerget paranemist kahjumi vähenemise näol, ent uurimisperioodil impordimahu suurenemine ja hindade alanemine jätkus, langetades liidu tootmisharu hindu ja kasumlikkust veelgi enam.

| (154) | Peale selle on Hiina RV majanduskasvu süvenev aeglustumine ning terasetööstuse tootmisvõimsuse väga oluline ülejääk sundinud Hiina RV terasetootjaid suunama toodangu ülejäägi eksporditurgudele (6) ning liidu turg on ekspordiks atraktiivne sihtkoht. |
| --- | --- |

(154)

Peale selle on Hiina RV majanduskasvu süvenev aeglustumine ning terasetööstuse tootmisvõimsuse väga oluline ülejääk sundinud Hiina RV terasetootjaid suunama toodangu ülejäägi eksporditurgudele (6) ning liidu turg on ekspordiks atraktiivne sihtkoht.

6

| (155) | Nimelt on paljudel muudel traditsiooniliselt olulistel eksporditurgudel Hiina RV terasetoodete, kaasa arvatud raskplaatide vastu meetmeid kehtestatud või kaalutakse nende kehtestamist, (7) sest ebatervet konkurentsi põhjustav ebaõiglane import surub hindu kunstlikult alla. |
| --- | --- |

(155)

Nimelt on paljudel muudel traditsiooniliselt olulistel eksporditurgudel Hiina RV terasetoodete, kaasa arvatud raskplaatide vastu meetmeid kehtestatud või kaalutakse nende kehtestamist, (7) sest ebatervet konkurentsi põhjustav ebaõiglane import surub hindu kunstlikult alla.

7

| (156) | Sedamööda, kuidas üle maailma üha enam kaubanduse kaitsemeetmeid kehtestatakse, on liidu turust saanud Hiina RV dumpinguhinnaga impordile atraktiivseim sihtkoht, mille all kannatab liidu tootmisharu. |
| --- | --- |

(156)

Sedamööda, kuidas üle maailma üha enam kaubanduse kaitsemeetmeid kehtestatakse, on liidu turust saanud Hiina RV dumpinguhinnaga impordile atraktiivseim sihtkoht, mille all kannatab liidu tootmisharu.

| (157) | Seda järeldust toetab värskeim Eurostati impordistatistika, mille kohaselt Hiina RV import on pärast uurimisperioodi lõppu veelgi suurenenud. Ajavahemikul 2016. aasta märtsist kuni maini suurenes impordimaht uurimisperioodi impordimahuga võrreldes ligikaudu 15 %, samal ajal kui selle impordi keskmised hinnad on jätkanud ligikaudu 30 %-list langust. |
| --- | --- |

(157)

Seda järeldust toetab värskeim Eurostati impordistatistika, mille kohaselt Hiina RV import on pärast uurimisperioodi lõppu veelgi suurenenud. Ajavahemikul 2016. aasta märtsist kuni maini suurenes impordimaht uurimisperioodi impordimahuga võrreldes ligikaudu 15 %, samal ajal kui selle impordi keskmised hinnad on jätkanud ligikaudu 30 %-list langust.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.2.1.   Liidu turu nõudlusprobleemidest tulenenud äge konkurents

Liidu turu nõudlusprobleemidest tulenenud äge konkurents

| (158) | Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule tekkinud kahju ei põhjustanud mitte Hiina RV import, vaid liidu turul valitsenud nõudlusprobleemid. See isik väitis, et kuigi 2014. aastal ja uurimisperioodil nõudlus liidus taastus, oli see 2012. aastal 32 % allpool 2007. aasta tipptasemest ning 2014. aastal 17 % allpool väidetavalt „tavapärasest“ 2004. aastast. |
| --- | --- |

(158)

Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule tekkinud kahju ei põhjustanud mitte Hiina RV import, vaid liidu turul valitsenud nõudlusprobleemid. See isik väitis, et kuigi 2014. aastal ja uurimisperioodil nõudlus liidus taastus, oli see 2012. aastal 32 % allpool 2007. aasta tipptasemest ning 2014. aastal 17 % allpool väidetavalt „tavapärasest“ 2004. aastast.

| (159) | Kõnealune vähene nõudlus on toonud väidetavalt kaasa ägeda konkurentsi turul vajalike väikeste koguste pärast, mis on tekitanud tugeva surve müügihinnale liidus. |
| --- | --- |

(159)

Kõnealune vähene nõudlus on toonud väidetavalt kaasa ägeda konkurentsi turul vajalike väikeste koguste pärast, mis on tekitanud tugeva surve müügihinnale liidus.

| (160) | Kõnealune väidetavatest nõudlusprobleemidest põhjustatud äge konkurents ei mõjutanud aga negatiivselt Hiina RV eksportijate võimet müüa liidu turule järjest suuremaid dumpinguhinnaga raskplaatide koguseid, kasvatades oma turuosa 4,6 %-lt 14,4 %-le, mis põhjustas peaaegu täpselt vastava vähenemise liidu tootmisharu turuosas ning avaldades liidu tootmisharule olulist hinnasurvet, mis tõi viimase jaoks kaasa negatiivse kasumlikkuse. |
| --- | --- |

(160)

Kõnealune väidetavatest nõudlusprobleemidest põhjustatud äge konkurents ei mõjutanud aga negatiivselt Hiina RV eksportijate võimet müüa liidu turule järjest suuremaid dumpinguhinnaga raskplaatide koguseid, kasvatades oma turuosa 4,6 %-lt 14,4 %-le, mis põhjustas peaaegu täpselt vastava vähenemise liidu tootmisharu turuosas ning avaldades liidu tootmisharule olulist hinnasurvet, mis tõi viimase jaoks kaasa negatiivse kasumlikkuse.

| (161) | Kuigi nõudlusprobleemidel oli algselt 2013. aastal liidu tootmisharu tulemustele negatiivne mõju, oli liidu turul valitseva ägeda konkurentsi peamine põhjus Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import, eriti 2014. aastal ja uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(161)

Kuigi nõudlusprobleemidel oli algselt 2013. aastal liidu tootmisharu tulemustele negatiivne mõju, oli liidu turul valitseva ägeda konkurentsi peamine põhjus Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import, eriti 2014. aastal ja uurimisperioodil.

| (162) | 2014. aastal ja uurimisperioodil oleks liidu tootmisharu võinud tegelikult turu taastumisest kasu saada. Selle hoidis aga ära Hiina RV impordi oluline kasv, mis neil kahel aastal peaaegu kolmekordistus, haarates endale liidu tootmisharu arvelt turuosa juurde. |
| --- | --- |

(162)

2014. aastal ja uurimisperioodil oleks liidu tootmisharu võinud tegelikult turu taastumisest kasu saada. Selle hoidis aga ära Hiina RV impordi oluline kasv, mis neil kahel aastal peaaegu kolmekordistus, haarates endale liidu tootmisharu arvelt turuosa juurde.

| (163) | Seetõttu järeldab komisjon, et nõudlusprobleemid liidu turul ei ole liidu tootmisharu kantud kahju algpõhjus ega kõrvalda põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel. |
| --- | --- |

(163)

Seetõttu järeldab komisjon, et nõudlusprobleemid liidu turul ei ole liidu tootmisharu kantud kahju algpõhjus ega kõrvalda põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel.

5.2.2.   Liidu tootjate vähene tootmisvõimsuse rakendamine

Liidu tootjate vähene tootmisvõimsuse rakendamine

| (164) | Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule põhjustab kahju ka tootmisvõimsuse vähene rakendamine, mis tuleneb liidu tootjate oluliselt ülemäärasest võimsusest. See isik väidab, et juba 2012. aastal, kui Hiina RV import oli suhteliselt väike, oli tootmisvõimsuse rakendamine väga vähene ning et liidu tootmisharu ei ole oma võimsust vastavalt vähendanud. |
| --- | --- |

(164)

Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule põhjustab kahju ka tootmisvõimsuse vähene rakendamine, mis tuleneb liidu tootjate oluliselt ülemäärasest võimsusest. See isik väidab, et juba 2012. aastal, kui Hiina RV import oli suhteliselt väike, oli tootmisvõimsuse rakendamine väga vähene ning et liidu tootmisharu ei ole oma võimsust vastavalt vähendanud.

| (165) | Pärast seda aga suurenes oluliselt liidu nõudlus, eriti 2014. aastal ja uurimisperioodil, kui see ületas 2012. aasta nõudlust 6 % võrra. Ilma Hiina RV dumpinguhinnaga impordi koguste jõulise kasvuta oleks nõudluse suurenemine toonud kaasa liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamise suurenemise, seda enam, et nad vähendasid oma tootmisvõimsust kasvaval turul 2 % võrra. |
| --- | --- |

(165)

Pärast seda aga suurenes oluliselt liidu nõudlus, eriti 2014. aastal ja uurimisperioodil, kui see ületas 2012. aasta nõudlust 6 % võrra. Ilma Hiina RV dumpinguhinnaga impordi koguste jõulise kasvuta oleks nõudluse suurenemine toonud kaasa liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamise suurenemise, seda enam, et nad vähendasid oma tootmisvõimsust kasvaval turul 2 % võrra.

| (166) | Seetõttu järeldab komisjon, et tootmisvõimsuse vähese rakendamise, eriti 2014. aastal ja uurimisperioodil, on põhjustanud peamiselt Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordimahtude tugev kasv. |
| --- | --- |

(166)

Seetõttu järeldab komisjon, et tootmisvõimsuse vähese rakendamise, eriti 2014. aastal ja uurimisperioodil, on põhjustanud peamiselt Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordimahtude tugev kasv.

5.2.3.   Import muudest kolmandatest riikidest

Import muudest kolmandatest riikidest

| (167) | Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmebaasi põhjal. Peale Hiina RV pärineb import peamiselt Ukrainast ja Venemaalt. Seejärel võrreldi impordi turuosa kindlakstegemiseks impordi mahtu liidu tarbimisega, mis on esitatud eespool põhjenduses 87 asuvas tabelis 3. |
| --- | --- |

(167)

Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmebaasi põhjal. Peale Hiina RV pärineb import peamiselt Ukrainast ja Venemaalt. Seejärel võrreldi impordi turuosa kindlakstegemiseks impordi mahtu liidu tarbimisega, mis on esitatud eespool põhjenduses 87 asuvas tabelis 3.

| (168) | Impordimahud muudest kolmandatest riikidest muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 13


  Impordi maht kolmandatest riikidest (MT) ja turuosad | | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | Impordi maht (MT) | 421 553 | 600 896 | 713 189 | 583 132 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 143 | 169 | 138 |
| Turuosa | 4,7 % | 7,1 % | 8,1 % | 6,2 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 152 | 172 | 131 |
| Keskmine hind | 574 | 477 | 470 | 451 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 83 | 82 | 79 |
| Venemaa | Impordi maht (MT) | 148 594 | 158 883 | 196 207 | 222 999 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 107 | 132 | 150 |
| Turuosa | 1,7 % | 1,9 % | 2,2 % | 2,4 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 114 | 135 | 143 |
| Keskmine hind | 513 | 461 | 446 | 412 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 87 | 80 |
| Kolmandad riigid kokku, välja arvatud Hiina RV | Impordi maht (MT) | 1 063 146 | 1 108 062 | 1 253 278 | 1 153 345 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 104 | 118 | 108 |
| Turuosa | 11,8 % | 13,2 % | 14,2 % | 12,2 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 111 | 120 | 103 |
| Keskmine hind | 621 | 516 | 505 | 505 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 83 | 81 | 81 |
| Allikas: Eurostat |

(168)

Impordimahud muudest kolmandatest riikidest muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 13

Tabel 13

Impordi maht kolmandatest riikidest (MT) ja turuosad

Impordi maht kolmandatest riikidest (MT) ja turuosad

2012

2013

2014

Uurimisperiood (2015)

Ukraina

Impordi maht (MT)

421 553

600 896

713 189

583 132

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

143

143

169

169

138

138

Turuosa

4,7 %

7,1 %

8,1 %

6,2 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

152

152

172

172

131

131

Keskmine hind

574

477

470

451

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

83

83

82

82

79

79

Venemaa

Impordi maht (MT)

148 594

158 883

196 207

222 999

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

107

107

132

132

150

150

Turuosa

1,7 %

1,9 %

2,2 %

2,4 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

114

114

135

135

143

143

Keskmine hind

513

461

446

412

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

87

87

80

80

Kolmandad riigid kokku, välja arvatud Hiina RV

Impordi maht (MT)

1 063 146

1 108 062

1 253 278

1 153 345

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

104

104

118

118

108

108

Turuosa

11,8 %

13,2 %

14,2 %

12,2 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

111

111

120

120

103

103

Keskmine hind

621

516

505

505

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

83

83

81

81

81

81

Allikas: Eurostat

Allikas:

| (169) | Muude kolmandate riikide impordi turuosa jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks, samal ajal kui Hiina RVst pärit impordi osa suurenes 214 %. |
| --- | --- |

(169)

Muude kolmandate riikide impordi turuosa jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks, samal ajal kui Hiina RVst pärit impordi osa suurenes 214 %.

| (170) | Peale selle suurenes Ukraina ja Venemaa turuosa vaatlusalusel perioodil ainult natuke. Ukraina turuosa suurenes 4,7 %-lt 6,2 %-le ning Venemaa oma 1,7 %-lt 2,4 %-le ning seda vaid teiste importivate riikide arvelt peale Hiina. |
| --- | --- |

(170)

Peale selle suurenes Ukraina ja Venemaa turuosa vaatlusalusel perioodil ainult natuke. Ukraina turuosa suurenes 4,7 %-lt 6,2 %-le ning Venemaa oma 1,7 %-lt 2,4 %-le ning seda vaid teiste importivate riikide arvelt peale Hiina.

| (171) | Olukorras, kus liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 5 % ja liidu tootmisharu turuosa vähenes 10 %, tähendab see, et Hiina RV import võitis turuosa juurde ainult liidu tootmisharult. |
| --- | --- |

(171)

Olukorras, kus liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 5 % ja liidu tootmisharu turuosa vähenes 10 %, tähendab see, et Hiina RV import võitis turuosa juurde ainult liidu tootmisharult.

| (172) | Kokkuvõttes moodustab Hiina RVst pärit import uurimisperioodil 54 % kogu liitu suunatud impordist, samal ajal kui Ukrainast pärit impordi osa on ligikaudu 23 % ja Venemaal 9 %. |
| --- | --- |

(172)

Kokkuvõttes moodustab Hiina RVst pärit import uurimisperioodil 54 % kogu liitu suunatud impordist, samal ajal kui Ukrainast pärit impordi osa on ligikaudu 23 % ja Venemaal 9 %.

| (173) | Muude kolmandate riikide keskmine impordihinnad vähenesid palju aeglasemalt kui Hiina RV impordi hind. Need langesid 19 %, samal ajal kui Hiina RV impordi hind langes 29 %. |
| --- | --- |

(173)

Muude kolmandate riikide keskmine impordihinnad vähenesid palju aeglasemalt kui Hiina RV impordi hind. Need langesid 19 %, samal ajal kui Hiina RV impordi hind langes 29 %.

| (174) | Kuigi Ukrainast ja Venemaalt pärit impordihinnad on keskmiselt endiselt pisut väiksemad kui Hiina RV impordihinnad, vähenesid need vaatlusalusel perioodil palju aeglasemalt kui Hiina RVst pärit impordi hind. Samuti ei ole need hinnad tingimata otseselt võrreldavad, kuna keskmist hinda mõjutab erinevate toodete kombinatsioon. |
| --- | --- |

(174)

Kuigi Ukrainast ja Venemaalt pärit impordihinnad on keskmiselt endiselt pisut väiksemad kui Hiina RV impordihinnad, vähenesid need vaatlusalusel perioodil palju aeglasemalt kui Hiina RVst pärit impordi hind. Samuti ei ole need hinnad tingimata otseselt võrreldavad, kuna keskmist hinda mõjutab erinevate toodete kombinatsioon.

| (175) | Pealegi ei ole konkreetselt Ukrainast ja Venemaalt ning üldiselt muudest kolmandatest riikidest pärit impordimahud kasvanud nii oluliselt kui Hiina RV import. Kui Hiina RV import suurenes vaatlusalusel perioodil peaaegu 1 miljoni tonni võrra, suurenes Ukraina import ligikaudu 160 000 tonni võrra, Venemaa import 75 000 tonni võrra ning kõigi muude kolmandate riikide import (sh Venemaa ja Ukraina) 90 000 võrra. |
| --- | --- |

(175)

Pealegi ei ole konkreetselt Ukrainast ja Venemaalt ning üldiselt muudest kolmandatest riikidest pärit impordimahud kasvanud nii oluliselt kui Hiina RV import. Kui Hiina RV import suurenes vaatlusalusel perioodil peaaegu 1 miljoni tonni võrra, suurenes Ukraina import ligikaudu 160 000 tonni võrra, Venemaa import 75 000 tonni võrra ning kõigi muude kolmandate riikide import (sh Venemaa ja Ukraina) 90 000 võrra.

| (176) | Arvestades eeltoodut ning Ukraina ja Venemaa palju väiksemaid impordimahtusid võrreldes Hiina RVga, puuduvad märgid selle kohta, et neist kahest riigist pärit import põhjustaks liidu tootmisharule kahju. |
| --- | --- |

(176)

Arvestades eeltoodut ning Ukraina ja Venemaa palju väiksemaid impordimahtusid võrreldes Hiina RVga, puuduvad märgid selle kohta, et neist kahest riigist pärit import põhjustaks liidu tootmisharule kahju.

| (177) | Kõigi muude kolmandate riikide (sh Venemaa ja Ukraina) import on – keskmiselt – kallim kui Hiina RV import ning nende turuosa suurenes ainult ebaolulisel määral 1 % võrra. |
| --- | --- |

(177)

Kõigi muude kolmandate riikide (sh Venemaa ja Ukraina) import on – keskmiselt – kallim kui Hiina RV import ning nende turuosa suurenes ainult ebaolulisel määral 1 % võrra.

| (178) | Seetõttu järeldab komisjon, et raskplaatide import kolmandatest riikidest ei ole liidu tootmisharu kantud kahju algpõhjus ega kõrvalda põhjuslikku seost Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel. |
| --- | --- |

(178)

Seetõttu järeldab komisjon, et raskplaatide import kolmandatest riikidest ei ole liidu tootmisharu kantud kahju algpõhjus ega kõrvalda põhjuslikku seost Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel.

5.2.4.   Liidu tootmisharu ekspordimüügi tulemused

Liidu tootmisharu ekspordimüügi tulemused

| (179) | Liidu tootmisharu ekspordi maht ja keskmine ekspordihind muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 14


  Eksporditulemused | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht sõltumatutele klientidele (liidu tootmisharu) | 1 881 932 | 1 361 279 | 1 825 628 | 1 548 156 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 72 | 97 | 82 |
| Keskmine ekspordihind (eurot/t)

  (Valimisse kaasatud tootjad) | 1 002 | 831 | 814 | 764 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 83 | 81 | 76 |
| Allikas: Euroferi esitatud kontrollitud andmed ja küsimustikule antud kontrollitud vastused |

(179)

Liidu tootmisharu ekspordi maht ja keskmine ekspordihind muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 14

Tabel 14

Eksporditulemused

Eksporditulemused

2012

2013

2014

Uurimisperiood (2015)

Ekspordimaht sõltumatutele klientidele (liidu tootmisharu)

liidu tootmisharu

1 881 932

1 361 279

1 825 628

1 548 156

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

72

72

97

97

82

82

Keskmine ekspordihind (eurot/t)

(Valimisse kaasatud tootjad)

(Valimisse kaasatud tootjad)

1 002

831

814

764

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

83

83

81

81

76

76

Allikas: Euroferi esitatud kontrollitud andmed ja küsimustikule antud kontrollitud vastused

Allikas:

| (180) | Sõltumatutele väljaspool liitu asuvatele klientidele müüdud ekspordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 18 %. Vähenedes 2013. aastal võrreldes 2012. aastaga 28 %, suurenes see 2014. aastal 25 % ning langes uurimisperioodil taas 15 %. |
| --- | --- |

(180)

Sõltumatutele väljaspool liitu asuvatele klientidele müüdud ekspordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 18 %. Vähenedes 2013. aastal võrreldes 2012. aastaga 28 %, suurenes see 2014. aastal 25 % ning langes uurimisperioodil taas 15 %.

| (181) | Hinnad langesid vaatlusalusel perioodil oluliselt (– 24 %), kooskõlas hindade langemisega liidu turul (– 25 %). |
| --- | --- |

(181)

Hinnad langesid vaatlusalusel perioodil oluliselt (– 24 %), kooskõlas hindade langemisega liidu turul (– 25 %).

| (182) | Üldiselt peegeldavad liidu tootmisharu eksporditulemused suures osas liidu tootmisharu tulemusi liidu turul. Liidu turg on aga liidu tootmisharule märkimisväärselt olulisem kui eksporditurud. Kogu vaatlusalusel perioodil on müük liidu turul ligikaudu neli korda suurem kui eksportmüük. |
| --- | --- |

(182)

Üldiselt peegeldavad liidu tootmisharu eksporditulemused suures osas liidu tootmisharu tulemusi liidu turul. Liidu turg on aga liidu tootmisharule märkimisväärselt olulisem kui eksporditurud. Kogu vaatlusalusel perioodil on müük liidu turul ligikaudu neli korda suurem kui eksportmüük.

| (183) | Seetõttu leiab komisjon, et kõnealuse eksportmüügi piiratud tähtsuse tõttu ei saa liidu tootmisharu eksporditulemused kõrvaldada põhjuslikku seost Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(183)

Seetõttu leiab komisjon, et kõnealuse eksportmüügi piiratud tähtsuse tõttu ei saa liidu tootmisharu eksporditulemused kõrvaldada põhjuslikku seost Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

5.2.5.   Vertikaalselt seotud liidu tootjate ja ümbervaltsijate vaheline konkurents.

Vertikaalselt seotud liidu tootjate ja ümbervaltsijate vaheline konkurents.

| (184) | Üks huvitatud isik väitis, et vertikaalselt integreeritud liidu tootjate kasumimarginaali vähendavad madalad hinnad, mida küsivad liidus ümbervaltsijad, kelle hinnad on väidetavalt 6 %–9 % odavamad kui vertikaalselt integreeritud tootjatel. |
| --- | --- |

(184)

Üks huvitatud isik väitis, et vertikaalselt integreeritud liidu tootjate kasumimarginaali vähendavad madalad hinnad, mida küsivad liidus ümbervaltsijad, kelle hinnad on väidetavalt 6 %–9 % odavamad kui vertikaalselt integreeritud tootjatel.

| (185) | Ümbervaltsija on äriühing, kes ei tooda endale sisendmaterjali, nimelt terasplaati. Kõik valimisse kaasatud liidu tootjad toodavad endale terasplaati ise ning on järelikult vertikaalselt integreeritud tootjad. |
| --- | --- |

(185)

Ümbervaltsija on äriühing, kes ei tooda endale sisendmaterjali, nimelt terasplaati. Kõik valimisse kaasatud liidu tootjad toodavad endale terasplaati ise ning on järelikult vertikaalselt integreeritud tootjad.

| (186) | Komisjon märgib sellega seoses, et Hiina RVst pärit impordi dumpinguhinnad löövad uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla keskmiselt 29 % võrra, nagu selgitatakse eespool põhjenduses 99. Eelnevast lähtuvalt oleks Hiina RVst pärit impordi dumpinguhinnad ikkagi liidu ümbervaltsijate omadest vähemalt 20 % madalamad. |
| --- | --- |

(186)

Komisjon märgib sellega seoses, et Hiina RVst pärit impordi dumpinguhinnad löövad uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla keskmiselt 29 % võrra, nagu selgitatakse eespool põhjenduses 99. Eelnevast lähtuvalt oleks Hiina RVst pärit impordi dumpinguhinnad ikkagi liidu ümbervaltsijate omadest vähemalt 20 % madalamad.

| (187) | Sama isik väitis veel, et liidu ümbervaltsijate toodetav kogus on vähenemas, kuna enamik neist sõltub varustamisest Ukrainast pärit terasplaatidega. Kõnealused tarned Ukrainast on aga vaatlusalusel perioodil tarnepuuduste tõttu vähenenud ning seda tarnete vähenemist ei ole teiste liidu tootjate poolne toodang hoolimata nende vähesest tootmisvõimsuse rakendamisest hüvitanud. |
| --- | --- |

(187)

Sama isik väitis veel, et liidu ümbervaltsijate toodetav kogus on vähenemas, kuna enamik neist sõltub varustamisest Ukrainast pärit terasplaatidega. Kõnealused tarned Ukrainast on aga vaatlusalusel perioodil tarnepuuduste tõttu vähenenud ning seda tarnete vähenemist ei ole teiste liidu tootjate poolne toodang hoolimata nende vähesest tootmisvõimsuse rakendamisest hüvitanud.

| (188) | Sellega seoses ei esitanud kõnealune huvitatud isik tõendeid selle kohta, et liidu tootjad ei olnud nende lisakoguste tarnimisest huvitatud või ei soovinud seda. Seetõttu on selge, et eelkõige kõnealused hinnatundlikud kliendid eemaldusid liidu tootmisharu pakutavatest toodetest Hiinast pärit veelgi odavamate dumpinguhinnaga importtoodete poole. |
| --- | --- |

(188)

Sellega seoses ei esitanud kõnealune huvitatud isik tõendeid selle kohta, et liidu tootjad ei olnud nende lisakoguste tarnimisest huvitatud või ei soovinud seda. Seetõttu on selge, et eelkõige kõnealused hinnatundlikud kliendid eemaldusid liidu tootmisharu pakutavatest toodetest Hiinast pärit veelgi odavamate dumpinguhinnaga importtoodete poole.

| (189) | Komisjon järeldab seetõttu, et liidus asuvate mõõduka hinnaga raskplaate tootvate ümbervaltsijate toodetavate koguste vähenemine saab mõjutada vertikaalselt integreeritud liidu tootjate kasumlikkuse vähenemist ainult väga piiratud määral. Samuti järeldab komisjon, et nende kasumlikkuse vähenemine tuleneb valdavalt väga oluliselt madalama dumpinguhinnaga Hiina RVst pärit impordist, mille kogused on samuti oluliselt suurenenud. |
| --- | --- |

(189)

Komisjon järeldab seetõttu, et liidus asuvate mõõduka hinnaga raskplaate tootvate ümbervaltsijate toodetavate koguste vähenemine saab mõjutada vertikaalselt integreeritud liidu tootjate kasumlikkuse vähenemist ainult väga piiratud määral. Samuti järeldab komisjon, et nende kasumlikkuse vähenemine tuleneb valdavalt väga oluliselt madalama dumpinguhinnaga Hiina RVst pärit impordist, mille kogused on samuti oluliselt suurenenud.

5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (190) | Esialgselt tehti kindlaks põhjuslik seos liidu tootjate kantud kahju ja Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(190)

Esialgselt tehti kindlaks põhjuslik seos liidu tootjate kantud kahju ja Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

| (191) | Komisjon selgitas välja kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharule ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. |
| --- | --- |

(191)

Komisjon selgitas välja kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharule ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust.

| (192) | Teiste tuvastatud tegurite kohta, näiteks nõudlusprobleemidest põhjustatud äge konkurents, tootmisvõimsuse vähene rakendamine, import kolmandatest riikidest, liidu tootjate eksportmüügi tulemused, konkurents vertikaalselt integreeritud tootjate ja ümbervaltsijate vahel, ei leitud esialgselt, et need kõrvaldaksid põhjusliku seose isegi nende kogumõju arvestades. |
| --- | --- |

(192)

Teiste tuvastatud tegurite kohta, näiteks nõudlusprobleemidest põhjustatud äge konkurents, tootmisvõimsuse vähene rakendamine, import kolmandatest riikidest, liidu tootjate eksportmüügi tulemused, konkurents vertikaalselt integreeritud tootjate ja ümbervaltsijate vahel, ei leitud esialgselt, et need kõrvaldaksid põhjusliku seose isegi nende kogumõju arvestades.

| (193) | Tarbimise ajutine vähenemine 2013. aastal võis anda sel aastal kahju tekkimise mõningase osa, kuid pidevalt kasvavate ja järjest madalamate dumpinguhindadega impordimahtude puudumisel oleks liidu tootmisharu kindlasti suutnud järgnevatel aastatel turu kasvust kasu saada. Eelkõige oleks müügimaht taastunud, müügihinnad ei oleks nii madalale langenud ja kasumlikkus oleks olnud suurem. |
| --- | --- |

(193)

Tarbimise ajutine vähenemine 2013. aastal võis anda sel aastal kahju tekkimise mõningase osa, kuid pidevalt kasvavate ja järjest madalamate dumpinguhindadega impordimahtude puudumisel oleks liidu tootmisharu kindlasti suutnud järgnevatel aastatel turu kasvust kasu saada. Eelkõige oleks müügimaht taastunud, müügihinnad ei oleks nii madalale langenud ja kasumlikkus oleks olnud suurem.

| (194) | Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import ning et teised tegurid ei kõrvaldanud seda põhjuslikku seost ei eraldi ega koos vaadelduna. |
| --- | --- |

(194)

Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import ning et teised tegurid ei kõrvaldanud seda põhjuslikku seost ei eraldi ega koos vaadelduna.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (195) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. |
| --- | --- |

(195)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

6.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (196) | Liidu tootmisharu asub 14 liikmesriigis (Belgia, Tšehhi Vabariik, Taani, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Austria, Poola, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik) ning selles oli vaatlusalusel perioodil otseselt hõivatud ligikaudu 20 000 raskplaatidega seotud inimest. |
| --- | --- |

(196)

Liidu tootmisharu asub 14 liikmesriigis (Belgia, Tšehhi Vabariik, Taani, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Austria, Poola, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik) ning selles oli vaatlusalusel perioodil otseselt hõivatud ligikaudu 20 000 raskplaatidega seotud inimest.

| (197) | Uurimises tegi koostööd 26 liidu tootjat. Ükski teadaolevatest tootjatest ei olnud uurimise algatamise vastu. Nagu eespool kahjunäitajate analüüsist näha, koges kogu liidu tootmisharu olukorra halvenemist ja negatiivset mõju, mida põhjustas dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(197)

Uurimises tegi koostööd 26 liidu tootjat. Ükski teadaolevatest tootjatest ei olnud uurimise algatamise vastu. Nagu eespool kahjunäitajate analüüsist näha, koges kogu liidu tootmisharu olukorra halvenemist ja negatiivset mõju, mida põhjustas dumpinguhinnaga import.

| (198) | Komisjon eeldab, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega taastatakse liidu turul õiglased kauplemistingimused, lõpetades nii hinnalanguse ning võimaldades liidu tootmisharul kahjust taastuda. Selle tulemusena läheneks liidu tootmisharu kasumlikkus tasemele, mida peetakse kõnealuse kapitalimahuka tootmisharu jaoks vajalikuks. |
| --- | --- |

(198)

Komisjon eeldab, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega taastatakse liidu turul õiglased kauplemistingimused, lõpetades nii hinnalanguse ning võimaldades liidu tootmisharul kahjust taastuda. Selle tulemusena läheneks liidu tootmisharu kasumlikkus tasemele, mida peetakse kõnealuse kapitalimahuka tootmisharu jaoks vajalikuks.

| (199) | Liidu tootmisharu on Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud olulist kahju. Komisjon tuletab meelde, et enamik kahjunäitajaid oli vaatlusaluse perioodi vältel negatiivse suundumusega. Eriti tõsine oli mõju valimisse kaasatud liidu tootjate finantstulemustega seotud kahjunäitajatele, nagu kasumlikkus ja investeeringutasuvus. |
| --- | --- |

(199)

Liidu tootmisharu on Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud olulist kahju. Komisjon tuletab meelde, et enamik kahjunäitajaid oli vaatlusaluse perioodi vältel negatiivse suundumusega. Eriti tõsine oli mõju valimisse kaasatud liidu tootjate finantstulemustega seotud kahjunäitajatele, nagu kasumlikkus ja investeeringutasuvus.

| (200) | Seepärast on oluline, et hinnad taastataks dumpinguvabale või vähemalt mittekahjustavale tasemele, et võimaldada kõigil tootjatel tegutseda liidu turul õiglase kauplemise tingimustes. Kui meetmeid ei võeta, tundub väga tõenäoline, et liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneb veelgi. |
| --- | --- |

(200)

Seepärast on oluline, et hinnad taastataks dumpinguvabale või vähemalt mittekahjustavale tasemele, et võimaldada kõigil tootjatel tegutseda liidu turul õiglase kauplemise tingimustes. Kui meetmeid ei võeta, tundub väga tõenäoline, et liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneb veelgi.

| (201) | Seetõttu teeb komisjon esialgse järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldab liidu tootmisharul kahjustava dumpingu mõjudest toibuda. |
| --- | --- |

(201)

Seetõttu teeb komisjon esialgse järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldab liidu tootmisharul kahjustava dumpingu mõjudest toibuda.

6.2.   Sõltumatute importijate huvid

Sõltumatute importijate huvid

| (202) | Nagu on märgitud põhjenduses 22, tegid uurimisega koostööd kuus importijat ning kolm neist kaasati valimisse. Üks valimisse kaasatud importijatest pooldab meetmeid, teised kaks on aga meetmete kehtestamisele vastu. Ülejäänud kolm, valimist välja jäänud importijat ei väljendanud selles oma arvamust. |
| --- | --- |

(202)

Nagu on märgitud põhjenduses 22, tegid uurimisega koostööd kuus importijat ning kolm neist kaasati valimisse. Üks valimisse kaasatud importijatest pooldab meetmeid, teised kaks on aga meetmete kehtestamisele vastu. Ülejäänud kolm, valimist välja jäänud importijat ei väljendanud selles oma arvamust.

| (203) | Uurimine näitas, et meetmetest tingitud hindade tõus ei avaldaks kõnealustele sõltumatutele importijatele otsest mõju. Raskplaadid moodustavad nende tegevusest 20 % või vähem. |
| --- | --- |

(203)

Uurimine näitas, et meetmetest tingitud hindade tõus ei avaldaks kõnealustele sõltumatutele importijatele otsest mõju. Raskplaadid moodustavad nende tegevusest 20 % või vähem.

| (204) | Peale selle kauplevad enamik importijaid paljudest allikatest, sealhulgas liidu tootmisharust pärit kaupadega. Puuduvad märgid sellest, et importijad ei suudaks meetmete kehtestamise korral jätkata oma klientide teenindamist. |
| --- | --- |

(204)

Peale selle kauplevad enamik importijaid paljudest allikatest, sealhulgas liidu tootmisharust pärit kaupadega. Puuduvad märgid sellest, et importijad ei suudaks meetmete kehtestamise korral jätkata oma klientide teenindamist.

| (205) | Eespool öeldu põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et meetmete kehtestamisel ei ole olulist negatiivset mõju ELi importijate huvidele. |
| --- | --- |

(205)

Eespool öeldu põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et meetmete kehtestamisel ei ole olulist negatiivset mõju ELi importijate huvidele.

6.3.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (206) | Peamised tootmisharud, milles tegutsevad raskplaatide lõppkasutajad, on ehitus-, kaevandus- ja raieseadmete tootmine; surveanumate tootmine; nafta- ja gaasitorustike tootmine; laeva- ja sillaehitus ning hoonete ehitus. |
| --- | --- |

(206)

Peamised tootmisharud, milles tegutsevad raskplaatide lõppkasutajad, on ehitus-, kaevandus- ja raieseadmete tootmine; surveanumate tootmine; nafta- ja gaasitorustike tootmine; laeva- ja sillaehitus ning hoonete ehitus.

| (207) | Kasutajate küsimustikule vastas seitse kasutajat ning kolm kauplejat/terasetöötlemiskeskust. Neli vastust olid aga väga puudulikud ning ainult kahes neist oldi meetmete kehtestamise vastu. Järgmistel põhjustel ei saa aga komisjon neid vastuseid esinduslikena käsitada:






  — | need esindavad ainult 0,3 % liidu tarbimisest; |
| --- | --- | --- |

(207)

Kasutajate küsimustikule vastas seitse kasutajat ning kolm kauplejat/terasetöötlemiskeskust. Neli vastust olid aga väga puudulikud ning ainult kahes neist oldi meetmete kehtestamise vastu. Järgmistel põhjustel ei saa aga komisjon neid vastuseid esinduslikena käsitada:

—

need esindavad ainult 0,3 % liidu tarbimisest;

| — | kaks meetmetele vastu seisvat kasutajat ei impordi Hiina RVst üldse, mistõttu mõjutaksid meetmed neid äärmisel juhul kaudselt. |
| --- | --- |

—

kaks meetmetele vastu seisvat kasutajat ei impordi Hiina RVst üldse, mistõttu mõjutaksid meetmed neid äärmisel juhul kaudselt.

| (208) | Komisjon märgib veel, et tollimaksud peaksid toetama pidevat varustuskindlust liidu turul. Kui tollimakse ei kehtestata, võib osa liidu tootjaid olla sunnitud tootmise lõpetama või seda vähendama, mis piiraks paljude liidu kasutajate tarneallikaid. |
| --- | --- |

(208)

Komisjon märgib veel, et tollimaksud peaksid toetama pidevat varustuskindlust liidu turul. Kui tollimakse ei kehtestata, võib osa liidu tootjaid olla sunnitud tootmise lõpetama või seda vähendama, mis piiraks paljude liidu kasutajate tarneallikaid.

| (209) | Üks valimisse kaasatud tootja ongi peatanud uurimisperioodi lõpul raskplaatide tootmise, nagu on öeldud eespool põhjenduses 104. |
| --- | --- |

(209)

Üks valimisse kaasatud tootja ongi peatanud uurimisperioodi lõpul raskplaatide tootmise, nagu on öeldud eespool põhjenduses 104.

| (210) | Meetmete kehtestamine võrdsustaks ka kõigi liidu ja kolmandate riikide tootjate jaoks tingimused, mis võib anda kõnealusele liidu tootjale võimaluse raskplaatide tootmine taastada. |
| --- | --- |

(210)

Meetmete kehtestamine võrdsustaks ka kõigi liidu ja kolmandate riikide tootjate jaoks tingimused, mis võib anda kõnealusele liidu tootjale võimaluse raskplaatide tootmine taastada.

| (211) | Eespool öeldu põhjal teeb komisjon esialgse järelduse, et meetmete kehtestamisel ei oleks kasutajatele ebaproportsionaalselt negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(211)

Eespool öeldu põhjal teeb komisjon esialgse järelduse, et meetmete kehtestamisel ei oleks kasutajatele ebaproportsionaalselt negatiivset mõju.

6.4.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (212) | Eespool öeldu põhjal teeb komisjon esialgse järelduse, et meetmete kehtestamine aitaks kaasa liidu tootmisharu taastumisele ning teeks võimalikuks investeeringute suurendamise, et valmistada liidu raskplaatide tootjad tulevikuks paremini ette ja suurendada nende konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(212)

Eespool öeldu põhjal teeb komisjon esialgse järelduse, et meetmete kehtestamine aitaks kaasa liidu tootmisharu taastumisele ning teeks võimalikuks investeeringute suurendamise, et valmistada liidu raskplaatide tootjad tulevikuks paremini ette ja suurendada nende konkurentsivõimet.

| (213) | Liidu tootmisharu on (hiljuti) juba oluliselt ümber korraldatud. Kui tollimakse ei kehtestata, võivad veel mõned liidu raskplaatide tootjaid olla sunnitud raskplaatide tootmise lõpetama või seda vähendama, sadu töötajaid töölt vabastama ja jätma paljud liidu kasutajad olukorda, kus nende tarneallikad on piiratud. |
| --- | --- |

(213)

Liidu tootmisharu on (hiljuti) juba oluliselt ümber korraldatud. Kui tollimakse ei kehtestata, võivad veel mõned liidu raskplaatide tootjaid olla sunnitud raskplaatide tootmise lõpetama või seda vähendama, sadu töötajaid töölt vabastama ja jätma paljud liidu kasutajad olukorda, kus nende tarneallikad on piiratud.

| (214) | Meetmete mõju nendele üksikutele muudele isikutele liidus, kes endast teada andsid, ei saa pidada oluliseks. Miski toimikus ei viita sellele, et võimalik mõju muudele huvirühmadele (peale nende, kes andsid endast teada) oleks suurem kui meetmete soodne mõju liidu tootmisharule. Lõppkasutajad ja tarbijad saavad eeldatavasti kasu õiglasest konkurentsiturust, sealhulgas kohalikust tarneallikast, mis suudab rahuldada täiel määral nende vajadusi ja nõudmisi. Hind jääb endiselt üheks määravaks teguriks, ent õiglastel alustel. |
| --- | --- |

(214)

Meetmete mõju nendele üksikutele muudele isikutele liidus, kes endast teada andsid, ei saa pidada oluliseks. Miski toimikus ei viita sellele, et võimalik mõju muudele huvirühmadele (peale nende, kes andsid endast teada) oleks suurem kui meetmete soodne mõju liidu tootmisharule. Lõppkasutajad ja tarbijad saavad eeldatavasti kasu õiglasest konkurentsiturust, sealhulgas kohalikust tarneallikast, mis suudab rahuldada täiel määral nende vajadusi ja nõudmisi. Hind jääb endiselt üheks määravaks teguriks, ent õiglastel alustel.

| (215) | Kokkuvõttes teeb komisjon järelduse, et uurimise praeguses etapis puuduvad mõjuvad põhjused, mille tõttu ei oleks liidu huvides kehtestada Hiina RVst pärit raskplaatide impordi suhtes ajutisi meetmeid. |
| --- | --- |

(215)

Kokkuvõttes teeb komisjon järelduse, et uurimise praeguses etapis puuduvad mõjuvad põhjused, mille tõttu ei oleks liidu huvides kehtestada Hiina RVst pärit raskplaatide impordi suhtes ajutisi meetmeid.

7.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (216) | Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju. |
| --- | --- |

(216)

Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju.

7.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (217) | Meetmete ulatuse kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharu kantud kahju. |
| --- | --- |

(217)

Meetmete ulatuse kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharu kantud kahju.

| (218) | Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi tootmisharu saaks sektoris mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga impordi puudumisel. |
| --- | --- |

(218)

Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi tootmisharu saaks sektoris mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga impordi puudumisel.

| (219) | Kõnealuse tavapärastes konkurentsitingimustes mõistlikult saavutatava kasumi väljaselgitamiseks palus komisjon valimisse kaasatud liidu tootjatelt kasumlikkuse andmeid samasuguse toote müügi kohta liidu turul alates 2006. aastast kuni uurimisperioodini. See teave saadi ja seda kontrolliti nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

(219)

Kõnealuse tavapärastes konkurentsitingimustes mõistlikult saavutatava kasumi väljaselgitamiseks palus komisjon valimisse kaasatud liidu tootjatelt kasumlikkuse andmeid samasuguse toote müügi kohta liidu turul alates 2006. aastast kuni uurimisperioodini. See teave saadi ja seda kontrolliti nõuetekohaselt.

| (220) | Ajavahemikus 2013. aastast kuni uurimisperioodini oli liidu tootmisharu kasumlikkus negatiivne. Kuigi 2012. aastal teeniti veel väike 1,6 %-line kasum, oli Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga importkaup juba olulisel määral turul ning nimetatud kasumimarginaal oli varasematel aastatel saavutatust palju madalam. |
| --- | --- |

(220)

Ajavahemikus 2013. aastast kuni uurimisperioodini oli liidu tootmisharu kasumlikkus negatiivne. Kuigi 2012. aastal teeniti veel väike 1,6 %-line kasum, oli Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga importkaup juba olulisel määral turul ning nimetatud kasumimarginaal oli varasematel aastatel saavutatust palju madalam.

| (221) | Eelneval, 2011. aastal, oli aga kasumimarginaal 7,9 %, mis on 2009. ja 2010. aasta ehk finantskriisi raskeimate aastate kasumimarginaalidest suurem, kuid 2006.–2008. aasta ehk finantskriisile eelnenud aja kasumimarginaalidest madalam. Lisaks on need kõige hilisemad kättesaadavad põhjendatud andmed ajast, mil olulises koguses importkaupa Hiina RVst liitu veel ei tulnud. Seetõttu leiab komisjon, et tegemist on kasumimarginaaliga, mille võiks tavapärastes konkurentsitingimustes mõistlikult saavutada. |
| --- | --- |

(221)

Eelneval, 2011. aastal, oli aga kasumimarginaal 7,9 %, mis on 2009. ja 2010. aasta ehk finantskriisi raskeimate aastate kasumimarginaalidest suurem, kuid 2006.–2008. aasta ehk finantskriisile eelnenud aja kasumimarginaalidest madalam. Lisaks on need kõige hilisemad kättesaadavad põhjendatud andmed ajast, mil olulises koguses importkaupa Hiina RVst liitu veel ei tulnud. Seetõttu leiab komisjon, et tegemist on kasumimarginaaliga, mille võiks tavapärastes konkurentsitingimustes mõistlikult saavutada.

| (222) | Seejärel tegi komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes Hiina RV valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks ja mida kohandati impordikulude ja tollimaksude võrra, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul. Võrdluse tulemusena saadud vahe väljendati protsendina kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(222)

Seejärel tegi komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes Hiina RV valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks ja mida kohandati impordikulude ja tollimaksude võrra, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul. Võrdluse tulemusena saadud vahe väljendati protsendina kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

| (223) | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase „muude koostööd tegevate äriühingute“ ja „kõigi muude äriühingute“ puhul on kindlaks määratud samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal (vt põhjendused 76–80 eespool). |
| --- | --- |

(223)

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase „muude koostööd tegevate äriühingute“ ja „kõigi muude äriühingute“ puhul on kindlaks määratud samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal (vt põhjendused 76–80 eespool).

7.2.   Ajutised meetmed

Ajutised meetmed

| (224) | Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõike 2 väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude suurus tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(224)

Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõike 2 väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude suurus tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (225) | Eespool öeldu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised.








  Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal | Ajutine tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % | 73,1 % | 73,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % | 65,1 % | 65,1 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd ning Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % | 73,7 % | 73,7 % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 125,5 % | 70,6 % | 70,6 % |
| Kõik teised äriühingud | 127,6 % | 73,7 % | 73,7 % |

(225)

Eespool öeldu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised.

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal

Ajutine tollimaks

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

73,1 %

73,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

65,1 %

65,1 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd ning Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

73,7 %

73,7 %

Muud koostööd tegevad äriühingud

125,5 %

70,6 %

70,6 %

Kõik teised äriühingud

127,6 %

73,7 %

73,7 %

| (226) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. |
| --- | --- |

(226)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul.

| (227) | Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit Hiina RVst ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohi kohaldada ühtegi individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest. |
| --- | --- |

(227)

Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit Hiina RVst ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohi kohaldada ühtegi individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.

| (228) | Äriühing võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist juhul, kui ta muudab oma juriidilise isiku nime või asutab uue tootmis- või müügiüksuse. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (8). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimemuutus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimemuutuse kohta. |
| --- | --- |

(228)

Äriühing võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist juhul, kui ta muudab oma juriidilise isiku nime või asutab uue tootmis- või müügiüksuse. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (8). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimemuutus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimemuutuse kohta.

8

Euroopa Liidu Teatajas

| (229) | Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, ei tuleks kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(229)

Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, ei tuleks kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

8.   REGISTREERIMINE

REGISTREERIMINE

| (230) | Nagu on märgitud eespool põhjenduses 5, kehtestas komisjon oma rakendusmäärusega (EL) 2016/1357 registreerimisnõude Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. |
| --- | --- |

(230)

Nagu on märgitud eespool põhjenduses 5, kehtestas komisjon oma rakendusmäärusega (EL) 2016/1357 registreerimisnõude Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes.

| (231) | Seda tehti alusmääruse artikli 10 lõike 4 kohast dumpinguvastaste meetmete võimalikku tagasiulatuvat kohaldamist silmas pidades. Impordi registreerimine tuleb lõpetada. Menetluse praeguses etapis ei saa vastu võtta otsust dumpinguvastaste meetmete võimaliku tagasiulatuva rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(231)

Seda tehti alusmääruse artikli 10 lõike 4 kohast dumpinguvastaste meetmete võimalikku tagasiulatuvat kohaldamist silmas pidades. Impordi registreerimine tuleb lõpetada. Menetluse praeguses etapis ei saa vastu võtta otsust dumpinguvastaste meetmete võimaliku tagasiulatuva rakendamise kohta.

9.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (232) | Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(232)

Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (233) | Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta, |
| --- | --- |

(233)

Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks järgmiste Hiina Rahvavabariigist pärit toodete impordi suhtes: legeerimata terasest või legeerterasest (v.a roostevabast terasest, elektrotehnilisest räniterasest, tööriistaterasest ja kiirlõiketerasest) kuumvaltsitud, plakeerimata, pindamata ja muul viisil katmata lehtvaltstooted, mis ei ole rullides, mis on paksusega üle 10 mm ja laiusega vähemalt 600 mm või paksusega 4,75–10 mm ja laiusega vähemalt 2 050 mm, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 ja ex 7225 99 00 alla (TARICi koodid: 7208512010, 7208519110, 7208519810, 7208529110, 7208902010, 7208908020, 7225406010, 7225990030).

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.

| Äriühing | Ajutine tollimaksumäär | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 73,1 % | C143 |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 65,1 % | C144 |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd ning Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 73,7 % | C145 |
| Muud lisas loetletud koostööd tegevad äriühingud | 70,6 % | |
| Kõik teised äriühingud | 73,7 % | C999 |

Äriühing

Ajutine tollimaksumäär

TARICi lisakood

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

73,1 %

C143

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

65,1 %

C144

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd ning Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

73,7 %

C145

Muud lisas loetletud koostööd tegevad äriühingud

70,6 %

Kõik teised äriühingud

73,7 %

C999

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise tasumisel.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

1.   Huvitatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast:

| a) | taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud; |
| --- | --- |

a)

taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud;

| b) | esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ning |
| --- | --- |

b)

esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ning

| c) | taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. |
| --- | --- |

c)

taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

2.   Määruse (EL) 2016/1036 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest esitada märkusi ajutiste meetmete kohaldamise kohta.

Artikkel 3

1.   Toll peab lõpetama komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1357 artikli 1 kohase impordi registreerimise.

2.   Kuni 90 päeva enne käesoleva määruse jõustumist liitu toodud toodete kohta kogutud andmeid säilitatakse kuni võimalike lõplike meetmete jõustumiseni või käesoleva menetluse lõpetamiseni.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. oktoober 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Alates 20. juulist 2016 on nõukogu määrus (EÜ) nr 1225/2009 asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/1036 (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21). Käesolevas tekstis viidatakse viimatinimetatule kui „alusmäärusele“.

2

(3)  
  ELT C 58, 13.2.2016, lk 20.

3

(4)  
  ELT L 215, 10.8.2016, lk 23.

4

(5)  
  11. aprillil 2016. aastal müüs Tata Steel oma raskplaate hõlmava Long Products Europe tegevuse Greybull Capitalile. Selle tulemusel tekkis British Steel.

5

(6)  Vt näiteks komisjoni teatis „Terasetööstus: püsivate töökohtade ja Euroopa majanduskasvu kaitsmine“ (COM(2016) 155 final, 16. märts 2016).

6

(7)  Kolmandate riikide hulka, kellel kehtivad Hiina RV raskplaatide suhtes kaitsemeetmed, kuuluvad Ameerika Ühendriigid, Austraalia, Brasiilia, Indoneesia, Kanada, Malaisia, Mehhiko ja Tai.

7

(8)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

8

---

LISA

Koostööd tegevad Hiina eksportivad tootjad, kes ei kuulu valimisse

| Nimi | Linn | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Angang Steel Company Limited | Anshan, Liaoning | C150 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | Baotou, Inner Mongolia | C151 |
| Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd. | Zhangjiagang, Jiangsu | C146 |
| Jiangsu Tiangong Tools Company Limited | Danyang, Jiangsu | C155 |
| Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | Jiangyin, Jiangsu | C147 |
| Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd. | Laiwu, Shandong | C154 |
| Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd. | Xixia, Henan | C152 |
| Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd. | Qinhuangdao, Hebei | C153 |
| Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company | Jinan, Shandong | C149 |
| Wuhan Iron and Steel Co., Ltd. | Wuhan, Hubei | C156 |
| Xinyu Iron & Steel Co., Ltd. | Xinyu, Jiangxi | C148 |

Nimi

Linn

TARICi lisakood

Angang Steel Company Limited

Anshan, Liaoning

C150

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

Baotou, Inner Mongolia

C151

Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd.

Zhangjiagang, Jiangsu

C146

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited

Danyang, Jiangsu

C155

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

Jiangyin, Jiangsu

C147

Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd.

Laiwu, Shandong

C154

Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd.

Xixia, Henan

C152

Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd.

Qinhuangdao, Hebei

C153

Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company

Jinan, Shandong

C149

Wuhan Iron and Steel Co., Ltd.

Wuhan, Hubei

C156

Xinyu Iron & Steel Co., Ltd.

Xinyu, Jiangxi

C148

---

| 7.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 272/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 272/33

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1778,

6. oktoober 2016,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1036, 8. juuni 2016, kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) ja eelkõige selle artikli 7 lõiget 4,

pärast konsulteerimist liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | 4. jaanuaril 2016 esitas Euroopa teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „kaebuse esitaja“) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 90 % liidu teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju ohu kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(1)

4. jaanuaril 2016 esitas Euroopa teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „kaebuse esitaja“) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 90 % liidu teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju ohu kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

| (2) | Selle kaebuse esitamise järel algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) 13. veebruaril 2016 dumpinguvastase uurimise konkreetsete Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“ või „vaatlusalune riik“) pärit teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes nõukogu määruse (EL) 2009/1225 (2) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Selle kaebuse esitamise järel algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) 13. veebruaril 2016 dumpinguvastase uurimise konkreetsete Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“ või „vaatlusalune riik“) pärit teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes nõukogu määruse (EL) 2009/1225 (2) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (3).

2

3

| (3) | Seejärel algatas komisjon samuti kaks järgnevat uurimist:






  a) | 13. mail 2016 (4) subsiidiumivastase uurimise Hiina Rahvavabariigist pärit sama toote impordi suhtes; |
| --- | --- | --- |

(3)

Seejärel algatas komisjon samuti kaks järgnevat uurimist:

a)

13. mail 2016 (4) subsiidiumivastase uurimise Hiina Rahvavabariigist pärit sama toote impordi suhtes;

4

| b) | 7. juulil 2016 (5) dumpinguvastase uurimise Brasiiliast, Iraanist, Venemaalt, Serbiast ja Ukrainast pärit sama toote impordi suhtes. |
| --- | --- |

b)

7. juulil 2016 (5) dumpinguvastase uurimise Brasiiliast, Iraanist, Venemaalt, Serbiast ja Ukrainast pärit sama toote impordi suhtes.

5

1.2.   Registreerimine

Registreerimine

| (4) | 5. aprillil 2016 esitas kaebuse esitaja taotluse Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi registreerimiseks. 2. juunil 2016 uuendas kaebuse esitaja taotlust, esitades uuemaid finantsandmeid, kui võttis selle 11. augustil 2016 tagasi. |
| --- | --- |

(4)

5. aprillil 2016 esitas kaebuse esitaja taotluse Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi registreerimiseks. 2. juunil 2016 uuendas kaebuse esitaja taotlust, esitades uuemaid finantsandmeid, kui võttis selle 11. augustil 2016 tagasi.

1.3.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (5) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid endast teada andma, et uurimises osaleda. Ta teatas eraldi kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Hiina RV ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, kauplejatele ning asjaga teadaolevalt seotud ühendustele uurimise algatamisest ja kutsus neid üles osalema. |
| --- | --- |

(5)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid endast teada andma, et uurimises osaleda. Ta teatas eraldi kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Hiina RV ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, kauplejatele ning asjaga teadaolevalt seotud ühendustele uurimise algatamisest ja kutsus neid üles osalema.

| (6) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(6)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

1.4.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (7) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu vastavalt alusmääruse artiklile 17. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu vastavalt alusmääruse artiklile 17.

1.4.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (8) | Komisjon teatas algatamisteates, et ta moodustab liidu tootjatest valimi nende suure arvu tõttu. Komisjon moodustas seejärel valimi suurima tüüpilise tootmis- ja müügimahu alusel, võttes seejuures arvesse geograafilist jaotust. Ta teavitas neid esialgselt valitud äriühinguid ja kaebuse esitajat. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teatas algatamisteates, et ta moodustab liidu tootjatest valimi nende suure arvu tõttu. Komisjon moodustas seejärel valimi suurima tüüpilise tootmis- ja müügimahu alusel, võttes seejuures arvesse geograafilist jaotust. Ta teavitas neid esialgselt valitud äriühinguid ja kaebuse esitajat. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi.

| (9) | Üks esialgselt valitud liidu tootja teavitas komisjoni sellest, et tal ei ole võimalik koostööd teha. Samuti kommenteerisid Itaalia Raua ja Terase Ühendus (Federacciai) ja Eurofer, et esialgses valimis ei ole esindatud Lõuna-Euroopa. Parema geograafilise jaotuse tagamiseks asendas komisjon liidu tootja, kes otsustas koostööd mitte teha, Lõuna-Euroopast pärit liidu tootjaga. |
| --- | --- |

(9)

Üks esialgselt valitud liidu tootja teavitas komisjoni sellest, et tal ei ole võimalik koostööd teha. Samuti kommenteerisid Itaalia Raua ja Terase Ühendus (Federacciai) ja Eurofer, et esialgses valimis ei ole esindatud Lõuna-Euroopa. Parema geograafilise jaotuse tagamiseks asendas komisjon liidu tootja, kes otsustas koostööd mitte teha, Lõuna-Euroopast pärit liidu tootjaga.

| (10) | Seetõttu koosnes lõplik valim viiest liidu tootjast, kes asuvad viies erinevas liikmesriigis. See moodustab üle 45 % liidu tootmisest. |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu koosnes lõplik valim viiest liidu tootjast, kes asuvad viies erinevas liikmesriigis. See moodustab üle 45 % liidu tootmisest.

1.4.2.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (11) | Komisjon palus sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates täpsustatud teave, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon palus sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates täpsustatud teave, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim.

| (12) | Neli importijat esitasid nõutud teabe. Seetõttu ei olnud valimi moodustamine vajalik ja importija küsimustikud saadeti neile kõikidele. |
| --- | --- |

(12)

Neli importijat esitasid nõutud teabe. Seetõttu ei olnud valimi moodustamine vajalik ja importija küsimustikud saadeti neile kõikidele.

| (13) | Hoolimata sellest, et komisjon võttis nende ühendust asjakohase teabe kogumiseks, ei esitanud ükski sõltumatu importija täielikku vastust küsimustikule käesoleva uurimise raames. |
| --- | --- |

(13)

Hoolimata sellest, et komisjon võttis nende ühendust asjakohase teabe kogumiseks, ei esitanud ükski sõltumatu importija täielikku vastust küsimustikule käesoleva uurimise raames.

1.4.3.   Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (14) | Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada vajaduse korral valim Hiina RV kohta, palus komisjon Hiina RV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(14)

Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada vajaduse korral valim Hiina RV kohta, palus komisjon Hiina RV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (15) | Kokku esitas nõutud teabe ja nõustus valimisse kaasamisega kolmteist Hiina RV eksportivate tootjate rühma. Komisjon tegi ettepaneku moodustada valim kolmest eksportivate äriühingute rühmast, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli tema käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida. Ta kutsus kõiki Hiina RV teadaolevaid vaatlusaluseid eksportivaid tootjaid ja ametiasutusi esitama kommentaare kavandatava valimi kohta. |
| --- | --- |

(15)

Kokku esitas nõutud teabe ja nõustus valimisse kaasamisega kolmteist Hiina RV eksportivate tootjate rühma. Komisjon tegi ettepaneku moodustada valim kolmest eksportivate äriühingute rühmast, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli tema käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida. Ta kutsus kõiki Hiina RV teadaolevaid vaatlusaluseid eksportivaid tootjaid ja ametiasutusi esitama kommentaare kavandatava valimi kohta.

| (16) | Üks eksportiv tootja, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited (edaspidi „Tiangong Tools“), väitis, et ta tuleks valimisse lisada, kuna (erinevalt valitud eksportivatest tootjatest), ta toodab tööriistaterast ja kiirlõiketerast. Ta väitis, et kui tema toodet käsitletaks vaatlusaluse tootena, peaks valim esinduslikum olema ja teda hõlmama. |
| --- | --- |

(16)

Üks eksportiv tootja, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited (edaspidi „Tiangong Tools“), väitis, et ta tuleks valimisse lisada, kuna (erinevalt valitud eksportivatest tootjatest), ta toodab tööriistaterast ja kiirlõiketerast. Ta väitis, et kui tema toodet käsitletaks vaatlusaluse tootena, peaks valim esinduslikum olema ja teda hõlmama.

| (17) | See taotlus jäeti rahuldamata. Tiangong Tools eksportis liitu ainult väikeses hulgas konkreetset tooteliiki. Seetõttu ei oleks selle eksportiva tootja lisamine valimisse muutnud valimit esinduslikumaks. Komisjon analüüsis esinduslikkuse küsimust täiendavalt tootmise määratluse kontekstis. |
| --- | --- |

(17)

See taotlus jäeti rahuldamata. Tiangong Tools eksportis liitu ainult väikeses hulgas konkreetset tooteliiki. Seetõttu ei oleks selle eksportiva tootja lisamine valimisse muutnud valimit esinduslikumaks. Komisjon analüüsis esinduslikkuse küsimust täiendavalt tootmise määratluse kontekstis.

| (18) | Eelneva alusel otsustas komisjon säilitada kavandatud kolmest eksportivate tootjate rühmast koosneva valimi. Valimis esindatud tootjad moodustavad 57 % Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote koguimpordist liitu ja 58 % Hiina koostööd tegevate eksportivate tootjate vaatlusaluse toote koguimpordist liitu. |
| --- | --- |

(18)

Eelneva alusel otsustas komisjon säilitada kavandatud kolmest eksportivate tootjate rühmast koosneva valimi. Valimis esindatud tootjad moodustavad 57 % Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote koguimpordist liitu ja 58 % Hiina koostööd tegevate eksportivate tootjate vaatlusaluse toote koguimpordist liitu.

1.5.   Individuaalne kontrollimine

Individuaalne kontrollimine

| (19) | Ainult üks importiv tootja, Tiangong Tools, taotles individuaalset kontrollimist alusmääruse artikli 17 lõike 3 alusel ja esitas sellel eesmärgil vastuse küsimustikule. Komisjon nõustus selle taotlusega esialgselt ja kontrollis kohapeal esitatud teavet. |
| --- | --- |

(19)

Ainult üks importiv tootja, Tiangong Tools, taotles individuaalset kontrollimist alusmääruse artikli 17 lõike 3 alusel ja esitas sellel eesmärgil vastuse küsimustikule. Komisjon nõustus selle taotlusega esialgselt ja kontrollis kohapeal esitatud teavet.

| (20) | Samas näitas uurimine, et see äriühing toodab ja ekspordib liitu ainult tööriistaterast ja kiirlõiketerast. Seetõttu, nagu selgitatud alljärgnevates põhjendustes 29 kuni 35, otsustas komisjon esialgu välistada tööriistaterase ja kiirlõiketerase käesoleva uurimise kohaldamisalast, Tiangong Toolsi suhtes ei kehtestatud mis tahes esialgseid dumpingumarginaale. Sellest hoolimata, kui komisjon peaks muutma oma otsust toote määratluse kohta lõppjärgus, vaadataks selle eksportiva tootja individuaalse kontrollimise taotlus uuesti üle. |
| --- | --- |

(20)

Samas näitas uurimine, et see äriühing toodab ja ekspordib liitu ainult tööriistaterast ja kiirlõiketerast. Seetõttu, nagu selgitatud alljärgnevates põhjendustes 29 kuni 35, otsustas komisjon esialgu välistada tööriistaterase ja kiirlõiketerase käesoleva uurimise kohaldamisalast, Tiangong Toolsi suhtes ei kehtestatud mis tahes esialgseid dumpingumarginaale. Sellest hoolimata, kui komisjon peaks muutma oma otsust toote määratluse kohta lõppjärgus, vaadataks selle eksportiva tootja individuaalse kontrollimise taotlus uuesti üle.

1.6.   Vastused küsimustikule

Vastused küsimustikule

| (21) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes endast algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul teada andsid. Vastused küsimustikule võeti vastu Euroferilt, viielt liidu tootjalt ja nendega seotud terasetöötluskeskuselt, ühelt kasutajalt, kolmelt Hiina eksportivate tootjate rühmalt ja ühelt tootjalt analoogses riigis. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes endast algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul teada andsid. Vastused küsimustikule võeti vastu Euroferilt, viielt liidu tootjalt ja nendega seotud terasetöötluskeskuselt, ühelt kasutajalt, kolmelt Hiina eksportivate tootjate rühmalt ja ühelt tootjalt analoogses riigis.

1.7.   Kontrollkäigud

Kontrollkäigud

| (22) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ohu ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute/ühenduste valdustesse: | liidu tootjate ühendus:






  — | Eurofer, Brüssel, Belgia; |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ohu ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute/ühenduste valdustesse:

liidu tootjate ühendus:

—

Eurofer, Brüssel, Belgia;

| | liidu tootjad:






  — | ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

liidu tootjad:

—

ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Saksamaa;

| — | Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Holland; |
| --- | --- |

—

Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Holland;

| — | Tata Steel UK Limited, Port Talbot, Lõuna-Wales, Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited, Port Talbot, Lõuna-Wales, Ühendkuningriik;

| — | ArcelorMittal France S.A., Prantsusmaa, kellele kuuluvad järgmised tütarettevõtted:






  — | ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Prantsusmaa; |
| --- | --- | --- |

—

ArcelorMittal France S.A., Prantsusmaa, kellele kuuluvad järgmised tütarettevõtted:

—

ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Prantsusmaa;

| — | ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Prantsusmaa;

| — | ArcelorMittal España SA, Gozón, Hispaania; |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal España SA, Gozón, Hispaania;

| | kasutaja:






  — | Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Itaalia; |
| --- | --- | --- |

kasutaja:

—

Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Itaalia;

| | Hiina RV eksportivad tootjad ja seotud kauplejad:






  — | Benxi Iron & Steel Group:






  — | Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, Liaoningi provints, Hiina RV |
| --- | --- | --- | --- |

Hiina RV eksportivad tootjad ja seotud kauplejad:

—

Benxi Iron & Steel Group:

—

Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, Liaoningi provints, Hiina RV

| — | Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hongkong; |
| --- | --- |

—

Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hongkong;

| — | Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.:






  — | Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd., Jinfengi asula, Zhangjiagangi linn, Jiangsu provints, Hiina RV; |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.:

—

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd., Jinfengi asula, Zhangjiagangi linn, Jiangsu provints, Hiina RV;

| — | Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., Jinfengi asula, Zhangjiagangi linn, Jiangsu provints, Hiina RV; |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., Jinfengi asula, Zhangjiagangi linn, Jiangsu provints, Hiina RV;

| — | Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfengi asula, Zhangjiagangi linn, Jiangsu provints, Hiina RV; |
| --- | --- |

—

Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfengi asula, Zhangjiagangi linn, Jiangsu provints, Hiina RV;

| — | Shagang South-Asia Trading Co., Hongkong; |
| --- | --- |

—

Shagang South-Asia Trading Co., Hongkong;

| — | Xinsha International PTE. Ltd., Singapur; |
| --- | --- |

—

Xinsha International PTE. Ltd., Singapur;

| — | Hebei Iron and Steel Group (HBIS):






  — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handani linn, Hebei provints, Hiina RV; |
| --- | --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel Group (HBIS):

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handani linn, Hebei provints, Hiina RV;

| — | Hebei Iron & Steel Co., Ltd., Tangshani haru, Tangshani linn, Hebei provints, Hiina RV; |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Co., Ltd., Tangshani haru, Tangshani linn, Hebei provints, Hiina RV;

| — | Hebei Iron & Steel Co., Ltd., Chengde haru, Chengde linn, Hebei provints, Hiina RV; |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Co., Ltd., Chengde haru, Chengde linn, Hebei provints, Hiina RV;

| — | Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handani linn, Hebei provints, Hiina RV; |
| --- | --- |

—

Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handani linn, Hebei provints, Hiina RV;

| — | Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Handani linn, Hebei provints, Hiina RV; |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Handani linn, Hebei provints, Hiina RV;

| — | Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd, Handani linn, Hebei provints, Hiina RV; |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd, Handani linn, Hebei provints, Hiina RV;

| — | Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handani linn ja Chengde linn, Hebei provints, Hiina RV; |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handani linn ja Chengde linn, Hebei provints, Hiina RV;

| — | Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshani linn, Hebei provints, Hiina RV; |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshani linn, Hebei provints, Hiina RV;

| — | Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tangshani linn, Hebei provints, Hiina RV; |
| --- | --- |

—

Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tangshani linn, Hebei provints, Hiina RV;

| — | Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde linn, Hebei provints, Hiina RV; |
| --- | --- |

—

Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde linn, Hebei provints, Hiina RV;

| — | Duferco SA, Lugano, Šveits; |
| --- | --- |

—

Duferco SA, Lugano, Šveits;

| — | Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:






  — | Tiangong Aihe Company Limited, Danbei maakond, Danyangi linn, Jiangsu provints, Hiina RV; |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:

—

Tiangong Aihe Company Limited, Danbei maakond, Danyangi linn, Jiangsu provints, Hiina RV;

| | ELis asuvad sidusimportijad:






  — | Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Düsseldorf, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

ELis asuvad sidusimportijad:

—

Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Düsseldorf, Saksamaa;

| — | Duferco Commerciale, SPA, Genova, Itaalia; |
| --- | --- |

—

Duferco Commerciale, SPA, Genova, Itaalia;

| | võrdlusriigi tootja:






  — | ArcelorMittal USA, Chicago, Ameerika Ühendriigid. |
| --- | --- | --- |

võrdlusriigi tootja:

—

ArcelorMittal USA, Chicago, Ameerika Ühendriigid.

1.8.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (23) | Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „uurimisperiood“) ning kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(23)

Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „uurimisperiood“) ning kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (24) | Vaatlusalune toode on teatav rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest lehtvaltsitud rullitud või mitterullitud (sh „mõõtulõigatud“ ja „kitsad ribadena toodetud“ tooted), mida ei ole peale kuumvaltsimise rohkem töödeldud ning mida ei ole plakeeritud, pinnatud või kaetud.
  Vaatlusalune toode ei hõlma:






  — | roostevabast terasest tooteid ja elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga tooteid, |
| --- | --- | --- |

(24)

Vaatlusalune toode on teatav rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest lehtvaltsitud rullitud või mitterullitud (sh „mõõtulõigatud“ ja „kitsad ribadena toodetud“ tooted), mida ei ole peale kuumvaltsimise rohkem töödeldud ning mida ei ole plakeeritud, pinnatud või kaetud.

Vaatlusalune toode ei hõlma:

—

roostevabast terasest tooteid ja elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga tooteid,

| — | tööriistaterasest ja kiirlõiketerasest tooteid (6), |
| --- | --- |

—

tööriistaterasest ja kiirlõiketerasest tooteid (6),

6

| — | mitterullitud, ilma reljeefse mustrita, üle 10 mm paksusega ja vähemalt 600 mm laiusega tooteid ning |
| --- | --- |

—

mitterullitud, ilma reljeefse mustrita, üle 10 mm paksusega ja vähemalt 600 mm laiusega tooteid ning

| — | mitterullitud, ilma reljeefse mustrita, vähemalt 4,75 mm või kuni 10 mm paksusega ja vähemalt 2 050 mm laiusega tooteid. |
| --- | --- |

—

mitterullitud, ilma reljeefse mustrita, vähemalt 4,75 mm või kuni 10 mm paksusega ja vähemalt 2 050 mm laiusega tooteid.

Vaatlusalune toode on hetkel kaetud CN-koodidega 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 ja 7226 91 99 ning Hiina RVst pärit.

| (25) | Kuumvaltsitud lehtterastooteid toodetakse kuumvaltsimisega; see on metalli paksust vähendav ja ühtlustav metalli vormimise protsess, mille käigus kuum metall suunatakse läbi ühe või mitme kuumvaltsimisrullide paari vahelt ja mille puhul on metalli temperatuur kõrgem selle rekristalliseerumistemperatuurist. Selliseid tooteid võidakse tarnida mitmes vormis: rullidena (õlitatud või mitte, dekapeeritud või dekapeerimata), mõõtulõigatult (lehtedena) või kitsaste ribadena. |
| --- | --- |

(25)

Kuumvaltsitud lehtterastooteid toodetakse kuumvaltsimisega; see on metalli paksust vähendav ja ühtlustav metalli vormimise protsess, mille käigus kuum metall suunatakse läbi ühe või mitme kuumvaltsimisrullide paari vahelt ja mille puhul on metalli temperatuur kõrgem selle rekristalliseerumistemperatuurist. Selliseid tooteid võidakse tarnida mitmes vormis: rullidena (õlitatud või mitte, dekapeeritud või dekapeerimata), mõõtulõigatult (lehtedena) või kitsaste ribadena.

| (26) | Kuumvaltsitud lehtterastoodetel on kaks peamist kasutusotstarvet. Esiteks on need esmaseks materjaliks mitmesuguste lisaväärtusega järgmise etapi toodete tootmisel, alustades külmvaltsitud (7) leht- ja kaetud terastoodetega. Teiseks kasutatakse neid tööstusliku sisendmaterjalina, mida lõppkasutajad ostavad erinevate rakenduste jaoks, sh ehitamine (terastorude tootmine), laevaehitus, gaasiballoonid, autod, surveanumad ja energiasektori torujuhtmed. |
| --- | --- |

(26)

Kuumvaltsitud lehtterastoodetel on kaks peamist kasutusotstarvet. Esiteks on need esmaseks materjaliks mitmesuguste lisaväärtusega järgmise etapi toodete tootmisel, alustades külmvaltsitud (7) leht- ja kaetud terastoodetega. Teiseks kasutatakse neid tööstusliku sisendmaterjalina, mida lõppkasutajad ostavad erinevate rakenduste jaoks, sh ehitamine (terastorude tootmine), laevaehitus, gaasiballoonid, autod, surveanumad ja energiasektori torujuhtmed.

7

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (27) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed:






  (a) | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(27)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed:

(a)

vaatlusalune toode;

| (b) | toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina RV siseturul ja Ameerika Ühendriikides; |
| --- | --- |

(b)

toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina RV siseturul ja Ameerika Ühendriikides;

| (c) | toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul. |
| --- | --- |

(c)

toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

| (28) | Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(28)

Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (29) | Esmalt taotlesid üks eksportiv tootja (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) ja üks importija, kes on seotud teise Hiina eksportiva tootjaga (Duferco S.A.), et konkreetset liiki kuumvaltsitud lehtterastooted, mida tuntakse tööstussektoris tööriistaterase ja kiirlõiketerasena, tuleks välistada toote määratlusest. Nad väitsid, et tööriistaterasel ja kiirlõiketerasel on oluliselt teised omadused, hinnad, erinevad tehnilised kirjeldused ja kasutusotstarbed. |
| --- | --- |

(29)

Esmalt taotlesid üks eksportiv tootja (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) ja üks importija, kes on seotud teise Hiina eksportiva tootjaga (Duferco S.A.), et konkreetset liiki kuumvaltsitud lehtterastooted, mida tuntakse tööstussektoris tööriistaterase ja kiirlõiketerasena, tuleks välistada toote määratlusest. Nad väitsid, et tööriistaterasel ja kiirlõiketerasel on oluliselt teised omadused, hinnad, erinevad tehnilised kirjeldused ja kasutusotstarbed.

| (30) | 21. aprillil 2016 toimus selle Hiina eksportiva tootja ärakuulamine kaubandusmenetluste ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul. Samuti toimus 22. juunil 2016 ärakuulamine importijaga seoses tema toote välistamise taotlusega. |
| --- | --- |

(30)

21. aprillil 2016 toimus selle Hiina eksportiva tootja ärakuulamine kaubandusmenetluste ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul. Samuti toimus 22. juunil 2016 ärakuulamine importijaga seoses tema toote välistamise taotlusega.

| (31) | Kaebuse esitaja oli arvamusel, et need väited ei ole piisavalt põhjendatud ning et esineb kõrvalehoidmise oht juhul, kui komisjon nõustuks nende nõuetega. |
| --- | --- |

(31)

Kaebuse esitaja oli arvamusel, et need väited ei ole piisavalt põhjendatud ning et esineb kõrvalehoidmise oht juhul, kui komisjon nõustuks nende nõuetega.

| (32) | Komisjon leidis, et tõesti esineb olulisi füüsikalisi ja keemilisi erinevusi vaatlusaluse toote muude liikide kui tööriistateras ja kiirlõiketeras ning tööriistaterase ja kiirlõike terase vahel. Tööriistaterases ja kiirlõiketerases esineb mitu keemilist elementi (8), mida ei leidu vaatlusaluses tootes. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon leidis, et tõesti esineb olulisi füüsikalisi ja keemilisi erinevusi vaatlusaluse toote muude liikide kui tööriistateras ja kiirlõiketeras ning tööriistaterase ja kiirlõike terase vahel. Tööriistaterases ja kiirlõiketerases esineb mitu keemilist elementi (8), mida ei leidu vaatlusaluses tootes.

8

| (33) | Samuti esineb erinevusi tootmisprotsessis, erinevates kasutusotstarvetes ja olulistes hinnaerinevustes tööriistaterase ja kiirlõiketerase ning vaatlusaluse toote muude liikide vahel. Näiteks kasutatakse tööriistaterast ja kiirlõiketerast, erinevalt vaatlusaluse toote muudest liikidest, muude materjalide töötlemiseks, masinaga töötlemiseks, lõikamiseks, tembeldamiseks ja perforeerimiseks, mis ei ole vaatlusaluse toote muude liikide tavapäraseks kasutusotstarbeks. Samuti kasutatakse tööriistaterase tootmises teist tootmisprotsessi, mille abil saavutatakse spetsiifilised omadused tootmisprotsessi kõigi etappide jooksul. See erinevus tootmisprotsessis muudab tööriistaterase ja tootmise kiirlõiketerase kulukamaks, mis selgitab samuti teatud ulatuses erinevust müügihinnas, võrreldes vaatlusaluse toote muude liikidega. |
| --- | --- |

(33)

Samuti esineb erinevusi tootmisprotsessis, erinevates kasutusotstarvetes ja olulistes hinnaerinevustes tööriistaterase ja kiirlõiketerase ning vaatlusaluse toote muude liikide vahel. Näiteks kasutatakse tööriistaterast ja kiirlõiketerast, erinevalt vaatlusaluse toote muudest liikidest, muude materjalide töötlemiseks, masinaga töötlemiseks, lõikamiseks, tembeldamiseks ja perforeerimiseks, mis ei ole vaatlusaluse toote muude liikide tavapäraseks kasutusotstarbeks. Samuti kasutatakse tööriistaterase tootmises teist tootmisprotsessi, mille abil saavutatakse spetsiifilised omadused tootmisprotsessi kõigi etappide jooksul. See erinevus tootmisprotsessis muudab tööriistaterase ja tootmise kiirlõiketerase kulukamaks, mis selgitab samuti teatud ulatuses erinevust müügihinnas, võrreldes vaatlusaluse toote muude liikidega.

| (34) | Tööriistaterase ja kiirlõiketerase import moodustab mahult umbes 1,25 % Hiina koguimpordist 2015. aastal. Tööriistateras ja kiirlõiketeras on määratletud samuti erinevate CN-koodidega. |
| --- | --- |

(34)

Tööriistaterase ja kiirlõiketerase import moodustab mahult umbes 1,25 % Hiina koguimpordist 2015. aastal. Tööriistateras ja kiirlõiketeras on määratletud samuti erinevate CN-koodidega.

| (35) | Seetõttu välistas komisjon esialgu tööriistaterase ja kiirlõiketerase, teavitades samas riikide tolliasutusi võimalikust kõrvalehoidmisest. |
| --- | --- |

(35)

Seetõttu välistas komisjon esialgu tööriistaterase ja kiirlõiketerase, teavitades samas riikide tolliasutusi võimalikust kõrvalehoidmisest.

| (36) | Teiseks väitis 5. augustil 2016 üks Itaalia kasutaja, Marcegaglia Carbon Steel Spa, et toote määratlusest tuleks välistada vaatlusaluse toote järgmised liigid: sisestuselementideta (IF) terase liigid, kahefaasilise terase liigid, kõrge süsinikusisaldusega terase liigid ja mittesuundorienteeritud struktuuriga terase liigid. Nende liikide tootest välistamise taotluse põhjendused olid peamiselt järgmised:






  a) | nendel tooteliikidel on oluliselt erinevad omadused, kasutusotstarbed ja hinnad, võrreldes vaatlusaluse toote kõigi muude liikidega; |
| --- | --- | --- |

(36)

Teiseks väitis 5. augustil 2016 üks Itaalia kasutaja, Marcegaglia Carbon Steel Spa, et toote määratlusest tuleks välistada vaatlusaluse toote järgmised liigid: sisestuselementideta (IF) terase liigid, kahefaasilise terase liigid, kõrge süsinikusisaldusega terase liigid ja mittesuundorienteeritud struktuuriga terase liigid. Nende liikide tootest välistamise taotluse põhjendused olid peamiselt järgmised:

a)

nendel tooteliikidel on oluliselt erinevad omadused, kasutusotstarbed ja hinnad, võrreldes vaatlusaluse toote kõigi muude liikidega;

| b) | neid tooteid ei ole võimalik asendada vaatlusaluse toote muude liikidega. |
| --- | --- |

b)

neid tooteid ei ole võimalik asendada vaatlusaluse toote muude liikidega.

| (37) | Sama kasutaja taotles veel, et tooteliigid, mida kasutatakse külmvaltsimiseks, tuleks välistada nende edasise kasutamise põhjal järgnevas etapis. |
| --- | --- |

(37)

Sama kasutaja taotles veel, et tooteliigid, mida kasutatakse külmvaltsimiseks, tuleks välistada nende edasise kasutamise põhjal järgnevas etapis.

| (38) | Komisjon leidis seoses tootest välistamise taotlusega sisestuselementideta (IF) terase liikide, kahefaasilise terase liikide, kõrge süsinikusisaldusega terase liikide ja mittesuundorienteeritud struktuuriga terase liikidega, et nende puhul ei olnud näidatud, et nendel toodetel oleksid erinevad omadused ja kasutusotstarbed. Samuti esitati tootest välistamise taotluse lõplik üksikasjalik taotlus väga hilises etapis. Seetõttu lükkas komisjon selles etapis selle taotluse tagasi, kuid jätkab selle nõude uurimist. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon leidis seoses tootest välistamise taotlusega sisestuselementideta (IF) terase liikide, kahefaasilise terase liikide, kõrge süsinikusisaldusega terase liikide ja mittesuundorienteeritud struktuuriga terase liikidega, et nende puhul ei olnud näidatud, et nendel toodetel oleksid erinevad omadused ja kasutusotstarbed. Samuti esitati tootest välistamise taotluse lõplik üksikasjalik taotlus väga hilises etapis. Seetõttu lükkas komisjon selles etapis selle taotluse tagasi, kuid jätkab selle nõude uurimist.

| (39) | Seoses tooteliikidega, mida kasutatakse edasiseks valtsimiseks, märgitakse, et see on üks vaatlusaluse toote peamisi kasutusotstarbeid, nagu on mainitud eelnevalt põhjenduses 26. Ainuüksi erinevast kasutusotstarbest ei piisa välistamise põhjusena. Samuti põhjustaks nende tooteliikide välistamine vaatlusaluse toote kõigi imporditavate liikide suure osa välistamist ning keerukat, kui mitte võimatut, haldusjärelevalvet, et eristada vaatlusalust toodet nende hulgast, mida kasutatakse edasiseks valtsimiseks ja mida selleks ei kasutata. Seetõttu lükkas komisjon ka selle taotluse tagasi. |
| --- | --- |

(39)

Seoses tooteliikidega, mida kasutatakse edasiseks valtsimiseks, märgitakse, et see on üks vaatlusaluse toote peamisi kasutusotstarbeid, nagu on mainitud eelnevalt põhjenduses 26. Ainuüksi erinevast kasutusotstarbest ei piisa välistamise põhjusena. Samuti põhjustaks nende tooteliikide välistamine vaatlusaluse toote kõigi imporditavate liikide suure osa välistamist ning keerukat, kui mitte võimatut, haldusjärelevalvet, et eristada vaatlusalust toodet nende hulgast, mida kasutatakse edasiseks valtsimiseks ja mida selleks ei kasutata. Seetõttu lükkas komisjon ka selle taotluse tagasi.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (40) | Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määrab komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 1–6 kindlaks normaalväärtuse nende Hiina RV eksportivate tootjate suhtes, kes vastavad alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimustele ning kellele saab võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. Samas ei taotlenud ükski koostööd tegev eksportiv tootja sellist kohtlemist. |
| --- | --- |

(40)

Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määrab komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 1–6 kindlaks normaalväärtuse nende Hiina RV eksportivate tootjate suhtes, kes vastavad alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimustele ning kellele saab võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. Samas ei taotlenud ükski koostööd tegev eksportiv tootja sellist kohtlemist.

| (41) | Seetõttu tuli alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrata kindlaks normaalväärtus kolmandas turumajanduslikus riigis (edaspidi „võrdlusriik“) kehtivate hindade või arvestusliku normaalväärtuse alusel. |
| --- | --- |

(41)

Seetõttu tuli alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrata kindlaks normaalväärtus kolmandas turumajanduslikus riigis (edaspidi „võrdlusriik“) kehtivate hindade või arvestusliku normaalväärtuse alusel.

| (42) | Algatamisteates tegi komisjon ettepaneku kasutada kolmandat turumajanduslikku riiki (edaspidi „võrdlusriik“) alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses. Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele tootjatele 11 turumajanduslikus riigis, mida on nimetatud algatamisteates (9), ja kaheksale muule riigile, kus esines märke sarnase toote tootmise ja müügi kohta, nagu eelkõige Argentina, Austraalia, Egiptus, Iraan, Jaapan, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea ja Taiwan. Ühendust võeti kokku 62 tootjaga 19 võrdlusriigis. Samas väljendas oma koostöövalmidust ainult üks äriühing Ameerika Ühendriikides (ArcelorMittal USA) ja esitas vastuse küsimustikule. |
| --- | --- |

(42)

Algatamisteates tegi komisjon ettepaneku kasutada kolmandat turumajanduslikku riiki (edaspidi „võrdlusriik“) alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses. Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele tootjatele 11 turumajanduslikus riigis, mida on nimetatud algatamisteates (9), ja kaheksale muule riigile, kus esines märke sarnase toote tootmise ja müügi kohta, nagu eelkõige Argentina, Austraalia, Egiptus, Iraan, Jaapan, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea ja Taiwan. Ühendust võeti kokku 62 tootjaga 19 võrdlusriigis. Samas väljendas oma koostöövalmidust ainult üks äriühing Ameerika Ühendriikides (ArcelorMittal USA) ja esitas vastuse küsimustikule.

9

| (43) | Ameerika Ühendriike käsitleti sobiliku võrdlusriigina, kuna see on avatud turg, kus kümme samasuguse toote siseriiklikku tootjat ja import muudest riikidest moodustab üle 10 % kogutarbimisest. Sellel põhjusel ja kuna ainult üks tootja Ameerika Ühendriikidest väljendas oma koostöövalmidust, valiti Ameerika Ühendriigid esialgselt sobivaks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(43)

Ameerika Ühendriike käsitleti sobiliku võrdlusriigina, kuna see on avatud turg, kus kümme samasuguse toote siseriiklikku tootjat ja import muudest riikidest moodustab üle 10 % kogutarbimisest. Sellel põhjusel ja kuna ainult üks tootja Ameerika Ühendriikidest väljendas oma koostöövalmidust, valiti Ameerika Ühendriigid esialgselt sobivaks võrdlusriigiks.

| (44) | Huvitatud isikuid kutsuti üles selle valiku kohta arvamust avaldama. Kuna ei esitatud ühtki kommentaari, valiti Ameerika Ühendriigid võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(44)

Huvitatud isikuid kutsuti üles selle valiku kohta arvamust avaldama. Kuna ei esitatud ühtki kommentaari, valiti Ameerika Ühendriigid võrdlusriigiks.

| (45) | Alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt selgitas komisjon esmalt välja, kas samasuguse toote müük sõltumatutele klientidele Ameerika Ühendriikides on tüüpiline. Leiti, et koostööd tegeva tootja samasuguse toote müük toimus siseturul representatiivsetes kogustes, mis on võrreldavad liitu eksporditud vaatlusaluse toote müügiga, mille eksportisid valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad. |
| --- | --- |

(45)

Alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt selgitas komisjon esmalt välja, kas samasuguse toote müük sõltumatutele klientidele Ameerika Ühendriikides on tüüpiline. Leiti, et koostööd tegeva tootja samasuguse toote müük toimus siseturul representatiivsetes kogustes, mis on võrreldavad liitu eksporditud vaatlusaluse toote müügiga, mille eksportisid valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad.

| (46) | Seejärel uuris komisjon, kas neid müügitehinguid võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele. Müügitehinguid käsitati kasumlikena, kui ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või sellest suurem. Seega määrati kindlaks Ameerika Ühendriikide tootja tootmiskulud uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(46)

Seejärel uuris komisjon, kas neid müügitehinguid võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele. Müügitehinguid käsitati kasumlikena, kui ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või sellest suurem. Seega määrati kindlaks Ameerika Ühendriikide tootja tootmiskulud uurimisperioodi jooksul.

| (47) | Nende tooteliikide puhul, mille siseturu müügimahust üle 80 % müüdi kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmise kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte. |
| --- | --- |

(47)

Nende tooteliikide puhul, mille siseturu müügimahust üle 80 % müüdi kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmise kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.

| (48) | Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(48)

Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil.

| (49) | Tooteliikide puhul, mis ei olnud kasumlikud, arvutati normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 3 nii, et Ameerika Ühendriikide tootja tootmiskuludele liideti müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumlike tooteliikide kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(49)

Tooteliikide puhul, mis ei olnud kasumlikud, arvutati normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 3 nii, et Ameerika Ühendriikide tootja tootmiskuludele liideti müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumlike tooteliikide kasumimarginaal.

| (50) | Mõne võrdlusriigis toodetud toote liigi puhul ei olnud võimalik leida vastavat Hiina RVst liitu eksporditavat tooteliiki, kuna neid ei müü Ameerika Ühendriikide tootja. Seetõttu tuli ühildumatute tooteliikide normaalväärtus arvutada vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 3 võrdlusriigi tootja tootmiskulude alusel. Komisjon võttis kõige sarnasema toote vastavad kulud ja kohandas neid vastavalt vajaliku modifitseerimistöö (lõikamine) kuludele, et tagada õiglane võrdlus. Seejärel lisas komisjon neile müügi-, üld-, ja halduskulude jaoks mõistliku summa (7 % – 13 %), mis põhineb tootmise ja müügiga seotud tegelikel andmetel, nagu sätestatud alusmääruse artikli 2 lõikes 6. Viimaks liitis ta mõistliku kasumi (10 % – 15 %), kasutades kasumlike toodete müügi keskmist kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(50)

Mõne võrdlusriigis toodetud toote liigi puhul ei olnud võimalik leida vastavat Hiina RVst liitu eksporditavat tooteliiki, kuna neid ei müü Ameerika Ühendriikide tootja. Seetõttu tuli ühildumatute tooteliikide normaalväärtus arvutada vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 3 võrdlusriigi tootja tootmiskulude alusel. Komisjon võttis kõige sarnasema toote vastavad kulud ja kohandas neid vastavalt vajaliku modifitseerimistöö (lõikamine) kuludele, et tagada õiglane võrdlus. Seejärel lisas komisjon neile müügi-, üld-, ja halduskulude jaoks mõistliku summa (7 % – 13 %), mis põhineb tootmise ja müügiga seotud tegelikel andmetel, nagu sätestatud alusmääruse artikli 2 lõikes 6. Viimaks liitis ta mõistliku kasumi (10 % – 15 %), kasutades kasumlike toodete müügi keskmist kasumimarginaali.

3.2.   Ekspordihinnad

Ekspordihinnad

| (51) | Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid nii liitu otse sõltumatutele klientidele kui ka seotud äriühingute kaudu. |
| --- | --- |

(51)

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid nii liitu otse sõltumatutele klientidele kui ka seotud äriühingute kaudu.

| (52) | Otsemüügi puhul põhinesid ekspordihinnad alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel. |
| --- | --- |

(52)

Otsemüügi puhul põhinesid ekspordihinnad alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel.

| (53) | Tehingute puhul, kus eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liitu importijana tegutsevate seotud äriühingute kaudu, tehti ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks selle hinna alusel, millega imporditud toode liidus esimest korda sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Sellisel juhul kohandati hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude põhjal. |
| --- | --- |

(53)

Tehingute puhul, kus eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liitu importijana tegutsevate seotud äriühingute kaudu, tehti ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks selle hinna alusel, millega imporditud toode liidus esimest korda sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Sellisel juhul kohandati hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude põhjal.

3.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (54) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade alusel. Dumpingumarginaalide määramiseks võrreldi valimisse kaasatud eksportivate tootjate individuaalseid tehasehindu võrdlusriigi tootja omamaise müügi hindadega või vajaduse korral arvestusliku normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(54)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade alusel. Dumpingumarginaalide määramiseks võrreldi valimisse kaasatud eksportivate tootjate individuaalseid tehasehindu võrdlusriigi tootja omamaise müügi hindadega või vajaduse korral arvestusliku normaalväärtusega.

| (55) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tegemiseks võeti vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. |
| --- | --- |

(55)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tegemiseks võeti vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.

| (56) | Selle põhjal tehti kohandusi asjakohastel juhtudel transpordi, kindlustuse, käitlemise, laadimise ja lisakulude (4 %), pangatasude (0,02 %), krediidikulude (0,05 %), komisjonitasude (0,6 %) ja kaudsete maksude (4 %) osas. |
| --- | --- |

(56)

Selle põhjal tehti kohandusi asjakohastel juhtudel transpordi, kindlustuse, käitlemise, laadimise ja lisakulude (4 %), pangatasude (0,02 %), krediidikulude (0,05 %), komisjonitasude (0,6 %) ja kaudsete maksude (4 %) osas.

3.4.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (57) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrreldi samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust Ameerika Ühendriikides vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on sätestatud alusmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12. |
| --- | --- |

(57)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrreldi samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust Ameerika Ühendriikides vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on sätestatud alusmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12.

| (58) | Valimisse mittekaasatud koostööd teinud eksportivate tootjate dumpingumarginaal määrati kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 9 lõikele 6. See marginaal arvutati valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul nende marginaalide kaalutud keskmise põhjal. |
| --- | --- |

(58)

Valimisse mittekaasatud koostööd teinud eksportivate tootjate dumpingumarginaal määrati kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 9 lõikele 6. See marginaal arvutati valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul nende marginaalide kaalutud keskmise põhjal.

| (59) | Kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate puhul määras komisjon kindlaks koostöö taseme Hiina RVs. Seda mõõdeti, hinnates koostööd tegevate tootjate liitu suunatud ekspordimahu osa asjaomase riigi liitu suunatud ekspordi kogumahust. |
| --- | --- |

(59)

Kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate puhul määras komisjon kindlaks koostöö taseme Hiina RVs. Seda mõõdeti, hinnates koostööd tegevate tootjate liitu suunatud ekspordimahu osa asjaomase riigi liitu suunatud ekspordi kogumahust.

| (60) | Koostöö tase on kõrge. Selle põhjal määrati kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate suhtes kohaldatav dumpingu jääkmarginaal esialgu kindlaks tasemel, mis vastab valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud kõrgeimale dumpingumarginaalile. |
| --- | --- |

(60)

Koostöö tase on kõrge. Selle põhjal määrati kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate suhtes kohaldatav dumpingu jääkmarginaal esialgu kindlaks tasemel, mis vastab valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud kõrgeimale dumpingumarginaalile.

| (61) | Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.

  Tabel 1


  Hiina RV dumpingumarginaalid







  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 96,5 % |
| Hebei Iron & Steel Group | 95,0 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % |
| Teised koostööd tegevad äriühingud | 100,1 % |
| Kõik teised äriühingud | 106,9 % |

(61)

Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.

Tabel 1

Tabel 1

Hiina RV dumpingumarginaalid

Hiina RV dumpingumarginaalid

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

96,5 %

Hebei Iron & Steel Group

95,0 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

Teised koostööd tegevad äriühingud

100,1 %

Kõik teised äriühingud

106,9 %

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (62) | Representatiivsuse hindamisel esitasid liidus tootmis- ja müügiandmeid 17 äriühingut, kes teatasid, et nad tootsid uurimisperioodi jooksul samasugust toodet. Kaebuse esitajalt saadud teabe põhjal esindavad need 17 äriühingut umbes 90 % samasuguse toote tootmisest liidus. |
| --- | --- |

(62)

Representatiivsuse hindamisel esitasid liidus tootmis- ja müügiandmeid 17 äriühingut, kes teatasid, et nad tootsid uurimisperioodi jooksul samasugust toodet. Kaebuse esitajalt saadud teabe põhjal esindavad need 17 äriühingut umbes 90 % samasuguse toote tootmisest liidus.

| (63) | Lisaks nendele 17 äriühingule tootsid viis täiendavat äriühingut samasugust toodet uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(63)

Lisaks nendele 17 äriühingule tootsid viis täiendavat äriühingut samasugust toodet uurimisperioodil.

| (64) | Uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt ligikaudu 74,7 miljonit tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav, nagu kaebuse esitajalt ja kõikidelt teadaolevatelt liidu tootjatelt saadud teave. Nagu on märgitud põhjenduses 10, kaasati valimisse viis liidu tootjat, kelle toodang moodustab 45 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. See on esinduslik valim. |
| --- | --- |

(64)

Uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt ligikaudu 74,7 miljonit tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav, nagu kaebuse esitajalt ja kõikidelt teadaolevatelt liidu tootjatelt saadud teave. Nagu on märgitud põhjenduses 10, kaasati valimisse viis liidu tootjat, kelle toodang moodustab 45 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. See on esinduslik valim.

| (65) | Kõik liidu tootjad (kes annavad liidu kogutoodangu) moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks“. |
| --- | --- |

(65)

Kõik liidu tootjad (kes annavad liidu kogutoodangu) moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks“.

| (66) | Liidu tootjate ärimudelid ja nende vertikaalse integratsiooni tase on erinevad. Sellest hoolimata saab liidu tootmisharu üldiselt iseloomustada tootmisharuna, mis on suurel määral vertikaalselt integreeritud, mida on täiendavalt selgitatud põhjenduses 68. |
| --- | --- |

(66)

Liidu tootjate ärimudelid ja nende vertikaalse integratsiooni tase on erinevad. Sellest hoolimata saab liidu tootmisharu üldiselt iseloomustada tootmisharuna, mis on suurel määral vertikaalselt integreeritud, mida on täiendavalt selgitatud põhjenduses 68.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (67) | Nagu on eelnevalt märgitud põhjenduses 24, kuulub vaatlusalune toode mitme CN-koodi, sealhulgas teatavate ex-koodide, alla. Selleks et liidu tarbimist mitte alahinnata ning võttes arvesse selliste koodide ilmselt tähtsusetut mõju kogutarbimisele, on ex CN-koodide alla kuuluvad impordimahud liidu tarbimise arvutamisel täielikult arvesse võetud. |
| --- | --- |

(67)

Nagu on eelnevalt märgitud põhjenduses 24, kuulub vaatlusalune toode mitme CN-koodi, sealhulgas teatavate ex-koodide, alla. Selleks et liidu tarbimist mitte alahinnata ning võttes arvesse selliste koodide ilmselt tähtsusetut mõju kogutarbimisele, on ex CN-koodide alla kuuluvad impordimahud liidu tarbimise arvutamisel täielikult arvesse võetud.

| (68) | Kuna liidu tootmisharu on enamjaolt vertikaalselt integreeritud ja vaatlusalust toodet käsitatakse esmase materjalina mitmesuguste lisaväärtusega järgmise etapi toodete tootmisel, alustades külmvaltsitud toodetega, analüüsiti eraldi tootmisharusisest tarbimist ja tarbimist vabal turul. |
| --- | --- |

(68)

Kuna liidu tootmisharu on enamjaolt vertikaalselt integreeritud ja vaatlusalust toodet käsitatakse esmase materjalina mitmesuguste lisaväärtusega järgmise etapi toodete tootmisel, alustades külmvaltsitud toodetega, analüüsiti eraldi tootmisharusisest tarbimist ja tarbimist vabal turul.

| (69) | Tootmisharusisese ja vabal turul toimuva tarbimise eristamine on kahju analüüsimisel oluline, sest tootmisharusiseseks kasutamiseks ettenähtud tooted ei konkureeri otseselt impordiga ning nende siirdehinnad määratakse kindlaks kontsernisiseselt vastavalt mitmesugustele hinnakujunduspõhimõtetele. Vabale turule suunatud toodang seevastu konkureerib otseselt vaatlusaluse toote impordiga ja selle hinnad on vabaturuhinnad. |
| --- | --- |

(69)

Tootmisharusisese ja vabal turul toimuva tarbimise eristamine on kahju analüüsimisel oluline, sest tootmisharusiseseks kasutamiseks ettenähtud tooted ei konkureeri otseselt impordiga ning nende siirdehinnad määratakse kindlaks kontsernisiseselt vastavalt mitmesugustele hinnakujunduspõhimõtetele. Vabale turule suunatud toodang seevastu konkureerib otseselt vaatlusaluse toote impordiga ja selle hinnad on vabaturuhinnad.

| (70) | Et anda liidu tootmisharust võimalikult terviklik ülevaade, hankis komisjon andmeid kogu samasuguse tootega seotud tegevuse kohta ja tegi kindlaks, kas toodang on suunatud tootmisharusiseseks kasutamiseks või vabale turule. Komisjon leidis, et ligikaudu 60 % liidu tootjate kogutoodangust on ette nähtud tootmisharusiseseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

(70)

Et anda liidu tootmisharust võimalikult terviklik ülevaade, hankis komisjon andmeid kogu samasuguse tootega seotud tegevuse kohta ja tegi kindlaks, kas toodang on suunatud tootmisharusiseseks kasutamiseks või vabale turule. Komisjon leidis, et ligikaudu 60 % liidu tootjate kogutoodangust on ette nähtud tootmisharusiseseks kasutamiseks.

4.2.1.   Tarbimine enda tarbeks liidu turul

Tarbimine enda tarbeks liidu turul

| (71) | Tootmisharusisese tarbimise kindlakstegemisel liidus võttis komisjon aluseks kõigi teadaolevate liidu tootjate tootmisharusisese kasutamise ja tootmisharusisese müügi liidu turul. Selle põhjal muutus tootmisharusisene tarbimine liidus järgmiselt.

  Tabel 2


  Tarbimine enda tarbeks liidu turul (tonnides) | 2012 | 2013 | 2014 | IPd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisharusisene tarbimine | 40 775 889 | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Allikas: Euroferi vastus küsimustikule. |

(71)

Tootmisharusisese tarbimise kindlakstegemisel liidus võttis komisjon aluseks kõigi teadaolevate liidu tootjate tootmisharusisese kasutamise ja tootmisharusisese müügi liidu turul. Selle põhjal muutus tootmisharusisene tarbimine liidus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Tarbimine enda tarbeks liidu turul (tonnides)

Tarbimine enda tarbeks liidu turul (tonnides)

2012

2013

2014

IPd

Tootmisharusisene tarbimine

40 775 889

42 418 062

42 887 175

42 271 071

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Allikas: Euroferi vastus küsimustikule.

Allikas:

| (72) | Vaatlusalusel perioodil suurenes tootmisharusisene tarbimine liidu turul ligikaudu 4 %. Kõnealune suurenemine on peamiselt tingitud tootmisharusiseste turgude, sh tootmisosade, nagu autotööstus, kasvust. |
| --- | --- |

(72)

Vaatlusalusel perioodil suurenes tootmisharusisene tarbimine liidu turul ligikaudu 4 %. Kõnealune suurenemine on peamiselt tingitud tootmisharusiseste turgude, sh tootmisosade, nagu autotööstus, kasvust.

4.2.2.   Tarbimine liidu vabaturul

Tarbimine liidu vabaturul

| (73) | Liidu vabal turul toimuva tarbimise kindlakstegemisel võttis komisjon aluseks a) kõikide teadaolevate liidu tootjate müügi liidu turul ja b) impordi liitu kõikidest kolmandatest riikidest vastavalt Eurostati andmetele, võttes seega arvesse ka asjaomases riigis koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmeid. Selle põhjal muutus vabal turul tarbimine liidus järgmiselt.

  Tabel 3


  Tarbimine vabal turul (tonnides) | 2012 | 2013 | 2014 | IPd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine vabal turul | 31 405 157 | 32 292 192 | 33 139 474 | 35 156 318 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 103 | 106 | 112 |
| Allikas: Euroferi vastus küsimustikule. |

(73)

Liidu vabal turul toimuva tarbimise kindlakstegemisel võttis komisjon aluseks a) kõikide teadaolevate liidu tootjate müügi liidu turul ja b) impordi liitu kõikidest kolmandatest riikidest vastavalt Eurostati andmetele, võttes seega arvesse ka asjaomases riigis koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmeid. Selle põhjal muutus vabal turul tarbimine liidus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Tarbimine vabal turul (tonnides)

Tarbimine vabal turul (tonnides)

2012

2013

2014

IPd

Tarbimine vabal turul

31 405 157

32 292 192

33 139 474

35 156 318

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

103

103

106

106

112

112

Allikas: Euroferi vastus küsimustikule.

Allikas:

| (74) | Vaatlusalusel perioodil suurenes vabal turul tarbimine liidus ligikaudu 12 %. See tõus on peamiselt tingitud järgtööstuse majanduslikust taastumisest. |
| --- | --- |

(74)

Vaatlusalusel perioodil suurenes vabal turul tarbimine liidus ligikaudu 12 %. See tõus on peamiselt tingitud järgtööstuse majanduslikust taastumisest.

4.3.   Vaatlusalusest riigist pärit import

Vaatlusalusest riigist pärit import

4.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (75) | Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmebaasi põhjal. Impordi turuosa kindlakstegemiseks võrreldi impordi mahtu tarbimisega liidu vabal turul, nagu on esitatud eespool tabelis 73. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmebaasi põhjal. Impordi turuosa kindlakstegemiseks võrreldi impordi mahtu tarbimisega liidu vabal turul, nagu on esitatud eespool tabelis 73.

| (76) | Hiina RVst pärit import liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 4


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2012 | 2013 | 2014 | IPd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RVst pärit impordi maht | 246 720 | 336 028 | 592 104 | 1 519 304 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 136 | 240 | 616 |
| Hiina RV turuosa | 0,79 % | 1,04 % | 1,79 % | 4,32 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 132 | 227 | 550 |
| Allikas: Eurostat. |

(76)

Hiina RVst pärit import liitu muutus järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2012

2013

2014

IPd

Hiina RVst pärit impordi maht

246 720

336 028

592 104

1 519 304

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

136

136

240

240

616

616

Hiina RV turuosa

0,79 %

1,04 %

1,79 %

4,32 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

132

132

227

227

550

550

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (77) | Eespool toodud tabelist selgub, et absoluutarvudes on asjaomasest riigist pärit import vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt suurenenud. Sellega paralleelselt kasvas liitu suunatud Hiina impordi kogu turuosa vaatlusalusel perioodil kokku rohkem kui 5 korda. |
| --- | --- |

(77)

Eespool toodud tabelist selgub, et absoluutarvudes on asjaomasest riigist pärit import vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt suurenenud. Sellega paralleelselt kasvas liitu suunatud Hiina impordi kogu turuosa vaatlusalusel perioodil kokku rohkem kui 5 korda.

4.3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine

Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine

| (78) | Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal. Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 5


  Impordihinnad (eurot/tonn) | 2012 | 2013 | 2014 | IPd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dumpinguhinnaga impordi keskmine hind | 600 | 505 | 463 | 404 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 84 | 77 | 67 |
| Allikas: Eurostat. |

(78)

Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal. Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Impordihinnad (eurot/tonn)

Impordihinnad (eurot/tonn)

2012

2013

2014

IPd

Dumpinguhinnaga impordi keskmine hind

600

505

463

404

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

84

84

77

77

67

67

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (79) | Impordi keskmised hinnad langesid uurimisperioodil 600 eurolt tonni eest 2012. aastal 404 euroni tonni eest. Vaatlusalusel perioodil oli dumpinguhinnaga impordi keskmise ühikuhinna langus ligikaudu 33 %. |
| --- | --- |

(79)

Impordi keskmised hinnad langesid uurimisperioodil 600 eurolt tonni eest 2012. aastal 404 euroni tonni eest. Vaatlusalusel perioodil oli dumpinguhinnaga impordi keskmise ühikuhinna langus ligikaudu 33 %.

| (80) | Komisjon hindas hinna allalöömist uurimisperioodil, võrreldes:






  — | viie liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta, mida kasutati müümisel sõltumatutele klientidele liidu vabal turul, ja |
| --- | --- | --- |

(80)

Komisjon hindas hinna allalöömist uurimisperioodil, võrreldes:

—

viie liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta, mida kasutati müümisel sõltumatutele klientidele liidu vabal turul, ja

| — | vastavaid kaalutud keskmisi CIF-hindu liidu piiril imporditud tooteliigi kohta, millega asjaomase riigi koostööd tegevate tootjate tooteid müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mida oli asjakohaselt kohandatud vastavalt impordijärgsetele kuludele. |
| --- | --- |

—

vastavaid kaalutud keskmisi CIF-hindu liidu piiril imporditud tooteliigi kohta, millega asjaomase riigi koostööd tegevate tootjate tooteid müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mida oli asjakohaselt kohandatud vastavalt impordijärgsetele kuludele.

| (81) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootjate käibest uurimisperioodil. Peamised kohandused olid seotud tarnekulude (varieerub vahemikus 2,7 % kuni 6,3 % valimisse kaasatud liidu tootja kohta) ja hinnaalandustega (varieerub vahemikus 0,1 % ja 19,5 %). Kuna käesoleval juhul ei astunud esile ükski sõltumatu importija, lisati impordijärgsed kulud väärtuses 7 eurot tonni kohta, mis oli kohandus, mida rakendati uurimises konkreetsete külmvaltsitud terastoodete kohta (10). Seda peeti hinnanguliselt kõige asjakohasemaks viisiks asjaolu tõttu, et käesoleva uurimise vaatlusalune toode sarnaneb mitmes aspektis konkreetsete külmvaltsitud lehtterastoodetega, nagu selgitatud põhjenduses 221. |
| --- | --- |

(81)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootjate käibest uurimisperioodil. Peamised kohandused olid seotud tarnekulude (varieerub vahemikus 2,7 % kuni 6,3 % valimisse kaasatud liidu tootja kohta) ja hinnaalandustega (varieerub vahemikus 0,1 % ja 19,5 %). Kuna käesoleval juhul ei astunud esile ükski sõltumatu importija, lisati impordijärgsed kulud väärtuses 7 eurot tonni kohta, mis oli kohandus, mida rakendati uurimises konkreetsete külmvaltsitud terastoodete kohta (10). Seda peeti hinnanguliselt kõige asjakohasemaks viisiks asjaolu tõttu, et käesoleva uurimise vaatlusalune toode sarnaneb mitmes aspektis konkreetsete külmvaltsitud lehtterastoodetega, nagu selgitatud põhjenduses 221.

10

| (82) | Eelmainitu põhjal tuvastati, et Hiina dumpinguhinnaga import oli 2,7 % kuni 5,6 % madalam liidu tootmisharu hindadest. |
| --- | --- |

(82)

Eelmainitu põhjal tuvastati, et Hiina dumpinguhinnaga import oli 2,7 % kuni 5,6 % madalam liidu tootmisharu hindadest.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised tähelepanekud

Üldised tähelepanekud

| (83) | Alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid. |
| --- | --- |

(83)

Alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.

| (84) | Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, varud, kasv, turuosa, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaalide suurusjärk) hinnati kogu liidu tootmisharu tasandil. Hinnang põhines kaebuse esitaja esitatud teabel, mida võrreldi liidu tootjate esitatud andmete ja kättesaadava ametliku statistikaga (Eurostat). |
| --- | --- |

(84)

Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, varud, kasv, turuosa, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaalide suurusjärk) hinnati kogu liidu tootmisharu tasandil. Hinnang põhines kaebuse esitaja esitatud teabel, mida võrreldi liidu tootjate esitatud andmete ja kättesaadava ametliku statistikaga (Eurostat).

| (85) | Mikromajanduslikke näitajaid (müügihind, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, töötasud ja tootmiskulud) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil. Hinnang põhines nende esitatud teabel, mida nõuetekohaselt kontrolliti. |
| --- | --- |

(85)

Mikromajanduslikke näitajaid (müügihind, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, töötasud ja tootmiskulud) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil. Hinnang põhines nende esitatud teabel, mida nõuetekohaselt kontrolliti.

| (86) | Et anda võimalikult ülevaatlik pilt liidu tootmisharust, kogus komisjon andmeid vaatlusaluse toote kogutoodangu kohta ja tegi kindlaks, kas toodang oli ette nähtud sisekasutuseks või vabaturu jaoks. Teatavate liidu tootmisharuga seotud kahjunäitajate puhul uuris komisjon vaba ja tootmisharusisest turgu käsitlevaid andmeid eraldi ning tegi nende võrdleva analüüsi. Kõnealused tegurid on müügimaht, turuosa, ühikuhinnad, ühikukulu, kasumlikkus ja rahakäive. Teiste majandusnäitajate uurimisel on aga mõttekas tugineda kogu tegevusele, sealhulgas liidu tootmisharu poolsele tarbimisele tootmisharusisesel turul, sest need sõltuvad kogu tegevusest, olenemata sellest, kas toodang on suunatud tootmisharusisesele turule või seda müüakse vabal turul. Kõnealused tegurid on tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, investeeringutasuvus, tööhõive, tootlikkus, varud ja tööjõukulud. Nende näitajate puhul on kogu liidu tootmisharu analüüs põhjendatud, et saada täielik ülevaade liidu tootmisharule tekitatud kahjust, sest kõnealuseid andmeid ei saa tootmisharusisesel ja vabal turul toimuva müügi vahel eristada. |
| --- | --- |

(86)

Et anda võimalikult ülevaatlik pilt liidu tootmisharust, kogus komisjon andmeid vaatlusaluse toote kogutoodangu kohta ja tegi kindlaks, kas toodang oli ette nähtud sisekasutuseks või vabaturu jaoks. Teatavate liidu tootmisharuga seotud kahjunäitajate puhul uuris komisjon vaba ja tootmisharusisest turgu käsitlevaid andmeid eraldi ning tegi nende võrdleva analüüsi. Kõnealused tegurid on müügimaht, turuosa, ühikuhinnad, ühikukulu, kasumlikkus ja rahakäive. Teiste majandusnäitajate uurimisel on aga mõttekas tugineda kogu tegevusele, sealhulgas liidu tootmisharu poolsele tarbimisele tootmisharusisesel turul, sest need sõltuvad kogu tegevusest, olenemata sellest, kas toodang on suunatud tootmisharusisesele turule või seda müüakse vabal turul. Kõnealused tegurid on tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, investeeringutasuvus, tööhõive, tootlikkus, varud ja tööjõukulud. Nende näitajate puhul on kogu liidu tootmisharu analüüs põhjendatud, et saada täielik ülevaade liidu tootmisharule tekitatud kahjust, sest kõnealuseid andmeid ei saa tootmisharusisesel ja vabal turul toimuva müügi vahel eristada.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (87) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2012 | 2013 | 2014 | IPd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 73 050 974 | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 102 | 103 | 102 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 102 247 218 | 100 667 836 | 100 040 917 | 98 093 841 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 98 | 96 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 71,4 % | 74,1 % | 75,5 % | 76,2 % |
| Allikas: Euroferi vastus küsimustikule. |

(87)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2012

2013

2014

IPd

Tootmismaht (tonnides)

73 050 974

74 588 182

75 509 517

74 718 189

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

102

102

103

103

102

102

Tootmisvõimsus (tonnides)

102 247 218

100 667 836

100 040 917

98 093 841

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

98

98

96

96

Tootmisvõimsuse rakendamine

71,4 %

74,1 %

75,5 %

76,2 %

Allikas: Euroferi vastus küsimustikule.

Allikas:

| (88) | Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes liidu tootmisharu tootmismaht 2 %, hoolimata asjaolust, et üks Itaaliast pärit liidu tootja vähendas sama perioodi jooksul oluliselt oma tootmist (– 3 miljonit tonni). |
| --- | --- |

(88)

Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes liidu tootmisharu tootmismaht 2 %, hoolimata asjaolust, et üks Itaaliast pärit liidu tootja vähendas sama perioodi jooksul oluliselt oma tootmist (– 3 miljonit tonni).

| (89) | Laekunud andmed tootmisvõimsuse kohta näitavad tehnilist võimsust, mis tähendab seda, et maha on arvestatud tootmisharu poolt standardiks loetavad kohandamised seadistamise, hoolduse, ja kitsaskohtadega seotud ajakulu ning muude tavapäraste tööseisakute suhtes. Tootmisvõimsus vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul tootmise peatumise tõttu Belgias ja Itaalias. |
| --- | --- |

(89)

Laekunud andmed tootmisvõimsuse kohta näitavad tehnilist võimsust, mis tähendab seda, et maha on arvestatud tootmisharu poolt standardiks loetavad kohandamised seadistamise, hoolduse, ja kitsaskohtadega seotud ajakulu ning muude tavapäraste tööseisakute suhtes. Tootmisvõimsus vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul tootmise peatumise tõttu Belgias ja Itaalias.

| (90) | Tootmisvõimsuse rakendamise määra suurenemine oli tingitud tootmisvõimsuse väiksest suurenemisest, mida põhjustas peamiselt tootmisharusisese tarbimise suurenemine (+ 4 %) ja vabaturu tarbimise suurenemine (+ 12 %) ning mis toimus hoolimata tootmismahu olulisest vähenemisest peamiselt ühe Itaalia tootja poolt. |
| --- | --- |

(90)

Tootmisvõimsuse rakendamise määra suurenemine oli tingitud tootmisvõimsuse väiksest suurenemisest, mida põhjustas peamiselt tootmisharusisese tarbimise suurenemine (+ 4 %) ja vabaturu tarbimise suurenemine (+ 12 %) ning mis toimus hoolimata tootmismahu olulisest vähenemisest peamiselt ühe Itaalia tootja poolt.

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (91) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa vabal turul muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügimaht ja turuosa (vaba turg) | 2012 | 2013 | 2014 | IPd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (tonnides) | 27 273 319 | 27 468 243 | 27 910 748 | 27 327 906 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 100 |
| Turuosa | 86,8 % | 85,1 % | 84,2 % | 77,7 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 98 | 97 | 90 |
| Allikas: Euroferi vastus küsimustikule ja Eurostat. |

(91)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa vabal turul muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügimaht ja turuosa (vaba turg)

Müügimaht ja turuosa (vaba turg)

2012

2013

2014

IPd

Müügimaht (tonnides)

27 273 319

27 468 243

27 910 748

27 327 906

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

100

100

Turuosa

86,8 %

85,1 %

84,2 %

77,7 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

98

98

97

97

90

90

Allikas: Euroferi vastus küsimustikule ja Eurostat.

Allikas:

| (92) | Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul jäi suhteliselt stabiilseks vaatlusaluse perioodi jooksul, st vahemikku 27 kuni 28 miljonit tonni. |
| --- | --- |

(92)

Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul jäi suhteliselt stabiilseks vaatlusaluse perioodi jooksul, st vahemikku 27 kuni 28 miljonit tonni.

| (93) | Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes liidu tootmisharu turuosa liidu tarbimise seisukohalt enam kui 9 protsendipunkti, st turuosalt 86,8 % turuosani 77,7 %. Liidu tootmisharu turuosa kahanemine ületas oluliselt selle müügimahu vähest suurenemist liidu vabal turul. |
| --- | --- |

(93)

Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes liidu tootmisharu turuosa liidu tarbimise seisukohalt enam kui 9 protsendipunkti, st turuosalt 86,8 % turuosani 77,7 %. Liidu tootmisharu turuosa kahanemine ületas oluliselt selle müügimahu vähest suurenemist liidu vabal turul.

| (94) | Tootmisharusisesel liidu turul muutus maht ja turuosa vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Tootmisharusisene maht liidu turul ja turuosa | 2012 | 2013 | 2014 | IPd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisharusisene maht liidu turul (tonnides) | 40 775 889 | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Liidu tootmisharu kogutoodang (tonnides) | 73 050 974 | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 |
| Tootmisharusisese mahu %, võrreldes kogutoodanguga | 55,7 % | 56,7 % | 56,6 % | 56,4 % |
| Allikas: Euroferi vastus küsimustikule ja Eurostat. |

(94)

Tootmisharusisesel liidu turul muutus maht ja turuosa vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Tootmisharusisene maht liidu turul ja turuosa

Tootmisharusisene maht liidu turul ja turuosa

2012

2013

2014

IPd

Tootmisharusisene maht liidu turul (tonnides)

40 775 889

42 418 062

42 887 175

42 271 071

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Liidu tootmisharu kogutoodang (tonnides)

73 050 974

74 588 182

75 509 517

74 718 189

Tootmisharusisese mahu %, võrreldes kogutoodanguga

55,7 %

56,7 %

56,6 %

56,4 %

Allikas: Euroferi vastus küsimustikule ja Eurostat.

Allikas:

| (95) | Liidu tootmisharu sisene maht (mis hõlmab tootmisharusisest kasutamist ja müüki liidu turul) liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %: ligikaudu 40,7 miljonilt tonnilt 2011. aastal 42,2 miljonile tonnile uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(95)

Liidu tootmisharu sisene maht (mis hõlmab tootmisharusisest kasutamist ja müüki liidu turul) liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %: ligikaudu 40,7 miljonilt tonnilt 2011. aastal 42,2 miljonile tonnile uurimisperioodil.

| (96) | Liidu tootmisharu tootmisharusisene turuosa (väljendatud kogutoodangu protsendina) jäi vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilseks, jäädes vahemikku 55,7 % kuni 56,7 %. |
| --- | --- |

(96)

Liidu tootmisharu tootmisharusisene turuosa (väljendatud kogutoodangu protsendina) jäi vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilseks, jäädes vahemikku 55,7 % kuni 56,7 %.

4.4.2.3.   Tööhõive ja tootlikkus

| (97) | Tööhõive arvutati, võttes ainult liidu tootjate erinevates terasetehastes samasuguse tootega otseselt töötavad töötajad. See meetod andis täpsed andmed, mille kindlakstegemine on suhteliselt lihtne. |
| --- | --- |

(97)

Tööhõive arvutati, võttes ainult liidu tootjate erinevates terasetehastes samasuguse tootega otseselt töötavad töötajad. See meetod andis täpsed andmed, mille kindlakstegemine on suhteliselt lihtne.

| (98) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Tööhõive ja tootlikkus | 2012 | 2013 | 2014 | IPd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv
  (Täistööajaga tööhõive/ töötaja) | 18 729 | 18 632 | 17 739 | 17 829 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 95 | 95 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 3 900 | 4 003 | 4 257 | 4 191 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 103 | 109 | 107 |
| Allikas: Euroferi vastus küsimustikule. |

(98)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2012

2013

2014

IPd

Töötajate arv

(Täistööajaga tööhõive/ töötaja)

18 729

18 632

17 739

17 829

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

95

95

95

95

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

3 900

4 003

4 257

4 191

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

103

103

109

109

107

107

Allikas: Euroferi vastus küsimustikule.

Allikas:

| (99) | Liidu tootmisharu töötajate arvu vähendati vaatlusaluse perioodi jooksul, et kahandada tootmiskulusid ja suurendada tõhusust, arvestades Hiina ja muu impordi pakutava konkurentsi tihenemist turul. See põhjustas tööjõu vähenemist 5 % võrra vaatlusaluse perioodi jooksul, võtmata arvesse mis tahes kaudset tööhõivet. Võttes arvesse tootmismahu mõningat suurenemist vaatlusalusel perioodil (+ 2 %), suurenes liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus (mõõdetuna toodangus töötaja kohta aastas) seega palju rohkem (+ 7 %), kui tegelik tootmine suurenes. See näitab liidu tootmisharu valmidust konkurentsivõime säilitamise nimel muutuvate turutingimustega kohaneda. |
| --- | --- |

(99)

Liidu tootmisharu töötajate arvu vähendati vaatlusaluse perioodi jooksul, et kahandada tootmiskulusid ja suurendada tõhusust, arvestades Hiina ja muu impordi pakutava konkurentsi tihenemist turul. See põhjustas tööjõu vähenemist 5 % võrra vaatlusaluse perioodi jooksul, võtmata arvesse mis tahes kaudset tööhõivet. Võttes arvesse tootmismahu mõningat suurenemist vaatlusalusel perioodil (+ 2 %), suurenes liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus (mõõdetuna toodangus töötaja kohta aastas) seega palju rohkem (+ 7 %), kui tegelik tootmine suurenes. See näitab liidu tootmisharu valmidust konkurentsivõime säilitamise nimel muutuvate turutingimustega kohaneda.

4.4.2.4.   Varud

| (100) | Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Varud | 2012 | 2013 | 2014 | IPd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uurimisperiood Lõppvarud (tonnides) | 2 908 745 | 2 646 989 | 2 653 224 | 2 798 420 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 91 | 91 | 96 |
| Lõppvarud (protsendina toodangust) | 4,0 % | 3,5 % | 3,5 % | 3,7 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 88 | 94 |
| Allikas: Euroferi vastus küsimustikule. |

(100)

Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Varud

Varud

2012

2013

2014

IPd

Uurimisperiood Lõppvarud (tonnides)

2 908 745

2 646 989

2 653 224

2 798 420

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

91

91

91

91

96

96

Lõppvarud (protsendina toodangust)

4,0 %

3,5 %

3,5 %

3,7 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

88

88

94

94

Allikas: Euroferi vastus küsimustikule.

Allikas:

| (101) | Lõppvarud kahanesid vaatlusalusel perioodil vähesel määral. Enamikku samasuguse toote liike toodab liidu tootmisharu tarbijate eritellimuste alusel. Seetõttu ei loeta laovarusid selles tootmisharus oluliseks kahjunäitajaks. Seda kinnitab ka lõppvarude muutumise analüüsimine protsendina toodangust. Nagu eespool tabelist näha, püsis see näitaja suhteliselt muutumatult ligikaudu 3,5 % kuni 4 % juures tootmismahust. |
| --- | --- |

(101)

Lõppvarud kahanesid vaatlusalusel perioodil vähesel määral. Enamikku samasuguse toote liike toodab liidu tootmisharu tarbijate eritellimuste alusel. Seetõttu ei loeta laovarusid selles tootmisharus oluliseks kahjunäitajaks. Seda kinnitab ka lõppvarude muutumise analüüsimine protsendina toodangust. Nagu eespool tabelist näha, püsis see näitaja suhteliselt muutumatult ligikaudu 3,5 % kuni 4 % juures tootmismahust.

4.4.2.5.   Dumpingumarginaali ulatus

| (102) | Kõik dumpingumarginaalid ületasid oluliselt miinimumtaset. Tegelike kõrgete dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule ei olnud tähtsusetu, kui võtta arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(102)

Kõik dumpingumarginaalid ületasid oluliselt miinimumtaset. Tegelike kõrgete dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule ei olnud tähtsusetu, kui võtta arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu.

4.4.2.6.   Kasv

| (103) | Liidu tarbimine (vaba turg) suurenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 12 %, samal ajal jäi liidu tootmisharu müügimaht liidu turul stabiilseks. Liidu tootmisharu kaotas seega turuosa, erinevalt asjaomasest riigist pärit impordist, mille turuosa vaatlusalusel perioodil suurenes oluliselt. |
| --- | --- |

(103)

Liidu tarbimine (vaba turg) suurenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 12 %, samal ajal jäi liidu tootmisharu müügimaht liidu turul stabiilseks. Liidu tootmisharu kaotas seega turuosa, erinevalt asjaomasest riigist pärit impordist, mille turuosa vaatlusalusel perioodil suurenes oluliselt.

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (104) | Liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad vabal turul müümisel liidus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Müügihinnad vabal turul liidus | 2012 | 2013 | 2014 | IPd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügihind (eurodes tonni kohta) | 553 | 498 | 471 | 427 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 85 | 77 |
| Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta) | 572 | 511 | 469 | 431 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 82 | 75 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(104)

Liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad vabal turul müümisel liidus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Müügihinnad vabal turul liidus

Müügihinnad vabal turul liidus

2012

2013

2014

IPd

Müügihind (eurodes tonni kohta)

553

498

471

427

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

85

85

77

77

Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)

572

511

469

431

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

82

82

75

75

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas:

| (105) | Eespool toodud tabel näitab ühiku müügihinna muutumist liidu vabal turul võrrelduna ühiku toomiskuluga. Müügihinnad on olnud keskmiselt madalamad kui ühiku tootmiskulu, v.a 2014. aastal, kui turud hakkasid taastuma ja kui Hiina impordi turuosa oli madalam kui vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(105)

Eespool toodud tabel näitab ühiku müügihinna muutumist liidu vabal turul võrrelduna ühiku toomiskuluga. Müügihinnad on olnud keskmiselt madalamad kui ühiku tootmiskulu, v.a 2014. aastal, kui turud hakkasid taastuma ja kui Hiina impordi turuosa oli madalam kui vaatlusalusel perioodil.

| (106) | 2012. ja 2013. aastal mõjutasid eurotsooni võlakriisi tagajärjed koos väheneva terase nõudlusega 2012. aastal liidu tootmisharu tulemusi negatiivselt. Liidu tootmisharu hakkas taastuma 2014. aastal ja 2015. aasta esimesel poolel, kuna konkurentsivõime kindlustamiseks võeti tugevdatud meetmeid, suurendades eelkõige liidu tootmisharu tööjõu tootlikkust, nagu kirjeldatud põhjenduses 99, mis suurendas tootlikkust ja parandas tootmisvõimsuse rakendamist. |
| --- | --- |

(106)

2012. ja 2013. aastal mõjutasid eurotsooni võlakriisi tagajärjed koos väheneva terase nõudlusega 2012. aastal liidu tootmisharu tulemusi negatiivselt. Liidu tootmisharu hakkas taastuma 2014. aastal ja 2015. aasta esimesel poolel, kuna konkurentsivõime kindlustamiseks võeti tugevdatud meetmeid, suurendades eelkõige liidu tootmisharu tööjõu tootlikkust, nagu kirjeldatud põhjenduses 99, mis suurendas tootlikkust ja parandas tootmisvõimsuse rakendamist.

| (107) | Hoolimata nendest meetmetest jäi tootmiskulu üldiselt kõrgemaks kui vähenevad müügihinnad ning turuosa vähenemise piiramiseks järgisid liidu tootjad hinnalanguse spiraali ja vähendasid oma müügihindu oluliselt, eelkõige 2015. aasta jooksul. Kuna vaatlusalune toode on põhitarbeaine, pidid liidu tootjad järgima vähenevat hinnaspiraali. |
| --- | --- |

(107)

Hoolimata nendest meetmetest jäi tootmiskulu üldiselt kõrgemaks kui vähenevad müügihinnad ning turuosa vähenemise piiramiseks järgisid liidu tootjad hinnalanguse spiraali ja vähendasid oma müügihindu oluliselt, eelkõige 2015. aasta jooksul. Kuna vaatlusalune toode on põhitarbeaine, pidid liidu tootjad järgima vähenevat hinnaspiraali.

| (108) | Tootmisharusiseseks tarbimiseks toodetud teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete siirdehindadega tarnimisel edasiseks töötlemiseks kasutasid valimisse kuuluvad tootjad erinevaid hinnakujunduspõhimõtteid (kulu, „kulud pluss“, turuhind). Seetõttu ei saa tootmisharusisese kasutamise hinna muutumise kohta asjakohaseid järeldusi teha. |
| --- | --- |

(108)

Tootmisharusiseseks tarbimiseks toodetud teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete siirdehindadega tarnimisel edasiseks töötlemiseks kasutasid valimisse kuuluvad tootjad erinevaid hinnakujunduspõhimõtteid (kulu, „kulud pluss“, turuhind). Seetõttu ei saa tootmisharusisese kasutamise hinna muutumise kohta asjakohaseid järeldusi teha.

4.4.3.2.   Tööjõukulud

| (109) | Liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2012 | 2013 | 2014 | IPd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 63 722 | 63 374 | 66 039 | 66 023 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 99 | 104 | 104 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(109)

Liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2012

2013

2014

IPd

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

63 722

63 374

66 039

66 023

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

99

99

104

104

104

104

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas:

| (110) | Vaatlusalusel perioodil kasvas keskmine palk töötaja kohta 4 %. |
| --- | --- |

(110)

Vaatlusalusel perioodil kasvas keskmine palk töötaja kohta 4 %.

4.4.3.3.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (111) | Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 13


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2012 | 2013 | 2014 | IPd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidu vabaturul (% müügikäibest) | – 3,3 % | – 2,7 % | 0,4 % | – 0,8 % |
| Rahavoog (tuhandetes eurodes) | 150 190 | 139 285 | 221 982 | 122 723 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 148 | 82 |
| Investeeringud (tuhandetes eurodes) | 334 789 | 256 013 | 289 581 | 291 771 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 76 | 86 | 87 |
| Investeeringutasuvus | – 4,5 % | – 3,5 % | 0,5 % | – 1,0 % |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(111)

Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 13

Tabel 13

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2012

2013

2014

IPd

Müügi kasumlikkus liidu vabaturul (% müügikäibest)

– 3,3 %

– 2,7 %

0,4 %

– 0,8 %

Rahavoog (tuhandetes eurodes)

150 190

139 285

221 982

122 723

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

148

148

82

82

Investeeringud (tuhandetes eurodes)

334 789

256 013

289 581

291 771

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

76

76

86

86

87

87

Investeeringutasuvus

– 4,5 %

– 3,5 %

0,5 %

– 1,0 %

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas:

| (112) | Liidu tootjate kasumlikkuse kindlakstegemiseks võttis komisjon liidu vabaturul toimunud samasuguse toote müügi eest saadud maksueelse netokahjumi protsendina sellise müügi käibest. |
| --- | --- |

(112)

Liidu tootjate kasumlikkuse kindlakstegemiseks võttis komisjon liidu vabaturul toimunud samasuguse toote müügi eest saadud maksueelse netokahjumi protsendina sellise müügi käibest.

| (113) | Kasumlikkus oli negatiivne vaatlusaluse perioodi jooksul: kõigi kolme aasta jooksul tekkisid kahjumid, v.a 2014. aastal. Kui 2012. ja 2013. aasta kahjumid on osaliselt seotud eurotsooni võlakriisi tagajärgedega (lisaks terase nõudluse vähenemisele 2012. aastal), said liidu tootjad osaliselt taastuda 2014. aasta ja 2015. aasta esimese poole jooksul. |
| --- | --- |

(113)

Kasumlikkus oli negatiivne vaatlusaluse perioodi jooksul: kõigi kolme aasta jooksul tekkisid kahjumid, v.a 2014. aastal. Kui 2012. ja 2013. aasta kahjumid on osaliselt seotud eurotsooni võlakriisi tagajärgedega (lisaks terase nõudluse vähenemisele 2012. aastal), said liidu tootjad osaliselt taastuda 2014. aasta ja 2015. aasta esimese poole jooksul.

| (114) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo suundumus erineb suurel määral vaatlusaluse perioodi jooksul, kuid üldiselt jäi netorahavoog enamasti positiivseks mitterahaliste kulude, nagu amortisatsioon, tõttu. |
| --- | --- |

(114)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo suundumus erineb suurel määral vaatlusaluse perioodi jooksul, kuid üldiselt jäi netorahavoog enamasti positiivseks mitterahaliste kulude, nagu amortisatsioon, tõttu.

| (115) | Kuna investeeringutasuvus jäi kõigi aastate jooksul läbivalt negatiivseks, v.a 2014. aastal, vähendas liidu tootmisharu ajavahemikus 2012. aastast 2015. aastani investeerimist 13 %. Nagu võib näha investeeringute vähenemisest, mõjutas vaatlusalusel perioodil saadud kahjum kapitali kaasamise võimet. |
| --- | --- |

(115)

Kuna investeeringutasuvus jäi kõigi aastate jooksul läbivalt negatiivseks, v.a 2014. aastal, vähendas liidu tootmisharu ajavahemikus 2012. aastast 2015. aastani investeerimist 13 %. Nagu võib näha investeeringute vähenemisest, mõjutas vaatlusalusel perioodil saadud kahjum kapitali kaasamise võimet.

| (116) | Alljärgnev tabel sisaldab 2015. aasta jaotust kvartalite lõikes, kuna kaebuse esitaja väitis oma kaebuses, et 2015. aasta teises pooles esines oluline vähenemine. Tabelis sisalduvad andmed kinnitavad tõesti kasumlikkuse ja müügi netoväärtuse olulist vähenemist 2015. aasta teises pooles müügihindade täieneva vähenemise tõttu liidu vabaturu.

  Tabel 14


  Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus kvartalite lõikes










  2015. aasta kvartal | Äriühingute kasumlikkus (kahjum) kvartalite lõikes (miljonites eurodes) | Netomüügihind tonni kohta | Netomüügihind vabaturul
  (miljonites eurodes) | Kasumlikkuse protsent |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Esimene | 37,98 | 444,71 | 1 073,34 | 3,5 % |
| Teine | 22,78 | 436,19 | 1 001,60 | 2,3 % |
| Kolmas | – 22,92 | 426,36 | 857,49 | – 2,7 % |
| Neljas | – 69,80 | 392,92 | 699,47 | – 10,0 % |
| Kokku | – 31,9 | 427,2 | 3 631,9 | – 0,8 % |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(116)

Alljärgnev tabel sisaldab 2015. aasta jaotust kvartalite lõikes, kuna kaebuse esitaja väitis oma kaebuses, et 2015. aasta teises pooles esines oluline vähenemine. Tabelis sisalduvad andmed kinnitavad tõesti kasumlikkuse ja müügi netoväärtuse olulist vähenemist 2015. aasta teises pooles müügihindade täieneva vähenemise tõttu liidu vabaturu.

Tabel 14

Tabel 14

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus kvartalite lõikes

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus kvartalite lõikes

2015. aasta kvartal

Äriühingute kasumlikkus (kahjum) kvartalite lõikes (miljonites eurodes)

Netomüügihind tonni kohta

Netomüügihind vabaturul

(miljonites eurodes)

Kasumlikkuse protsent

Esimene

37,98

444,71

1 073,34

3,5 %

Teine

22,78

436,19

1 001,60

2,3 %

Kolmas

– 22,92

426,36

857,49

– 2,7 %

Neljas

– 69,80

392,92

699,47

– 10,0 %

Kokku

– 31,9

427,2

3 631,9

– 0,8 %

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas:

4.4.4.   Järeldus olulise kahju kohta

Järeldus olulise kahju kohta

| (117) | Ühelt poolt võiks liidu tootmisharu tervikuna vähendada vähesel määral oma tootmismahtusid (hoolimata tootmise olulisest vähenemisest peamiselt ühe suure Itaalia tootja poolt) ja parandada oma tootmisvõime rakendamise määra tootmisharusisese ja vaba tarbimise osas. Toomisharu astus samuti konkreetseid samme, et suurendada tõhusust, kontrollides rangelt tootmiskulusid (peamiselt toormaterjalid) ja suurendades tootmist töötaja kohta. Selle tulemusena vähenesid tootmiskulud 25 % võrra. Samuti jäi tema rahavoog positiivseks kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Valimisse kaasatud tootjad suutsid endiselt teha investeeringuid ligikaudu 250–330 miljoni euro ulatuses aastas vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(117)

Ühelt poolt võiks liidu tootmisharu tervikuna vähendada vähesel määral oma tootmismahtusid (hoolimata tootmise olulisest vähenemisest peamiselt ühe suure Itaalia tootja poolt) ja parandada oma tootmisvõime rakendamise määra tootmisharusisese ja vaba tarbimise osas. Toomisharu astus samuti konkreetseid samme, et suurendada tõhusust, kontrollides rangelt tootmiskulusid (peamiselt toormaterjalid) ja suurendades tootmist töötaja kohta. Selle tulemusena vähenesid tootmiskulud 25 % võrra. Samuti jäi tema rahavoog positiivseks kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Valimisse kaasatud tootjad suutsid endiselt teha investeeringuid ligikaudu 250–330 miljoni euro ulatuses aastas vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (118) | Teisalt, hoolimata liidu tootmisharu püüetest vaatlusaluse perioodi jooksul oma üldtulemuste parandamiseks, näitavad teised kahjunäitajad olukorra halvenemist vabaturul: Välja arvatud 2014. aastal ja 2015. aasta alguses, kui liidu tootmisharu hakkas vähesel määral taastuma, kanti kahju kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, mis saavutas ebapüsivad tasemed 2015. aasta teisel poolel. Hoolimata asjaolust, et müügimahud jäid suhteliselt stabiilseteks liidu vabaturul, vähenes liidu tootmisharu turuosa ja see oli sunnitud vähendama investeeringuid pidevalt negatiivse investeeringutasuvuse taustal. |
| --- | --- |

(118)

Teisalt, hoolimata liidu tootmisharu püüetest vaatlusaluse perioodi jooksul oma üldtulemuste parandamiseks, näitavad teised kahjunäitajad olukorra halvenemist vabaturul: Välja arvatud 2014. aastal ja 2015. aasta alguses, kui liidu tootmisharu hakkas vähesel määral taastuma, kanti kahju kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, mis saavutas ebapüsivad tasemed 2015. aasta teisel poolel. Hoolimata asjaolust, et müügimahud jäid suhteliselt stabiilseteks liidu vabaturul, vähenes liidu tootmisharu turuosa ja see oli sunnitud vähendama investeeringuid pidevalt negatiivse investeeringutasuvuse taustal.

| (119) | Eelneva valguses järeldatakse käesolevas etapis, et eelmainitud andmed näitavad, et liidu tootmisharu oli uurimisperioodi lõpus nõrgas olukorras, kuid mitte ulatuses, et liidu tootmisharu oleks kandnud olulisi kahjusid vaatlusaluse perioodi jooksul alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(119)

Eelneva valguses järeldatakse käesolevas etapis, et eelmainitud andmed näitavad, et liidu tootmisharu oli uurimisperioodi lõpus nõrgas olukorras, kuid mitte ulatuses, et liidu tootmisharu oleks kandnud olulisi kahjusid vaatlusaluse perioodi jooksul alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   KAHJU OHT

KAHJU OHT

5.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (120) | Liidu tootmisharu olulise kahju ohu analüüsis võetakse, kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõike 9 teise lõiguga, arvesse alljärgnevaid tegureid:






  i) | liidu turule suunatud dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne kasvutempo, mis viitab importimise olulise suurenemise tõenäosusele; |
| --- | --- | --- |

(120)

Liidu tootmisharu olulise kahju ohu analüüsis võetakse, kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõike 9 teise lõiguga, arvesse alljärgnevaid tegureid:

i)

liidu turule suunatud dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne kasvutempo, mis viitab importimise olulise suurenemise tõenäosusele;

| ii) | eksportiva tootja piisavad ja vabalt kasutatavad tootmisvõimsused eksportija osas või nende peatne ja oluline suurenemine, mis viitab tõenäosusele, et dumpinguhinnaga eksport liitu võib oluliselt kasvada, võttes arvesse teiste mis tahes lisaeksporti vastu võtta võivate eksporditurgude olemasolu; |
| --- | --- |

ii)

eksportiva tootja piisavad ja vabalt kasutatavad tootmisvõimsused eksportija osas või nende peatne ja oluline suurenemine, mis viitab tõenäosusele, et dumpinguhinnaga eksport liitu võib oluliselt kasvada, võttes arvesse teiste mis tahes lisaeksporti vastu võtta võivate eksporditurgude olemasolu;

| iii) | kas import toimub hindadega, mis oluliselt langetavad hindu või takistavad olulisel määral hinnatõuse, mis muidu aset leiaksid ja mis tõenäoliselt suurendaksid edasise impordi nõudlust, ning |
| --- | --- |

iii)

kas import toimub hindadega, mis oluliselt langetavad hindu või takistavad olulisel määral hinnatõuse, mis muidu aset leiaksid ja mis tõenäoliselt suurendaksid edasise impordi nõudlust, ning

| iv) | laovarud. |
| --- | --- |

iv)

laovarud.

| (121) | Nagu osutab artikli 3 lõike 9 teise lõigu sõnastus „nagu“, võidakse lisaks nendele neljale tegurile analüüsida ka muid tegureid, et määrata kindlaks kahju tekkimise oht. Komisjon analüüsis täiendavalt eelkõige tegureid, nagu kasumlikkus ja vastuvõetud tellimused, mille kohta olid saadaval uurimisperioodi ja uurimisperioodijärgsed andmed. |
| --- | --- |

(121)

Nagu osutab artikli 3 lõike 9 teise lõigu sõnastus „nagu“, võidakse lisaks nendele neljale tegurile analüüsida ka muid tegureid, et määrata kindlaks kahju tekkimise oht. Komisjon analüüsis täiendavalt eelkõige tegureid, nagu kasumlikkus ja vastuvõetud tellimused, mille kohta olid saadaval uurimisperioodi ja uurimisperioodijärgsed andmed.

| (122) | Seoses vaatlusaluse perioodiga vaatas komisjon uuesti läbi 2012. kuni 2015. aasta kohta kogutud andmed, kuna liidu tootmisharu praeguse olukorra mõistmine on vajalik, et olla suuteline kindlaks määrama, kas esineb kahju tekkimise oht liidu tootmisharule (11). Ta viis seejärel läbi kõigi tegurite tulevikuanalüüsi. Samuti oli tal võimalik koguda andmeid dumpinguhinnaga impordi ning Hiina tootmisvõimsuse ja impordihinna kohta perioodil 2016. aasta jaanuarist kuni juunini, et prognoose kinnitada või kehtetuks tunnistada, nagu nõutud kohtu poolt (12). Kasumlikkuse ja vastuvõetud tellimuste osas ei olnud saadaval üksikasjalikke andmeid perioodil 2016. aasta jaanuarist kuni juunini ning saadaval olid ainult osalised andmed kuni 2016. aasta märtsini. Laovarude kohta ei leitud üksikasjalikke andmeid kuni 2016. aasta juuni lõpuni, eelkõige liidu tootmisharu kohta. Sellest hoolimata värskendatakse neid andmeid pärast käesoleva määruse avaldamist ja võimalikel juhtudel analüüsitakse ka muid tegureid. Selles etapis käisid parimad kättesaadavad andmed kasumlikkuse, vastuvõetud tellimuste ja laovarude kohta. |
| --- | --- |

(122)

Seoses vaatlusaluse perioodiga vaatas komisjon uuesti läbi 2012. kuni 2015. aasta kohta kogutud andmed, kuna liidu tootmisharu praeguse olukorra mõistmine on vajalik, et olla suuteline kindlaks määrama, kas esineb kahju tekkimise oht liidu tootmisharule (11). Ta viis seejärel läbi kõigi tegurite tulevikuanalüüsi. Samuti oli tal võimalik koguda andmeid dumpinguhinnaga impordi ning Hiina tootmisvõimsuse ja impordihinna kohta perioodil 2016. aasta jaanuarist kuni juunini, et prognoose kinnitada või kehtetuks tunnistada, nagu nõutud kohtu poolt (12). Kasumlikkuse ja vastuvõetud tellimuste osas ei olnud saadaval üksikasjalikke andmeid perioodil 2016. aasta jaanuarist kuni juunini ning saadaval olid ainult osalised andmed kuni 2016. aasta märtsini. Laovarude kohta ei leitud üksikasjalikke andmeid kuni 2016. aasta juuni lõpuni, eelkõige liidu tootmisharu kohta. Sellest hoolimata värskendatakse neid andmeid pärast käesoleva määruse avaldamist ja võimalikel juhtudel analüüsitakse ka muid tegureid. Selles etapis käisid parimad kättesaadavad andmed kasumlikkuse, vastuvõetud tellimuste ja laovarude kohta.

11

12

| (123) | Alusmääruse artikli 3 lõike 9 esimese lõigu teine lause nõuab, et asjaolude muutumist oleks tulnud selgelt ette näha ja et see peab olema vahetu. |
| --- | --- |

(123)

Alusmääruse artikli 3 lõike 9 esimese lõigu teine lause nõuab, et asjaolude muutumist oleks tulnud selgelt ette näha ja et see peab olema vahetu.

5.2.   Kahju oht

Kahju oht

5.2.1.   Liidu turule suunatud dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne kasvutempo, mis viitab importimise olulise suurenemise tõenäosusele

Liidu turule suunatud dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne kasvutempo, mis viitab importimise olulise suurenemise tõenäosusele

| (124) | Vaatlusalusest riigist pärit import suurenes oluliselt 246 720 tonnilt 1 519 304 tonnini alates 2012. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, nagu näidatud eelmainitud põhjenduses 76 sisalduvas tabelis. See import on järjepidevalt toimunud pidevalt langevate hindadega. Hiina dumpinguhinnaga impordi hõivatud turuosa oluline suurenemine (+ 550 %) kinnitab, et kõnealuse impordi mahu muutumise põhjus ei olnud ainult nõudluse kasv (+ 12 %). Hiina eksportivad tootjad on uuele turule tunginud ja suurendanud turuosa madala hinnaga impordiga teiste ettevõtjate, sh liidu tootjad, arvelt. Hiina impordi maht suurenes täiendavalt (8,5 % võrra) 2016. aasta esimeses pooles (773 275 tonni) (allikas: Eurostat), võrreldes 2015. aasta esimese poolega (712 390 tonni). Saadavalolevad andmed näitavad, et Hiina dumpinguhinnaga import ei ole mitte ainult oluliselt kasvanud vaatlusaluse perioodi jooksul, vaid see suundumus ei peatunud ega muutunud vastupidiseks uurimisjärgsel perioodil. |
| --- | --- |

(124)

Vaatlusalusest riigist pärit import suurenes oluliselt 246 720 tonnilt 1 519 304 tonnini alates 2012. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, nagu näidatud eelmainitud põhjenduses 76 sisalduvas tabelis. See import on järjepidevalt toimunud pidevalt langevate hindadega. Hiina dumpinguhinnaga impordi hõivatud turuosa oluline suurenemine (+ 550 %) kinnitab, et kõnealuse impordi mahu muutumise põhjus ei olnud ainult nõudluse kasv (+ 12 %). Hiina eksportivad tootjad on uuele turule tunginud ja suurendanud turuosa madala hinnaga impordiga teiste ettevõtjate, sh liidu tootjad, arvelt. Hiina impordi maht suurenes täiendavalt (8,5 % võrra) 2016. aasta esimeses pooles (773 275 tonni) (allikas: Eurostat), võrreldes 2015. aasta esimese poolega (712 390 tonni). Saadavalolevad andmed näitavad, et Hiina dumpinguhinnaga import ei ole mitte ainult oluliselt kasvanud vaatlusaluse perioodi jooksul, vaid see suundumus ei peatunud ega muutunud vastupidiseks uurimisjärgsel perioodil.

5.2.2.   Piisav ja vabalt rakendatav tootmisvõimsus

Piisav ja vabalt rakendatav tootmisvõimsus

5.2.2.1.   Hiina RV tootmisvõimsus (toorteras ja samasugused tooted)

| (125) | Saadavalolevad andmed näitavad Hiina toorterase tootmisvõimsuse kohta, et Hiina terase tootmisvõimsus on kiiresti suurenenud pikka aega. Kui Hiina RV moodustas 25,6 % maailma toorterase kogutoodangust 2004. aastal (13), kahekordistas ta oma tegelikku tootmist ja moodustas 50,3 % 2015. aastal. Seoses sellega mainib komisjoni terase teatis järgmist: „... on vaba tootmisvõimsus teatavates kolmandates riikides, eelkõige Hiinas, oluliselt suurenenud. Ainuüksi Hiina tootmisvõimsuse ülejääk on hinnanguliselt 350 miljonit tonni, mis on peaaegu kaks korda suurem liidu aastatoodangust (14).“ |
| --- | --- |

(125)

Saadavalolevad andmed näitavad Hiina toorterase tootmisvõimsuse kohta, et Hiina terase tootmisvõimsus on kiiresti suurenenud pikka aega. Kui Hiina RV moodustas 25,6 % maailma toorterase kogutoodangust 2004. aastal (13), kahekordistas ta oma tegelikku tootmist ja moodustas 50,3 % 2015. aastal. Seoses sellega mainib komisjoni terase teatis järgmist: „... on vaba tootmisvõimsus teatavates kolmandates riikides, eelkõige Hiinas, oluliselt suurenenud. Ainuüksi Hiina tootmisvõimsuse ülejääk on hinnanguliselt 350 miljonit tonni, mis on peaaegu kaks korda suurem liidu aastatoodangust (14).“

13

14

| (126) | Seoses sellega hindas OECD Hiina terasetootmise koguvõimsuseks 1 140 miljonit tonni (15) 2014. aastal, arvestades samas, et Hiina tegelik toodang oli arvutuslikult 822,8 miljonit tonni (16). Seetõttu on Hiina saadaolev üleliigne tootmisvõimsus kindlasti suurem kui 300 miljonit tonni. |
| --- | --- |

(126)

Seoses sellega hindas OECD Hiina terasetootmise koguvõimsuseks 1 140 miljonit tonni (15) 2014. aastal, arvestades samas, et Hiina tegelik toodang oli arvutuslikult 822,8 miljonit tonni (16). Seetõttu on Hiina saadaolev üleliigne tootmisvõimsus kindlasti suurem kui 300 miljonit tonni.

15

16

| (127) | Selline terase ülevõimsus ei ole samuti kooskõlas samasuguste toodete puhul Hiina RVs ja teistes riikides. Vastavalt hiljutisele OECD uuringule on tegelikult nõudluse kasv ülemaailmsetel turgudel aeglustumas ja tootmisvõimsuse/nõudluse vahe on suurenenud (17). |
| --- | --- |

(127)

Selline terase ülevõimsus ei ole samuti kooskõlas samasuguste toodete puhul Hiina RVs ja teistes riikides. Vastavalt hiljutisele OECD uuringule on tegelikult nõudluse kasv ülemaailmsetel turgudel aeglustumas ja tootmisvõimsuse/nõudluse vahe on suurenenud (17).

17

| (128) | Asjaolule, et vaatlusalusel riigil on hiiglaslik terase ülevõimsus, ei vaidle vastu Hiina ametiasutused. Esiteks andis Hiina riiginõukogu 1. veebruaril 2016 välja „Arvamuse terasetööstuse jaoks ülevõimsuse vähendamiseks“, mis sätestab Hiina üldise lähenemise Hiina terasetööstuse ülevõimsuse otsustavamaks vähendamiseks. Meetmed vähendaksid muu hulgas toorterase tootmisvõimsust 100–150 miljonit tonni viie aasta jooksul ja keelaksid rangelt uue tootmisvõimsuse suurendamise. Teiseks mainis Hiina raua- ja teraseühendus (CISA) samuti oma esitatud dokumendis, et „Hiina valitsus ja Hiina teraseühendus on mõne viimase aastaga rakendanud tulemuslikke meetmeid... Alates 2011. aastast on Hiina aktiivselt vähendanud aegunud tootmisvõimsusi ja tugevdanud energiasäästumeetmeid (18).“ |
| --- | --- |

(128)

Asjaolule, et vaatlusalusel riigil on hiiglaslik terase ülevõimsus, ei vaidle vastu Hiina ametiasutused. Esiteks andis Hiina riiginõukogu 1. veebruaril 2016 välja „Arvamuse terasetööstuse jaoks ülevõimsuse vähendamiseks“, mis sätestab Hiina üldise lähenemise Hiina terasetööstuse ülevõimsuse otsustavamaks vähendamiseks. Meetmed vähendaksid muu hulgas toorterase tootmisvõimsust 100–150 miljonit tonni viie aasta jooksul ja keelaksid rangelt uue tootmisvõimsuse suurendamise. Teiseks mainis Hiina raua- ja teraseühendus (CISA) samuti oma esitatud dokumendis, et „Hiina valitsus ja Hiina teraseühendus on mõne viimase aastaga rakendanud tulemuslikke meetmeid... Alates 2011. aastast on Hiina aktiivselt vähendanud aegunud tootmisvõimsusi ja tugevdanud energiasäästumeetmeid (18).“

18

| (129) | Samas on hiljuti teatatud järgmistest vastuoludest, mis ilmnesid tegeliku olukorra ja hiljutise Hiina tootmisvõimsuse vähendamist käsitleva teavituse andmete vahel:






  — | esineb teateid selle kohta, et vaatlusalune riik kannatab „varjusurmas“ olevate terasetehaste nähtuse all (19): need on tehased, mis ootavad peatset sulgemist, kuid mida tegelikult ei suletagi. |
| --- | --- | --- |

(129)

Samas on hiljuti teatatud järgmistest vastuoludest, mis ilmnesid tegeliku olukorra ja hiljutise Hiina tootmisvõimsuse vähendamist käsitleva teavituse andmete vahel:

—

esineb teateid selle kohta, et vaatlusalune riik kannatab „varjusurmas“ olevate terasetehaste nähtuse all (19): need on tehased, mis ootavad peatset sulgemist, kuid mida tegelikult ei suletagi.

19

| — | Teine allikas teatas samuti, et 41 kõrgahju on taasavatud, ja kõige hiljutisemad teated kirjeldavad isegi, et üle 50 miljoni tonni terase tootmisvõimsust on Hiina RVs taaskäivitatud alates 2016. aasta algusest (20). |
| --- | --- |

—

Teine allikas teatas samuti, et 41 kõrgahju on taasavatud, ja kõige hiljutisemad teated kirjeldavad isegi, et üle 50 miljoni tonni terase tootmisvõimsust on Hiina RVs taaskäivitatud alates 2016. aasta algusest (20).

20

| — | Maailma Teraseühendus ütleb järgnevat maailma toorterase tootmise kohta 2016. aasta esimese 6 kuu jooksul: „Maailma toorterase toodang oli 2016. aasta esimese kuue kuu jooksul 794,8 Mt, mis on vähenenud 1,9 % võrra, võrreldes 2015. aasta sama perioodiga ... Toorterase toodang ... vähenes – 6,1 % võrra EL 28-s ... Hiina toorterase toodang 2016. aasta juunis oli 69,5 Mt, 1,7 % kasv, võrreldes 2015. aasta juuniga ...
   (21)
  “ |
| --- | --- |

—

Maailma Teraseühendus ütleb järgnevat maailma toorterase tootmise kohta 2016. aasta esimese 6 kuu jooksul: „Maailma toorterase toodang oli 2016. aasta esimese kuue kuu jooksul 794,8 Mt, mis on vähenenud 1,9 % võrra, võrreldes 2015. aasta sama perioodiga ... Toorterase toodang ... vähenes – 6,1 % võrra EL 28-s ... Hiina toorterase toodang 2016. aasta juunis oli 69,5 Mt, 1,7 % kasv, võrreldes 2015. aasta juuniga ...
   (21)
  “

Toorterase toodang ... vähenes – 6,1 % võrra EL 28-s ... Hiina toorterase toodang 2016. aasta juunis oli 69,5 Mt, 1,7 % kasv, võrreldes 2015. aasta juuniga ...

21

| (130) | Viimaks uuris komisjon Hiina ametivõimude lubadusi ja kohustusi, nagu mainitud põhjenduses 128. Hoolimata sellistest teadaannetest 2016. aasta alguses ei ole need veel realiseerunud. |
| --- | --- |

(130)

Viimaks uuris komisjon Hiina ametivõimude lubadusi ja kohustusi, nagu mainitud põhjenduses 128. Hoolimata sellistest teadaannetest 2016. aasta alguses ei ole need veel realiseerunud.

| (131) | Seetõttu ollakse seisukohal, et ülevõimsuse probleem Hiina RV terasesektoris on laialdaselt teada ja seda tunnistavad ka Hiina ametivõimud. |
| --- | --- |

(131)

Seetõttu ollakse seisukohal, et ülevõimsuse probleem Hiina RV terasesektoris on laialdaselt teada ja seda tunnistavad ka Hiina ametivõimud.

| (132) | Samasugust toodet käsitletakse suure osana toorterase kogutoodangust järgmisel põhjusel. Arvestades seda, et Hiina toorterase kogutoodang oli aastatel 2013 ja 2014 vastavalt 822 000 miljonit tonni ja 822 698 miljonit tonni, Hiina kuumvaltsitud lehttoodete kogumaht vastavalt 311 564 miljonit tonni (või umbes 37,9 % üldisest toorterase toodangust) ja 317 387 miljonit tonni (või umbes 38,6 % üldisest toorterase toodangust) (22). Seetõttu annavad eelmainitud andmed toorterase kohta hästi aimu ka samasuguse toote tootmisvõimsuse ülejäägist Hiina RVs. |
| --- | --- |

(132)

Samasugust toodet käsitletakse suure osana toorterase kogutoodangust järgmisel põhjusel. Arvestades seda, et Hiina toorterase kogutoodang oli aastatel 2013 ja 2014 vastavalt 822 000 miljonit tonni ja 822 698 miljonit tonni, Hiina kuumvaltsitud lehttoodete kogumaht vastavalt 311 564 miljonit tonni (või umbes 37,9 % üldisest toorterase toodangust) ja 317 387 miljonit tonni (või umbes 38,6 % üldisest toorterase toodangust) (22). Seetõttu annavad eelmainitud andmed toorterase kohta hästi aimu ka samasuguse toote tootmisvõimsuse ülejäägist Hiina RVs.

22

| (133) | Teiseks on viidatud põhjenduses 185 sisalduvale tabelile, kus võrreldakse samasuguse toote tegelikku toodangut Hiina RVs teiste riikide tegeliku toodanguga aastatel 2014 ja 2013. See tabel näitab näiteks, et samasuguse toote tegelik toodang 2014. aastal Hiina RVs (317,4 miljonit tonni) oli umbes 5 korda suurem kui Venemaa, Ukraina, Iraani ja Brasiilia kogutoodangu summa (57,4 miljonit tonni). See annab aimu samasuguse toote hiiglaslikust tootmisvõimsusest Hiina RVs. |
| --- | --- |

(133)

Teiseks on viidatud põhjenduses 185 sisalduvale tabelile, kus võrreldakse samasuguse toote tegelikku toodangut Hiina RVs teiste riikide tegeliku toodanguga aastatel 2014 ja 2013. See tabel näitab näiteks, et samasuguse toote tegelik toodang 2014. aastal Hiina RVs (317,4 miljonit tonni) oli umbes 5 korda suurem kui Venemaa, Ukraina, Iraani ja Brasiilia kogutoodangu summa (57,4 miljonit tonni). See annab aimu samasuguse toote hiiglaslikust tootmisvõimsusest Hiina RVs.

| (134) | Kolmandaks kinnitas uurimine, et uurimisperioodi jooksul on valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate keskmine tootmisvõimsuse kasutamismäär 65 %. See tähendab enam kui 14 miljoni tonni ulatuses vaatlusaluse toote vabalt kasutatava tootmisvõimsuse jaotamist ainult kolme äriühingu vahel. See on samuti üks näitaja, mis annab aimu samasuguse toote tootmisvõimsuse ülejäägist. Eeldades, et teistel Hiina kuumvaltsitud lehtterastoodete tootjatel on sarnased määrad, on võimalik järeldada kõrge kuumvaltsitud lehtterastoode tootmisvõimsuse ülejäägi olemasolu Hiinas. |
| --- | --- |

(134)

Kolmandaks kinnitas uurimine, et uurimisperioodi jooksul on valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate keskmine tootmisvõimsuse kasutamismäär 65 %. See tähendab enam kui 14 miljoni tonni ulatuses vaatlusaluse toote vabalt kasutatava tootmisvõimsuse jaotamist ainult kolme äriühingu vahel. See on samuti üks näitaja, mis annab aimu samasuguse toote tootmisvõimsuse ülejäägist. Eeldades, et teistel Hiina kuumvaltsitud lehtterastoodete tootjatel on sarnased määrad, on võimalik järeldada kõrge kuumvaltsitud lehtterastoode tootmisvõimsuse ülejäägi olemasolu Hiinas.

| (135) | Liidu turg on avatud turg, kuhu imporditakse rohkelt mitmest riigist, nagu on näidatud põhjenduses 177 sisalduvas tabelis. Nagu on näidatud põhjenduse 76 tabelis 4, on Hiina eksportivad tootjad eksportinud liidu turule peamiselt alates 2012. aastast ja nad on suurendanud kiirelt oma turuosi madalahinnalise impordiga muude ettevõtjate, sh liidu tootjad, kulul. See tõestab, et turuosa hõlvamine osutus suhteliselt hõlpsaks ja väga edukaks vaatlusaluse perioodi jooksul Hiina eksportivate tootjate jaoks ning see on seetõttu märk liidu turu atraktiivsusest Hiina ja muude eksportivate tootjate jaoks. |
| --- | --- |

(135)

Liidu turg on avatud turg, kuhu imporditakse rohkelt mitmest riigist, nagu on näidatud põhjenduses 177 sisalduvas tabelis. Nagu on näidatud põhjenduse 76 tabelis 4, on Hiina eksportivad tootjad eksportinud liidu turule peamiselt alates 2012. aastast ja nad on suurendanud kiirelt oma turuosi madalahinnalise impordiga muude ettevõtjate, sh liidu tootjad, kulul. See tõestab, et turuosa hõlvamine osutus suhteliselt hõlpsaks ja väga edukaks vaatlusaluse perioodi jooksul Hiina eksportivate tootjate jaoks ning see on seetõttu märk liidu turu atraktiivsusest Hiina ja muude eksportivate tootjate jaoks.

5.2.2.2.   Kolmandate riikide vastuvõtmise suutlikkus

| (136) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõike 9 teise lõigu punktiga b, analüüsis komisjon muude eksporditurgude kättesaadavust Hiina eksportivate tootjate jaoks, et võtta vastu mis tahes täiendavat eksporti. |
| --- | --- |

(136)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõike 9 teise lõigu punktiga b, analüüsis komisjon muude eksporditurgude kättesaadavust Hiina eksportivate tootjate jaoks, et võtta vastu mis tahes täiendavat eksporti.

| (137) | Juurdepääs mõnele (suurele) eksporditurule on Hiina eksportivate tootjate jaoks ühe keerulisem kaubanduse kaitsemeetmete (riigid nagu Ameerika Ühendriigid, Malaisia, India ja Mehhiko) ja/või uurimiste (riigid nagu Tai) või suurenenud tollimaksude tõttu (Lõuna-Aafrika). |
| --- | --- |

(137)

Juurdepääs mõnele (suurele) eksporditurule on Hiina eksportivate tootjate jaoks ühe keerulisem kaubanduse kaitsemeetmete (riigid nagu Ameerika Ühendriigid, Malaisia, India ja Mehhiko) ja/või uurimiste (riigid nagu Tai) või suurenenud tollimaksude tõttu (Lõuna-Aafrika).

| (138) | Statistilised ekspordiandmed 2015. aasta ja 2016. aasta esimese 6 kuu kohta ja samasuguse toote CN-koodide valimi (23) kohta näitavad samas muutumatut olukorda Hiina ekspordimahtudes ülejäänud maailmas. |
| --- | --- |

(138)

Statistilised ekspordiandmed 2015. aasta ja 2016. aasta esimese 6 kuu kohta ja samasuguse toote CN-koodide valimi (23) kohta näitavad samas muutumatut olukorda Hiina ekspordimahtudes ülejäänud maailmas.

23

| (139) | Esiteks eksportis vaatlusalune riik umbes samas mahus kaupa 2016. aasta esimese 6 kuu jooksul, kui need arvud esitada aasta baasil ja võrrelda neid 2015. aastaga. Sellest hoolimata oli keskmine ühiku müügihind madalam 2016. aasta esimese 6 kuu jooksul, võrreldes 2015. aastaga. Teiseks kompenseerib turuoa kaotamise mõnes riigis (nagu Indoneesia ja Vietnam) 2016. aasta esimese 6 kuu jooksul, võrreldes 2015. aastaga, turuosa suurenemine teistes riikides (nagu Bangladesh ja Korea Rahvademokraatlik Vabariik). Komisjon järeldas seega, et on ebatõenäoline, et kolmandad riigid suudaksid ise vastu võtta vabalt kasutatava Hiina tootmisvõimsuse hiiglasliku hulga. Isegi juhul, kui hetkel on Hiina ekspordis kolmandatesse riikidesse olukord muutumatu, jääb atraktiivne liidu turg, nagu mainitud põhjenduses 135, tõenäoliselt Hiina dumpinguhinnaga ekspordi peamiste sihtmärkide hulka. |
| --- | --- |

(139)

Esiteks eksportis vaatlusalune riik umbes samas mahus kaupa 2016. aasta esimese 6 kuu jooksul, kui need arvud esitada aasta baasil ja võrrelda neid 2015. aastaga. Sellest hoolimata oli keskmine ühiku müügihind madalam 2016. aasta esimese 6 kuu jooksul, võrreldes 2015. aastaga. Teiseks kompenseerib turuoa kaotamise mõnes riigis (nagu Indoneesia ja Vietnam) 2016. aasta esimese 6 kuu jooksul, võrreldes 2015. aastaga, turuosa suurenemine teistes riikides (nagu Bangladesh ja Korea Rahvademokraatlik Vabariik). Komisjon järeldas seega, et on ebatõenäoline, et kolmandad riigid suudaksid ise vastu võtta vabalt kasutatava Hiina tootmisvõimsuse hiiglasliku hulga. Isegi juhul, kui hetkel on Hiina ekspordis kolmandatesse riikidesse olukord muutumatu, jääb atraktiivne liidu turg, nagu mainitud põhjenduses 135, tõenäoliselt Hiina dumpinguhinnaga ekspordi peamiste sihtmärkide hulka.

5.2.2.3.   Hiina RV vastuvõtmise suutlikkus

| (140) | Samuti Hiina RVs puudub piisav vastuvõtmise suutlikkus. Hiina RV terase siseriiklik nõudlus aeglustub. Maailma Teraseühenduse sõnul oodati esialgu Hiina terase nõudluse vähenemist – 3,5 % võrra 2015. aastal ja – 2,0 % võrra 2016. aastal pärast nõudluse tipptaset 2013. aastal (24). Samas kohandati neid arvusid hiljem sama organisatsiooni poolt järgneval viisil: „terase nõudluse vähenemiseks Hiinas prognoositakse – 4,0 % 2016. aastal, millele järgneb – 3,0 % 2017. aastal. See osutab nõudlusele 626,1 Mt terast (15 % langus 2013. aastaga võrreldes) 2017. aastal, langedes tasemele 41,9 % maailma terase tarbimisest tasemelt 47,9 % 2009. aastal ja 44,8 % 2015. aastal“ (25). |
| --- | --- |

(140)

Samuti Hiina RVs puudub piisav vastuvõtmise suutlikkus. Hiina RV terase siseriiklik nõudlus aeglustub. Maailma Teraseühenduse sõnul oodati esialgu Hiina terase nõudluse vähenemist – 3,5 % võrra 2015. aastal ja – 2,0 % võrra 2016. aastal pärast nõudluse tipptaset 2013. aastal (24). Samas kohandati neid arvusid hiljem sama organisatsiooni poolt järgneval viisil: „terase nõudluse vähenemiseks Hiinas prognoositakse – 4,0 % 2016. aastal, millele järgneb – 3,0 % 2017. aastal. See osutab nõudlusele 626,1 Mt terast (15 % langus 2013. aastaga võrreldes) 2017. aastal, langedes tasemele 41,9 % maailma terase tarbimisest tasemelt 47,9 % 2009. aastal ja 44,8 % 2015. aastal“ (25).

24

25

5.2.2.4.   Järeldus tootmisvõime kohta

| (141) | Kokkuvõttes on tõenäoline, et liidu turule suunatakse jätkuvalt olulises mahus olemasolevat massiivset üleliigset terase tootmisvõimsust, sh samasuguse toote puhul. Praegused ülevõimsused ja ebapiisav vastuvõtmise suutlikkus kolmandate riikide või Hiina RV enda poolt osutab oluliselt suurenenud Hiina ekspordile liitu, kus turuosa hõlvamine on osutunud suhteliselt hõlpsaks ja väga edukaks vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(141)

Kokkuvõttes on tõenäoline, et liidu turule suunatakse jätkuvalt olulises mahus olemasolevat massiivset üleliigset terase tootmisvõimsust, sh samasuguse toote puhul. Praegused ülevõimsused ja ebapiisav vastuvõtmise suutlikkus kolmandate riikide või Hiina RV enda poolt osutab oluliselt suurenenud Hiina ekspordile liitu, kus turuosa hõlvamine on osutunud suhteliselt hõlpsaks ja väga edukaks vaatlusaluse perioodi jooksul.

5.2.3.   Impordi hinnatase

Impordi hinnatase

| (142) | Vaatlusaluse perioodi jooksul, nagu sätestatud põhjenduses 78, vähenesid keskmised impordihinnad vaatlusalusest riigist 33 % võrra tasemelt 600 eurot/tonn 2012. aastal tasemele 404 eurot/tonn 2015. aastal. |
| --- | --- |

(142)

Vaatlusaluse perioodi jooksul, nagu sätestatud põhjenduses 78, vähenesid keskmised impordihinnad vaatlusalusest riigist 33 % võrra tasemelt 600 eurot/tonn 2012. aastal tasemele 404 eurot/tonn 2015. aastal.

| (143) | Alljärgnev tabel võrdleb Hiina impordi keskmiseid ühikuhindu viie valimisse kaasatud liidu tootja ühiku müügihindadega.

  Tabel 15


  Müügihinnad liidu vabaturul, võrreldes Hiina impordihindadega vaatlusaluse perioodi jooksul | Vt põhjendust | 2012 | 2013 | 2014 | IPd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 valimisse kaasatud liidu tootja müügihind (eurodes tonni kohta) | (104) | 553 | 498 | 471 | 427 |
| Hiina impordi keskmine hind Eurostati andmetel
  (eurodes tonni kohta) | (78) | 600 | 505 | 463 | 404 |
| Erinevus (eurodes tonni kohta) | | – 47 | – 7 | + 8 | + 23 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate ja eksportivate tootjate ja Eurostati vastus küsimustikule. |

(143)

Alljärgnev tabel võrdleb Hiina impordi keskmiseid ühikuhindu viie valimisse kaasatud liidu tootja ühiku müügihindadega.

Tabel 15

Tabel 15

Müügihinnad liidu vabaturul, võrreldes Hiina impordihindadega vaatlusaluse perioodi jooksul

Müügihinnad liidu vabaturul, võrreldes Hiina impordihindadega vaatlusaluse perioodi jooksul

Vt põhjendust

2012

2013

2014

IPd

5 valimisse kaasatud liidu tootja müügihind (eurodes tonni kohta)

(104)

553

498

471

427

Hiina impordi keskmine hind Eurostati andmetel

(eurodes tonni kohta)

(78)

600

505

463

404

Erinevus (eurodes tonni kohta)

– 47

– 7

- 8

- 23

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate ja eksportivate tootjate ja Eurostati vastus küsimustikule.

Allikas:

| (144) | Keskmised Hiina hinnad olid 2012. aastal oluliselt kõrgemad kui liidu tootjate hinnad. Samas 2015. aastal muutusid Hiina impordihinnad oluliselt madalamaks (404 eurot tonni kohta) kui liidu tootmisharu hinnad (427 eurot tonni kohta). Seda kinnitab hindade allalöömise analüüs eelmainitud põhjenduses 82. |
| --- | --- |

(144)

Keskmised Hiina hinnad olid 2012. aastal oluliselt kõrgemad kui liidu tootjate hinnad. Samas 2015. aastal muutusid Hiina impordihinnad oluliselt madalamaks (404 eurot tonni kohta) kui liidu tootmisharu hinnad (427 eurot tonni kohta). Seda kinnitab hindade allalöömise analüüs eelmainitud põhjenduses 82.

| (145) | Järgmine tabel näitab Hiina ühikuhindade jätkuvat langust uurimisjärgsel perioodil 2016. aasta jaanuarist kuni juunini liidu turule sisenedes.

  Tabel 16


  Hiina impordihinnad uurimisperioodijärgsel perioodil












  Hiina impordi keskmised hinnad
  (eurot tonni kohta) | Jaanuar 2016 | Veebruar 2016 | Märts 2016 | Aprill 2016 | Mai 2016 | Juuni 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 326 | 318 | 313 | 303 | 299 | 308 |
| Allikas: Eurostat. |

(145)

Järgmine tabel näitab Hiina ühikuhindade jätkuvat langust uurimisjärgsel perioodil 2016. aasta jaanuarist kuni juunini liidu turule sisenedes.

Tabel 16

Tabel 16

Hiina impordihinnad uurimisperioodijärgsel perioodil

Hiina impordihinnad uurimisperioodijärgsel perioodil

Hiina impordi keskmised hinnad

(eurot tonni kohta)

Jaanuar 2016

Veebruar 2016

Märts 2016

Aprill 2016

Mai 2016

Juuni 2016

326

318

313

303

299

308

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (146) | Hiina impordi madalal hinnal on kahetine negatiivne toime:






  i) | esiteks annab oluline hinnavahe dumpinguhinnaga impordile (täiendava) eelise, sest on tõenäoline, et kasutajad hakkavad üha enam ostma madalama hinnaga kaupa; |
| --- | --- | --- |

(146)

Hiina impordi madalal hinnal on kahetine negatiivne toime:

i)

esiteks annab oluline hinnavahe dumpinguhinnaga impordile (täiendava) eelise, sest on tõenäoline, et kasutajad hakkavad üha enam ostma madalama hinnaga kaupa;

| ii) | teiseks annab selliste madalate hindade olemasolu turul ostjaile aluse taotleda liidu tootmisharult ja muudelt tarneallikatelt madalamat hinda, avaldades sellega täiendavat negatiivset mõju, mis väljendub nii vähenenud mahtudes kui ka madalamates hindades. Nimetatud mõju ei tarvitse avalduda olukorras, kus hinnaerinevused ei ole suured, ent praegusel juhul, pidades silmas hindade allalöömise ulatust, on liidu tootmisharule tekitatav kahju eelduste kohaselt oluline. |
| --- | --- |

ii)

teiseks annab selliste madalate hindade olemasolu turul ostjaile aluse taotleda liidu tootmisharult ja muudelt tarneallikatelt madalamat hinda, avaldades sellega täiendavat negatiivset mõju, mis väljendub nii vähenenud mahtudes kui ka madalamates hindades. Nimetatud mõju ei tarvitse avalduda olukorras, kus hinnaerinevused ei ole suured, ent praegusel juhul, pidades silmas hindade allalöömise ulatust, on liidu tootmisharule tekitatav kahju eelduste kohaselt oluline.

5.2.4.   Laovarud

Laovarud

| (147) | Komisjon leidis, et see tegur ei ole analüüsimiseks eriti oluline, kuna tavapäraselt hoiavad kauplejad (hulgimüüjad) laovarusid ja tootjad seda pigem ei tee. Samuti toodavad liidu tootjad peamiselt tellimuste alusel, võimaldades neil oma laovarusid võimalikult madalatena hoida. Sellest hoolimata analüüsis ta seda tegurit, mida on selgesõnaliselt mainitud alusmääruse artikli 3 lõike 9 teises lõigus (vt eelmainitud põhjendust 120). |
| --- | --- |

(147)

Komisjon leidis, et see tegur ei ole analüüsimiseks eriti oluline, kuna tavapäraselt hoiavad kauplejad (hulgimüüjad) laovarusid ja tootjad seda pigem ei tee. Samuti toodavad liidu tootjad peamiselt tellimuste alusel, võimaldades neil oma laovarusid võimalikult madalatena hoida. Sellest hoolimata analüüsis ta seda tegurit, mida on selgesõnaliselt mainitud alusmääruse artikli 3 lõike 9 teises lõigus (vt eelmainitud põhjendust 120).

| (148) | Laovarude langevaid tasemeid märgati nii Hiina RV kui ka liidu turul (26) uurimisperioodi lõpus. Seda on võimalik selgitada hinnalanguse taustal 2015. ja 2016. aastal järgmisel viisil: kui tootja või kaupleja prognoosib hinnatõusu, peaks ta kiiresti laovarusid suurendama, oodates proportsionaalselt suuremaid kasumeid hindade tõustes. |
| --- | --- |

(148)

Laovarude langevaid tasemeid märgati nii Hiina RV kui ka liidu turul (26) uurimisperioodi lõpus. Seda on võimalik selgitada hinnalanguse taustal 2015. ja 2016. aastal järgmisel viisil: kui tootja või kaupleja prognoosib hinnatõusu, peaks ta kiiresti laovarusid suurendama, oodates proportsionaalselt suuremaid kasumeid hindade tõustes.

26

| (149) | Ka ei saanud komisjon üksikasjalikke uurimisperioodijärgse perioodi andmeid laovarude kohta, hoolimata taotlustest ja omapoolsest uurimistegevusest. Komisjon pidas samas tõenäoliseks seda, et vaatlusaluse toote laovarud liidus jäävad suhteliselt väikeseks 2016. aasta alguses: näiteks Saksamaal vastavalt Saksamaa terase turustamise ühenduse andmetele langesid viimase aasta lõpus lehtterase laovarud madalaimale tasemele pärast 2003. aastat. Uusimad andmed näitasid teatavat suurenemist, kuid kuna lehtterase varud olid tasemel 1,4 miljonit tonni veebruaris, vähenesid need aasta-aastalt 7 % võrra (27). |
| --- | --- |

(149)

Ka ei saanud komisjon üksikasjalikke uurimisperioodijärgse perioodi andmeid laovarude kohta, hoolimata taotlustest ja omapoolsest uurimistegevusest. Komisjon pidas samas tõenäoliseks seda, et vaatlusaluse toote laovarud liidus jäävad suhteliselt väikeseks 2016. aasta alguses: näiteks Saksamaal vastavalt Saksamaa terase turustamise ühenduse andmetele langesid viimase aasta lõpus lehtterase laovarud madalaimale tasemele pärast 2003. aastat. Uusimad andmed näitasid teatavat suurenemist, kuid kuna lehtterase varud olid tasemel 1,4 miljonit tonni veebruaris, vähenesid need aasta-aastalt 7 % võrra (27).

27

| (150) | Hiina RVs vähenesid terase laovarud 40 Hiina suurlinna ladudes väidetavalt 8,86 tonnini 2016. aasta juuni lõpus 9,47 tonnilt 2016. aasta mai lõpus, võrreldes tasemega 12,86 tonni 2015. aasta juuni lõpus. 2016. aasta mai jooksul moodustasid 80 suure Hiina tehase terase laojäägid 14,17 tonni, võrreldes 16,71 tonniga 2015. aasta mai lõpus (28). |
| --- | --- |

(150)

Hiina RVs vähenesid terase laovarud 40 Hiina suurlinna ladudes väidetavalt 8,86 tonnini 2016. aasta juuni lõpus 9,47 tonnilt 2016. aasta mai lõpus, võrreldes tasemega 12,86 tonni 2015. aasta juuni lõpus. 2016. aasta mai jooksul moodustasid 80 suure Hiina tehase terase laojäägid 14,17 tonni, võrreldes 16,71 tonniga 2015. aasta mai lõpus (28).

28

| (151) | Kokkuvõttes vähenesid terase laovarud nii uurimisperioodi lõpus kui ka uurimisjärgsel perioodil. Kuigi see tegur ei ole analüüsis otsustava tähtsusega, võib see osutada võimalikule edasisele hinnalangusele, mis tugevdab kahju tekkimise ohtu. |
| --- | --- |

(151)

Kokkuvõttes vähenesid terase laovarud nii uurimisperioodi lõpus kui ka uurimisjärgsel perioodil. Kuigi see tegur ei ole analüüsis otsustava tähtsusega, võib see osutada võimalikule edasisele hinnalangusele, mis tugevdab kahju tekkimise ohtu.

5.2.5.   Muud elemendid: kasumlikkus ja liidus liidu tootmisharu poolt vastu võetud tellimused

Muud elemendid: kasumlikkus ja liidus liidu tootmisharu poolt vastu võetud tellimused

| (152) | Liidu tootmisharu vajab jätkusuutlikke kasumeid. Seetõttu on see kahjunäitaja väga oluline. Vastu võetud tellimused on klientide kohustuste kinnitused ja need näitavad liidu tootmisharu müügitehingute muutust järgnevate kuude jooksul. Komisjonil oli võimalik koguda ja analüüsida andmeid kasumi ja vastu võetud tellimuste kohta uurimisperioodi ajal ja pärast uurimisperioodi. |
| --- | --- |

(152)

Liidu tootmisharu vajab jätkusuutlikke kasumeid. Seetõttu on see kahjunäitaja väga oluline. Vastu võetud tellimused on klientide kohustuste kinnitused ja need näitavad liidu tootmisharu müügitehingute muutust järgnevate kuude jooksul. Komisjonil oli võimalik koguda ja analüüsida andmeid kasumi ja vastu võetud tellimuste kohta uurimisperioodi ajal ja pärast uurimisperioodi.

| (153) | Nagu on sätestatud põhjenduses 113, hakkasid liidu tootjad kasumlikkuse seisukohalt vähesel määral taastuma 2014. aastal ja 2015. aasta kahe esimese kvartali jooksul. Nagu on sätestatud põhjenduses 116, langes liidu kasumlikkus 2015. aasta teisel poolel kahjumisse ja kahjumid saavutasid jätkusuutmatu taseme – 10 % uurimisperioodi 4. kvartalis. |
| --- | --- |

(153)

Nagu on sätestatud põhjenduses 113, hakkasid liidu tootjad kasumlikkuse seisukohalt vähesel määral taastuma 2014. aastal ja 2015. aasta kahe esimese kvartali jooksul. Nagu on sätestatud põhjenduses 116, langes liidu kasumlikkus 2015. aasta teisel poolel kahjumisse ja kahjumid saavutasid jätkusuutmatu taseme – 10 % uurimisperioodi 4. kvartalis.

| (154) | Uurimisjärgse perioodi kohta ei ole veel saadaval liidu tootmisharu kasumlikkuse näitajad. Kasumlikkuse näitajad koguti kaebuse esitajate kohta, mis moodustab umbes 90 % liidu tootmisharu kogutoodangust, nagu on mainitud põhjenduses 62. Neid andmeid värskendatakse pärast käesoleva määruse avaldamist ja võimalusel analüüsitakse ka muid tegureid. Uurimise selles etapis olid andmed kasumlikkuse ja tellimuste vastuvõtmise kohta parimad kättesaadavad andmed. |
| --- | --- |

(154)

Uurimisjärgse perioodi kohta ei ole veel saadaval liidu tootmisharu kasumlikkuse näitajad. Kasumlikkuse näitajad koguti kaebuse esitajate kohta, mis moodustab umbes 90 % liidu tootmisharu kogutoodangust, nagu on mainitud põhjenduses 62. Neid andmeid värskendatakse pärast käesoleva määruse avaldamist ja võimalusel analüüsitakse ka muid tegureid. Uurimise selles etapis olid andmed kasumlikkuse ja tellimuste vastuvõtmise kohta parimad kättesaadavad andmed.

| (155) | Nagu on näidatud põhjenduse 145 tabelis, vähenesid Hiina ekspordihinnad täiendavalt 2016. aasta esimesel poolel ja need olid väiksemad liidu tootjate tootmiskulust. See näitab Hiina agressiivset hinnakujundust liidu turul, millega ei ole võimalik liidu tootjatel edaspidi toime tulla. Seda kinnitab alljärgnev tabel, mis annab teavet kaebuse esitaja kasumlikkuse kohta. Uurimine selgitas välja kaebuse esitajate kasumlikkuse täiendava languse.

  Tabel 17


  Kaebuse esitajate kasumlikkuse muutus ja vastu võetud tellimused











  Kirjeldus | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Aprill 2015 kuni märts 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumlikkus | – 1,31 % | – 4,86 % | – 1,28 % | – 3 kuni – 5 % | – 5 % kuni – 7 % |
| Vastu võetud tellimused | 16 763 734 | 16 631 630 | 16 677 099 | 15 529 155 | 15 636 444 |
| Allikas: Eurofer. |

(155)

Nagu on näidatud põhjenduse 145 tabelis, vähenesid Hiina ekspordihinnad täiendavalt 2016. aasta esimesel poolel ja need olid väiksemad liidu tootjate tootmiskulust. See näitab Hiina agressiivset hinnakujundust liidu turul, millega ei ole võimalik liidu tootjatel edaspidi toime tulla. Seda kinnitab alljärgnev tabel, mis annab teavet kaebuse esitaja kasumlikkuse kohta. Uurimine selgitas välja kaebuse esitajate kasumlikkuse täiendava languse.

Tabel 17

Tabel 17

Kaebuse esitajate kasumlikkuse muutus ja vastu võetud tellimused

Kaebuse esitajate kasumlikkuse muutus ja vastu võetud tellimused

Kirjeldus

2012

2013

2014

2015

Aprill 2015 kuni märts 2016

Kasumlikkus

– 1,31 %

– 4,86 %

– 1,28 %

– 3 kuni – 5 %

– 5 % kuni – 7 %

Vastu võetud tellimused

16 763 734

16 631 630

16 677 099

15 529 155

15 636 444

Allikas: Eurofer.

Allikas:

5.2.6.   Asjaolude muutumise ettenähtavus ja vahetu lähedus

Asjaolude muutumise ettenähtavus ja vahetu lähedus

| (156) | Alusmääruse artikli 3 lõige 9 sätestab, et „... muutus asjaoludes, mis looks olukorra, kus dumping tekitaks kahju, tuleb selgelt ette näha ja see peab olema vahetu.“ |
| --- | --- |

(156)

Alusmääruse artikli 3 lõige 9 sätestab, et „... muutus asjaoludes, mis looks olukorra, kus dumping tekitaks kahju, tuleb selgelt ette näha ja see peab olema vahetu.“

| (157) | Kõiki eelmainitud tegureid on analüüsitud ja kontrollitud uurimisperioodi ulatuses. Valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus saavutas jätkusuutmatu taseme – 10 % eelkõige 2015. aasta 4. kvartalis, kui Hiina hinnasurvet oli kõige tugevamalt tunda. Samuti näitasid uurimisjärgse perioodi andmed, et see negatiivne suundumus, mis algas 2015. aasta teisel poolel, ei olnud möödunud 2016. aasta esimesel poolel. Kui see suundumus jätkub, muutub liidu tootmisharu tundlik seisukord peatselt oluliseks kahjuks. Uurimisperioodi andmete põhjal järeldas komisjon seega, et asjaoludes esines selgelt ettenähtav ja vahetu muutus uurimisperioodi lõpus, mis loob olukorra, kus dumping põhjustab kahju. |
| --- | --- |

(157)

Kõiki eelmainitud tegureid on analüüsitud ja kontrollitud uurimisperioodi ulatuses. Valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus saavutas jätkusuutmatu taseme – 10 % eelkõige 2015. aasta 4. kvartalis, kui Hiina hinnasurvet oli kõige tugevamalt tunda. Samuti näitasid uurimisjärgse perioodi andmed, et see negatiivne suundumus, mis algas 2015. aasta teisel poolel, ei olnud möödunud 2016. aasta esimesel poolel. Kui see suundumus jätkub, muutub liidu tootmisharu tundlik seisukord peatselt oluliseks kahjuks. Uurimisperioodi andmete põhjal järeldas komisjon seega, et asjaoludes esines selgelt ettenähtav ja vahetu muutus uurimisperioodi lõpus, mis loob olukorra, kus dumping põhjustab kahju.

5.3.   Järeldus kahju ohu kohta

Järeldus kahju ohu kohta

| (158) | Kuigi liidu tootmisharu oli taastumas 2014. aasta ja 2015. aasta esimese 2 kvartali jooksul, hakkasid peaaegu kõik kahjunäitajad oluliselt langema 2015. aasta teisel poole jooksul. Uurimine näitas, et see negatiivne suundumus, mis algas 2015. aasta teisel poolel, 2016. aasta esimesel poolel ei muutunud. Liidu tootmisharu prognoos tulevase kasumlikkuse ja müügi suhtes on negatiivne ja seda oli võimalik kinnitada (vt põhjenduse 155 tabelit 17). Müügitehingute vähenemine ja väiksemad/negatiivsed marginaalid põhjustavad tõenäoliselt suuri kahjumeid, tellimuste vähenemist ja töökohtade kadumist. Selle tulemusena viitavad samale kõik alusmääruse artikli 3 lõike 9 raames hinnatud tegurid, eelkõige dumpinguhinnaga impordi oluline suurenemiskiirus 2015. aastal (mis jätkus 2016. aastal) üha vähenevate hindade taustal, hiiglaslik tootmisvõimsuse ülejääk Hiina RVs ja liidu tootmisharu kasumlikkuse negatiivsed muutused. |
| --- | --- |

(158)

Kuigi liidu tootmisharu oli taastumas 2014. aasta ja 2015. aasta esimese 2 kvartali jooksul, hakkasid peaaegu kõik kahjunäitajad oluliselt langema 2015. aasta teisel poole jooksul. Uurimine näitas, et see negatiivne suundumus, mis algas 2015. aasta teisel poolel, 2016. aasta esimesel poolel ei muutunud. Liidu tootmisharu prognoos tulevase kasumlikkuse ja müügi suhtes on negatiivne ja seda oli võimalik kinnitada (vt põhjenduse 155 tabelit 17). Müügitehingute vähenemine ja väiksemad/negatiivsed marginaalid põhjustavad tõenäoliselt suuri kahjumeid, tellimuste vähenemist ja töökohtade kadumist. Selle tulemusena viitavad samale kõik alusmääruse artikli 3 lõike 9 raames hinnatud tegurid, eelkõige dumpinguhinnaga impordi oluline suurenemiskiirus 2015. aastal (mis jätkus 2016. aastal) üha vähenevate hindade taustal, hiiglaslik tootmisvõimsuse ülejääk Hiina RVs ja liidu tootmisharu kasumlikkuse negatiivsed muutused.

| (159) | Selle analüüsi seisukohalt jõudis komisjon käesolevas etapis järeldusele, et uurimisperioodi lõpus ilmnes liidu tootmisharu selgelt ettenähtava ja vahetu kahju oht. |
| --- | --- |

(159)

Selle analüüsi seisukohalt jõudis komisjon käesolevas etapis järeldusele, et uurimisperioodi lõpus ilmnes liidu tootmisharu selgelt ettenähtava ja vahetu kahju oht.

6.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (160) | Alusmääruse artikli 3 lõike 6 kohaselt kontrollis komisjon, kas liidu tootmisharule tekitatava olulise kahju ohtu põhjustas vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu kahjustamise ohtu võisid samal ajal tekitada muud teadaolevad tegurid. Komisjon tagas, et võimalikku kahju ohtu, mida põhjustasid muud tegurid peale Hiina RVst tuleva dumpinguhindadega impordi, ei omistataks dumpinguhindadega impordile. Kõnealused tegurid on majanduskriis ja terase nõudluse langus, toormaterjalide kulu, mis põhjustab müügihindade langust, import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootjate ekspordi müügitulemused ja süüdistus, et üks liidu tootja kahjustab ise liidu tootmisharu. |
| --- | --- |

(160)

Alusmääruse artikli 3 lõike 6 kohaselt kontrollis komisjon, kas liidu tootmisharule tekitatava olulise kahju ohtu põhjustas vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu kahjustamise ohtu võisid samal ajal tekitada muud teadaolevad tegurid. Komisjon tagas, et võimalikku kahju ohtu, mida põhjustasid muud tegurid peale Hiina RVst tuleva dumpinguhindadega impordi, ei omistataks dumpinguhindadega impordile. Kõnealused tegurid on majanduskriis ja terase nõudluse langus, toormaterjalide kulu, mis põhjustab müügihindade langust, import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootjate ekspordi müügitulemused ja süüdistus, et üks liidu tootja kahjustab ise liidu tootmisharu.

6.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (161) | Hiina eksportivate tootjate müügihinnad langesid keskmiselt 600 eurolt tonni kohta 2012. aastal 404 eurole tonni kohta uurimisperioodil (– 33 %). Hiina eksportivad tootjad alandasid vaatlusalusel perioodil pidevalt ühiku müügihinda, mis võimaldas neil põhjenduses 76 sätestatud viisil oluliselt suurendada oma turuosa ajavahemikus 2012. aastast (0,79 %) uurimisperioodini (4,32 %). Võrreldes eelmiste aastatega suurenes Hiina import oluliselt eelkõige uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(161)

Hiina eksportivate tootjate müügihinnad langesid keskmiselt 600 eurolt tonni kohta 2012. aastal 404 eurole tonni kohta uurimisperioodil (– 33 %). Hiina eksportivad tootjad alandasid vaatlusalusel perioodil pidevalt ühiku müügihinda, mis võimaldas neil põhjenduses 76 sätestatud viisil oluliselt suurendada oma turuosa ajavahemikus 2012. aastast (0,79 %) uurimisperioodini (4,32 %). Võrreldes eelmiste aastatega suurenes Hiina import oluliselt eelkõige uurimisperioodil.

| (162) | Kui terase nõudlus langes ja eurotsooni võlakriisi tagajärjed mõjutasid liidu tootmisharu tulemusi negatiivselt 2012. ja 2013. aastal, siis 2014. aastal suutis liidu tootmisharu vähesel määral taastuda. 2015. aasta teisest poolest alates omas vaatlusalusest riigist pärit impordi järjepidev suurendamine allalöödud hindadega selgelt negatiivset mõju liidu tootmisharu tulemustele. Samal ajal kui liidu tootmisharu kärpis 2015. aastal kulusid, suurendades tootlikkust, vähendades sealhulgas teatud määral töötajate arvu ja kasutades ära toorainehindade alanemist, suurenes dumpinguhindadega import pidevalt, mis sundis liidu tootmisharu müügihindu liidus veelgi langetama, et pidurdada turuosa kaotust. Selle tulemusena, kui liidu tootmisharu näitas vähesel määral taastumist, vähendades kahjumeid 2014. aastal ja 2015. aasta esimesel poolel, pöördus suundumus täielikult ümber alates 2015. aasta teisest poolest: Hiina impordi maht jätkas suurenemist ja Hiina hinnad langesid veelgi, samas kui liidu tootmisharu hinnad ja kasumlikkus langesid veelgi. |
| --- | --- |

(162)

Kui terase nõudlus langes ja eurotsooni võlakriisi tagajärjed mõjutasid liidu tootmisharu tulemusi negatiivselt 2012. ja 2013. aastal, siis 2014. aastal suutis liidu tootmisharu vähesel määral taastuda. 2015. aasta teisest poolest alates omas vaatlusalusest riigist pärit impordi järjepidev suurendamine allalöödud hindadega selgelt negatiivset mõju liidu tootmisharu tulemustele. Samal ajal kui liidu tootmisharu kärpis 2015. aastal kulusid, suurendades tootlikkust, vähendades sealhulgas teatud määral töötajate arvu ja kasutades ära toorainehindade alanemist, suurenes dumpinguhindadega import pidevalt, mis sundis liidu tootmisharu müügihindu liidus veelgi langetama, et pidurdada turuosa kaotust. Selle tulemusena, kui liidu tootmisharu näitas vähesel määral taastumist, vähendades kahjumeid 2014. aastal ja 2015. aasta esimesel poolel, pöördus suundumus täielikult ümber alates 2015. aasta teisest poolest: Hiina impordi maht jätkas suurenemist ja Hiina hinnad langesid veelgi, samas kui liidu tootmisharu hinnad ja kasumlikkus langesid veelgi.

| (163) | Võttes arvesse ajalist kokkulangevust ühelt poolt alanevate hindadega dumpinguhinnaga impordi pidevalt suureneva mahu ning teiselt poolt kahjumite suurenemist põhjustanud liidu tootmisharu turuosa kahanemise ja hinnalanguse vahel, eelkõige alates 2015. aasta teisest poolest, järeldas komisjon, et liidu tootmisharu olukorda mõjutas negatiivselt just dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(163)

Võttes arvesse ajalist kokkulangevust ühelt poolt alanevate hindadega dumpinguhinnaga impordi pidevalt suureneva mahu ning teiselt poolt kahjumite suurenemist põhjustanud liidu tootmisharu turuosa kahanemise ja hinnalanguse vahel, eelkõige alates 2015. aasta teisest poolest, järeldas komisjon, et liidu tootmisharu olukorda mõjutas negatiivselt just dumpinguhinnaga import.

| (164) | Peale selle on Hiina majanduskasvu süvenev aeglustumine ning Hiina terasetööstuse tootmisvõimsuse väga märkimisväärne ülejääk sundinud Hiina terasetootjaid suunama toodangu ülejäägi eksporditurgudele ning liidu turg on ekspordiks atraktiivne sihtkoht. Mõnel muul traditsionaalselt olulisel eksporditurul on võetud meetmeid Hiina terastoodete, sh kuumvaltsitud lehtterastoodete suhtes. |
| --- | --- |

(164)

Peale selle on Hiina majanduskasvu süvenev aeglustumine ning Hiina terasetööstuse tootmisvõimsuse väga märkimisväärne ülejääk sundinud Hiina terasetootjaid suunama toodangu ülejäägi eksporditurgudele ning liidu turg on ekspordiks atraktiivne sihtkoht. Mõnel muul traditsionaalselt olulisel eksporditurul on võetud meetmeid Hiina terastoodete, sh kuumvaltsitud lehtterastoodete suhtes.

| (165) | Sedamööda, kuidas üle maailma üha enam kaubanduse kaitsemeetmeid kehtestatakse, on tõenäolisem, et liidu turust on saanud vaatlusaluse toote Hiina dumpinguhinnaga impordile atraktiivseim sihtkoht, mille all kannatab liidu tootmisharu. Seda järeldust kinnitab järgnev:






  — | Eurostati impordistatistika, mis näitab, et Hiina impordi tase on jätkuvalt oluline pärast uurimisperioodi lõppu; |
| --- | --- | --- |

(165)

Sedamööda, kuidas üle maailma üha enam kaubanduse kaitsemeetmeid kehtestatakse, on tõenäolisem, et liidu turust on saanud vaatlusaluse toote Hiina dumpinguhinnaga impordile atraktiivseim sihtkoht, mille all kannatab liidu tootmisharu. Seda järeldust kinnitab järgnev:

—

Eurostati impordistatistika, mis näitab, et Hiina impordi tase on jätkuvalt oluline pärast uurimisperioodi lõppu;

| — | Hiina siseturu terase nõudluse langemine. |
| --- | --- |

—

Hiina siseturu terase nõudluse langemine.

6.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

6.2.1.   Majanduskriis

Majanduskriis

| (166) | Terase nõudlus langes peamiselt 2012. aastal ja eurotsooni võlakriisi tagajärjed mõjutasid negatiivselt liidu terasetööstust 2012. ja 2013. aastal. Nagu mainitud põhjenduses 106, on komisjon negatiivsest mõjust teadlik. Samuti on täheldatud, et liidu tootmisharu hakkas taastuma 2014. ja 2015. aastal. |
| --- | --- |

(166)

Terase nõudlus langes peamiselt 2012. aastal ja eurotsooni võlakriisi tagajärjed mõjutasid negatiivselt liidu terasetööstust 2012. ja 2013. aastal. Nagu mainitud põhjenduses 106, on komisjon negatiivsest mõjust teadlik. Samuti on täheldatud, et liidu tootmisharu hakkas taastuma 2014. ja 2015. aastal.

| (167) | Seega, kuigi ühelt poolt liidu tootmisharu mõjutas eurotsooni võlakriis, eelkõige aastate 2012-2013 jooksul, taastus turg vähesel määral selle mõjust suhteliselt stabiilse ja isegi suureneva nõudlusega liidu turul alates 2013. aastast. Kuigi liidu tootmisharu oleks võinud 2014. ja 2015. aastal turu taastumisest kasu saada, takistas seda järsult suurenenud import Hiina RVst. Madala hinnaga import Hiinast suurenes järk-järgult ja laiendas turuosa liidu tootmisharu arvelt. Impordi järjepidevat survet hakati täielikult tundma alates 2015. aasta teisest poolest. |
| --- | --- |

(167)

Seega, kuigi ühelt poolt liidu tootmisharu mõjutas eurotsooni võlakriis, eelkõige aastate 2012-2013 jooksul, taastus turg vähesel määral selle mõjust suhteliselt stabiilse ja isegi suureneva nõudlusega liidu turul alates 2013. aastast. Kuigi liidu tootmisharu oleks võinud 2014. ja 2015. aastal turu taastumisest kasu saada, takistas seda järsult suurenenud import Hiina RVst. Madala hinnaga import Hiinast suurenes järk-järgult ja laiendas turuosa liidu tootmisharu arvelt. Impordi järjepidevat survet hakati täielikult tundma alates 2015. aasta teisest poolest.

| (168) | Komisjon järeldas seejärel selles etapis, et eurotsooni võlakriisil oli negatiivne mõju peamiselt vaatlusaluse perioodi aastatel 2012 ja 2013 ja enne uurimisperioodi. Samas ei mõjutanud see kahju tekkimise ohtu, mis tuvastati 2015. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(168)

Komisjon järeldas seejärel selles etapis, et eurotsooni võlakriisil oli negatiivne mõju peamiselt vaatlusaluse perioodi aastatel 2012 ja 2013 ja enne uurimisperioodi. Samas ei mõjutanud see kahju tekkimise ohtu, mis tuvastati 2015. aasta lõpus.

6.2.2.   Vaatlusaluse toote/samasuguse toote peamiste toormaterjalide (rauamaak, koksisüsi ja vanametall) kulude vähenemine

Vaatlusaluse toote/samasuguse toote peamiste toormaterjalide (rauamaak, koksisüsi ja vanametall) kulude vähenemine

| (169) | Huvitatud osapool väitis, et vaatlusaluse toote ja samasuguse toote hinnad järgivad ühtset ülemaailmset hinnasuundumust ja kajastavad sisuliselt rauamaagi langevaid hindu. Seetõttu ei avaldanud hinnasurvet ja ei põhjustanud järgnevat kahju tekkimise ohtu mitte Hiina eksport, vaid ülemaailmne suundumus. |
| --- | --- |

(169)

Huvitatud osapool väitis, et vaatlusaluse toote ja samasuguse toote hinnad järgivad ühtset ülemaailmset hinnasuundumust ja kajastavad sisuliselt rauamaagi langevaid hindu. Seetõttu ei avaldanud hinnasurvet ja ei põhjustanud järgnevat kahju tekkimise ohtu mitte Hiina eksport, vaid ülemaailmne suundumus.

| (170) | Komisjon analüüsis kuumvaltsitud lehtterastoodete toormaterjalide hindade muutumist vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(170)

Komisjon analüüsis kuumvaltsitud lehtterastoodete toormaterjalide hindade muutumist vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (171) | Esiteks konkureerivad siseriiklikud tootjad paljude impordiallikatega, nagu näidatud põhjenduse 177 tabelis 18, välja kujunenud teraseturgudel, nagu liidu turg, mis põhjustab hinnasurve suurenemist ja seejärel hinnalangust. |
| --- | --- |

(171)

Esiteks konkureerivad siseriiklikud tootjad paljude impordiallikatega, nagu näidatud põhjenduse 177 tabelis 18, välja kujunenud teraseturgudel, nagu liidu turg, mis põhjustab hinnasurve suurenemist ja seejärel hinnalangust.

| (172) | Teiseks, hoolimata sellest, et Hiina RV on küll maailma suurim terasetarbija, on riigis oluline tootmisvõimsuse ülejääk. Hiina tootjatele pakutakse seetõttu stiimuleid, et eksportida oma toodangu ülejääki nende kõige atraktiivsematele turgudele, sh liidu turg. Seetõttu ei ole toormaterjalide hindade suundumus ainus tegur, mis mõjutab ülemaailmseid hindu. |
| --- | --- |

(172)

Teiseks, hoolimata sellest, et Hiina RV on küll maailma suurim terasetarbija, on riigis oluline tootmisvõimsuse ülejääk. Hiina tootjatele pakutakse seetõttu stiimuleid, et eksportida oma toodangu ülejääki nende kõige atraktiivsematele turgudele, sh liidu turg. Seetõttu ei ole toormaterjalide hindade suundumus ainus tegur, mis mõjutab ülemaailmseid hindu.

| (173) | Kolmandaks tunnistatakse, et kuumvaltsitud lehtterastoodete peamiste toormaterjalide (rauamaak, koksisüsi ja vanametall) hinnad langesid oluliselt 2012. ja 2015. aasta vahel järgmisel viisil:






  — | rauamaagi hind vähenes tasemelt ligikaudu 141 USA dollarit Mt kohta tasemele 56 USA dollarit Mt kohta, ehk siis vähenes 60 % võrra; |
| --- | --- | --- |

(173)

Kolmandaks tunnistatakse, et kuumvaltsitud lehtterastoodete peamiste toormaterjalide (rauamaak, koksisüsi ja vanametall) hinnad langesid oluliselt 2012. ja 2015. aasta vahel järgmisel viisil:

—

rauamaagi hind vähenes tasemelt ligikaudu 141 USA dollarit Mt kohta tasemele 56 USA dollarit Mt kohta, ehk siis vähenes 60 % võrra;

| — | vanametalli hind vähenes tasemelt ligikaudu 327 USA dollarit Mt kohta tasemele 159 USA dollarit Mt kohta, ehk siis vähenes 51 % võrra; |
| --- | --- |

—

vanametalli hind vähenes tasemelt ligikaudu 327 USA dollarit Mt kohta tasemele 159 USA dollarit Mt kohta, ehk siis vähenes 51 % võrra;

| — | koksisüsi hind vähenes tasemelt ligikaudu 252 USA dollarit Mt kohta tasemele 121 USA dollarit Mt kohta (– 52 %). |
| --- | --- |

—

koksisüsi hind vähenes tasemelt ligikaudu 252 USA dollarit Mt kohta tasemele 121 USA dollarit Mt kohta (– 52 %).

| (174) | Kui samas analüüsiti suurima valimisse kaasatud liidu tootja tootmiskulu, tuleb välja, et nende langevate toormaterjalide hindade mõju on palju väiksem kui mainitud hinnamuutus. Muutus puudutab keskmisi väärtusi ja ei kajasta liidu tootjate kulusid, mis sõltuvad ka kvaliteedist, kvantiteedist ja lepingulistest suhetest. Näiteks moodustas kolmest eelmainitud toormaterjalist sisend ligikaudu 60 % ühe suure tootja tootmise kogukuludest 2012. aastal, kuid see oli ikka veel 50 % tootmise kogukuludest 2015. aastal. See näitab, et puudub otsene seos toormaterjali hindade languse ja kuumvaltsitud lehtterastoodete tootmiskulu vähenemise vahel. |
| --- | --- |

(174)

Kui samas analüüsiti suurima valimisse kaasatud liidu tootja tootmiskulu, tuleb välja, et nende langevate toormaterjalide hindade mõju on palju väiksem kui mainitud hinnamuutus. Muutus puudutab keskmisi väärtusi ja ei kajasta liidu tootjate kulusid, mis sõltuvad ka kvaliteedist, kvantiteedist ja lepingulistest suhetest. Näiteks moodustas kolmest eelmainitud toormaterjalist sisend ligikaudu 60 % ühe suure tootja tootmise kogukuludest 2012. aastal, kuid see oli ikka veel 50 % tootmise kogukuludest 2015. aastal. See näitab, et puudub otsene seos toormaterjali hindade languse ja kuumvaltsitud lehtterastoodete tootmiskulu vähenemise vahel.

| (175) | Samuti vähenes tootmiskulu liidu tootmisharus kokku 25 % vaatlusaluse perioodi jooksul (vt põhjendust 104), mis tulenes mitte ainult toormaterjalide väiksemast kulust, vaid ka liidu tootjate saavutatud suuremast tõhususest. Lisaks sellele vähenesid keskmised impordihinnad veel rohkem, st 33 % sama perioodi jooksul (vt põhjendusi 78 ja 79). |
| --- | --- |

(175)

Samuti vähenes tootmiskulu liidu tootmisharus kokku 25 % vaatlusaluse perioodi jooksul (vt põhjendust 104), mis tulenes mitte ainult toormaterjalide väiksemast kulust, vaid ka liidu tootjate saavutatud suuremast tõhususest. Lisaks sellele vähenesid keskmised impordihinnad veel rohkem, st 33 % sama perioodi jooksul (vt põhjendusi 78 ja 79).

| (176) | Õiglases turuolukorras oleks liidu tootmisharu võinud säilitada oma müügihinna taseme, lõigates sel moel kasu kulude vähenemisest ja saavutades taas kasumlikkuse. Samas pidid liidu tootjad järgima hinnasuundumusi liidu turul ja hinnad vähenesid. Uurimisperioodi jooksul olid liidu tootjad isegi sunnitud müüma hindadega, mis ei katnud kulusid, isegi juhul, kui nad olid suutnud juba oluliselt oma tootmiskulusid vähendada. |
| --- | --- |

(176)

Õiglases turuolukorras oleks liidu tootmisharu võinud säilitada oma müügihinna taseme, lõigates sel moel kasu kulude vähenemisest ja saavutades taas kasumlikkuse. Samas pidid liidu tootjad järgima hinnasuundumusi liidu turul ja hinnad vähenesid. Uurimisperioodi jooksul olid liidu tootjad isegi sunnitud müüma hindadega, mis ei katnud kulusid, isegi juhul, kui nad olid suutnud juba oluliselt oma tootmiskulusid vähendada.

6.2.3.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (177) | Kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja turuosa (impordi kogumahust) muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 18


  Kolmandatest riikidest pärit impordi mahud, ühikuhinnad ja turuosad | 2012 | 2013 | 2014 | IPd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BRASIILIA |
| Brasiiliast pärit impordi maht | 69 457 | 41 895 | 108 973 | 580 525 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 60 | 157 | 836 |
| Impordi ühikuhinnad Brasiiliast | 515 | 461 | 433 | 386 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 84 | 75 |
| Turuosa | 0,22 % | 0,13 % | 0,33 % | 1,65 % |
| Liidu impordi kogumahu osa | 1,68 % | 0,87 % | 2,08 % | 7,42 % |
| IRAAN |
| Iraanist pärit impordi maht | 96 505 | 125 202 | 527 161 | 1 015 088 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 130 | 546 | 1 052 |
| Impordi ühikuhinnad Iraanist | 499 | 454 | 415 | 369 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 91 | 83 | 74 |
| Turuosa | 0,31 % | 0,39 % | 1,59 % | 2,89 % |
| Liidu impordi kogumahu osa | 2,34 % | 2,60 % | 10,08 % | 12,97 % |
| VENEMAA |
| Venemaalt pärit impordi maht | 1 341 666 | 1 334 322 | 1 376 412 | 1 714 880 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 103 | 128 |
| Impordi ühikuhinnad Venemaalt | 500 | 448 | 431 | 387 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 86 | 77 |
| Turuosa | 4,27 % | 4,13 % | 4,15 % | 4,88 % |
| Liidu impordi kogumahu osa | 32,47 % | 27,66 % | 26,32 % | 21,90 % |
| SERBIA |
| Serbiast pärit impordi maht | 156 894 | 155 055 | 211 835 | 427 558 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 135 | 273 |
| Impordi ühikuhinnad Serbiast | 523 | 468 | 442 | 400 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 84 | 77 |
| Turuosa | 0,50 % | 0,48 % | 0,64 % | 1,22 % |
| Liidu impordi kogumahu osa | 3,8 % | 3,21 % | 4,05 % | 5,46 % |
| UKRAINA |
| Ukrainast pärit impordi maht | 906 872 | 905 397 | 939 545 | 1 084 477 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 104 | 120 |
| Impordi ühikuhinnad Ukrainast | 478 | 429 | 415 | 370 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 87 | 78 |
| Turuosa | 2,89 % | 2,81 % | 2,84 % | 3,08 % |
| Liidu impordi kogumahu osa | 21,95 % | 18,77 % | 17,97 % | 13,85 % |
| Allikas: Eurostat. |

(177)

Kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja turuosa (impordi kogumahust) muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 18

Tabel 18

Kolmandatest riikidest pärit impordi mahud, ühikuhinnad ja turuosad

Kolmandatest riikidest pärit impordi mahud, ühikuhinnad ja turuosad

2012

2013

2014

IPd

BRASIILIA

Brasiiliast pärit impordi maht

69 457

41 895

108 973

580 525

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

60

60

157

157

836

836

Impordi ühikuhinnad Brasiiliast

515

461

433

386

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

84

84

75

75

Turuosa

0,22 %

0,13 %

0,33 %

1,65 %

Liidu impordi kogumahu osa

1,68 %

0,87 %

2,08 %

7,42 %

IRAAN

Iraanist pärit impordi maht

96 505

125 202

527 161

1 015 088

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

130

130

546

546

1 052

1 052

Impordi ühikuhinnad Iraanist

499

454

415

369

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

91

91

83

83

74

74

Turuosa

0,31 %

0,39 %

1,59 %

2,89 %

Liidu impordi kogumahu osa

2,34 %

2,60 %

10,08 %

12,97 %

VENEMAA

Venemaalt pärit impordi maht

1 341 666

1 334 322

1 376 412

1 714 880

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

103

103

128

128

Impordi ühikuhinnad Venemaalt

500

448

431

387

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

86

86

77

77

Turuosa

4,27 %

4,13 %

4,15 %

4,88 %

Liidu impordi kogumahu osa

32,47 %

27,66 %

26,32 %

21,90 %

SERBIA

Serbiast pärit impordi maht

156 894

155 055

211 835

427 558

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

135

135

273

273

Impordi ühikuhinnad Serbiast

523

468

442

400

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

84

84

77

77

Turuosa

0,50 %

0,48 %

0,64 %

1,22 %

Liidu impordi kogumahu osa

3,8 %

3,21 %

4,05 %

5,46 %

UKRAINA

Ukrainast pärit impordi maht

906 872

905 397

939 545

1 084 477

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

104

104

120

120

Impordi ühikuhinnad Ukrainast

478

429

415

370

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

87

87

78

78

Turuosa

2,89 %

2,81 %

2,84 %

3,08 %

Liidu impordi kogumahu osa

21,95 %

18,77 %

17,97 %

13,85 %

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (178) | Nagu on kirjeldatud põhjenduse 76 tabelis, kasvas import Hiina RVst 516 % vaatlusaluse perioodi jooksul. Kui suurenemise kiirus vaatlusaluse perioodi jooksul oli isegi kõrgem Brasiilia (+ 836 %) ja Iraani (+ 1 052 %) puhul, olid nende impordikogused absoluutarvudes (vastavalt 580 525 tonni Brasiiliast ja 1 015 088 tonni Iraanist) palju väiksemad kui import Hiina RVst (1 519 304 tonni Hiina RVst) uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(178)

Nagu on kirjeldatud põhjenduse 76 tabelis, kasvas import Hiina RVst 516 % vaatlusaluse perioodi jooksul. Kui suurenemise kiirus vaatlusaluse perioodi jooksul oli isegi kõrgem Brasiilia (+ 836 %) ja Iraani (+ 1 052 %) puhul, olid nende impordikogused absoluutarvudes (vastavalt 580 525 tonni Brasiiliast ja 1 015 088 tonni Iraanist) palju väiksemad kui import Hiina RVst (1 519 304 tonni Hiina RVst) uurimisperioodi jooksul.

| (179) | Samuti, võrreldes ekspordi absoluutnäitajaid, täheldati, et vaatlusalune riik oli teine suurim eksportija liidu turule uurimisperioodi jooksul pärast Venemaad. Venemaa import võis suurendada (29) kahju tekkimise ohtu, kuid see ei katkestanud põhjuslikku seost, nagu näitavad järgmised kaalutlused. |
| --- | --- |

(179)

Samuti, võrreldes ekspordi absoluutnäitajaid, täheldati, et vaatlusalune riik oli teine suurim eksportija liidu turule uurimisperioodi jooksul pärast Venemaad. Venemaa import võis suurendada (29) kahju tekkimise ohtu, kuid see ei katkestanud põhjuslikku seost, nagu näitavad järgmised kaalutlused.

29

| (180) | Esiteks on Hiina RV kasvukiirus vaatlusaluse perioodi jooksul (+ 516 %) palju kõrgem kui Venemaa sama näitaja (+ 28 %). |
| --- | --- |

(180)

Esiteks on Hiina RV kasvukiirus vaatlusaluse perioodi jooksul (+ 516 %) palju kõrgem kui Venemaa sama näitaja (+ 28 %).

| (181) | Teiseks vähendas Hiina RV vahet Venemaaga, kes eksportis ainult vähesel määral enam, st 773 686 tonni (allikas: Eurostat) 2016. aasta esimesel poolel, võrreldes mahuga 773 275 tonni (allikas: Eurostat) Hiina RVst sama perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(181)

Teiseks vähendas Hiina RV vahet Venemaaga, kes eksportis ainult vähesel määral enam, st 773 686 tonni (allikas: Eurostat) 2016. aasta esimesel poolel, võrreldes mahuga 773 275 tonni (allikas: Eurostat) Hiina RVst sama perioodi jooksul.

| (182) | Kolmandaks ei ole Venemaa üleliigne tootmisvõimsus nii suur kui Hiina RV olemasolev üleliigne tootmisvõimsus, nagu on näidatud alljärgnevas tabelis:

  Tabel 19


  Samasuguse toote tegelik tootmine kolmandate riikide poolt (tuhandetes tonnides)











  Riik | Toorterase hinnanguline tootmisvõimsus 2014. aastal | Toorterase toodang 2013. aastal | Toorterase toodang 2014. aastal | Kuumvaltsitud lehtterastoodete tegelik toodang 2013. aastal | Kuumvaltsitud lehtterastoodete tegelik toodang 2014. aastal |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaa | 89 000 | 69 008 | 71 461 | 26 140 | 26 996 |
| Hiina RV | 1 140 000 | 822 000 | 822 698 | 311 564 | 317 387 |
| Tootmisvõimsuse andmete allikas: OECD ().

  Tootmisandmete allikas: World Steel Association (Maailma Teraseühendus), Steel statistical Yearbook 2015 (terase statistiline aastaraamat 2015) (). |

(182)

Kolmandaks ei ole Venemaa üleliigne tootmisvõimsus nii suur kui Hiina RV olemasolev üleliigne tootmisvõimsus, nagu on näidatud alljärgnevas tabelis:

Tabel 19

Tabel 19

Samasuguse toote tegelik tootmine kolmandate riikide poolt (tuhandetes tonnides)

Samasuguse toote tegelik tootmine kolmandate riikide poolt (tuhandetes tonnides)

Riik

Toorterase hinnanguline tootmisvõimsus 2014. aastal

Toorterase toodang 2013. aastal

Toorterase toodang 2014. aastal

Kuumvaltsitud lehtterastoodete tegelik toodang 2013. aastal

Kuumvaltsitud lehtterastoodete tegelik toodang 2014. aastal

Venemaa

89 000

69 008

71 461

26 140

26 996

Hiina RV

1 140 000

822 000

822 698

311 564

317 387

Tootmisvõimsuse andmete allikas: OECD ().

Tootmisvõimsuse andmete allikas:

Tootmisandmete allikas: World Steel Association (Maailma Teraseühendus), Steel statistical Yearbook 2015 (terase statistiline aastaraamat 2015) ().

| (183) | Isegi kui tootmisvõimsuse eelmainitud arvud käiksid ainult toorterase kohta ja isegi väga ebatõenäolisel eeldusel, et kogu toorterast Venemaal kasutataks samasuguse toote tootmiseks, on Venemaa üleliigne tootmisvõimsus isegi selle ebatõenäolise stsenaariumi korral oluliselt väiksem Hiina üleliigsest tootmisvõimsusest. |
| --- | --- |

(183)

Isegi kui tootmisvõimsuse eelmainitud arvud käiksid ainult toorterase kohta ja isegi väga ebatõenäolisel eeldusel, et kogu toorterast Venemaal kasutataks samasuguse toote tootmiseks, on Venemaa üleliigne tootmisvõimsus isegi selle ebatõenäolise stsenaariumi korral oluliselt väiksem Hiina üleliigsest tootmisvõimsusest.

| (184) | Samuti hindas komisjon seejärel kolmandatest riikidest pärit impordi hindu ja turuosi. Ta märkis, et samasuguse toote import mõnest muust riigist, nagu Iraan, Venemaa ja Ukraina, toimus hindadega, mis on isegi madalamad kui hind, mis on impordil vaatlusalusest riigist. Samas suundumusi ja impordimahtusid analüüsides on selge, et impordi tase Iraanist oli palju madalam kui impordi tase Hiina RVst uurimisperioodi jooksul, ning et Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi mahud suurenesid tõesti vaatlusaluse perioodi jooksul, kuid see toimus oluliselt aeglasemalt kui Hiina RVst pärit import. Samuti erinevalt Hiina RVst kaotas Venemaalt ja Ukrainast pärit import olulise osa liidu impordi kogumahtudest vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(184)

Samuti hindas komisjon seejärel kolmandatest riikidest pärit impordi hindu ja turuosi. Ta märkis, et samasuguse toote import mõnest muust riigist, nagu Iraan, Venemaa ja Ukraina, toimus hindadega, mis on isegi madalamad kui hind, mis on impordil vaatlusalusest riigist. Samas suundumusi ja impordimahtusid analüüsides on selge, et impordi tase Iraanist oli palju madalam kui impordi tase Hiina RVst uurimisperioodi jooksul, ning et Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi mahud suurenesid tõesti vaatlusaluse perioodi jooksul, kuid see toimus oluliselt aeglasemalt kui Hiina RVst pärit import. Samuti erinevalt Hiina RVst kaotas Venemaalt ja Ukrainast pärit import olulise osa liidu impordi kogumahtudest vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (185) | Viimaks võrdles komisjon tegelikku tootmist kolmandate riikide poolt vaatlusaluse riigi tootmisega, näidates, et Hiina tootmisvõimsus on kõikidest riikidest suurem nii samasuguse toote kui ka toorterase tootmisvõimsuse osas.

  Tabel 20


  Samasuguse toote tegelik tootmine kolmandate riikide poolt (tuhat tonni)












  Riik | Toorterase hinnanguline tootmisvõimsus 2014. aastal (1) | Toorterase toodang 2013. aastal | Toorterase toodang 2014. aastal (2) | Teoreetiline üleliigne tootmisvõimsus 2014. aastal (1) | Kuumvaltsitud lehtterastoodete tegelik toodang 2013. aastal | Kuumvaltsitud lehtterastoodete tegelik toodang 2014. aastal |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaa | 89 000 | 69 008 | 71 461 | 17 539 | 26 140 | 26 996 |
| Hiina RV | 1 140 000 | 822 000 | 822 698 | 317 302 | 311 564 | 317 387 |
| Ukraina | 42 500 | 32 771 | 27 170 | 15 330 | 8 929 | 7 867 |
| Iraan | 27 000 | 15 422 | 16 331 | 10 669 | 8 250 | 8 276 |
| Brasiilia | 48 000 | 34 163 | 33 897 | 14 103 | 15 014 | 14 229 |
| Tootmisvõimsuse andmete allikas: OECD ().

  Tootmisandmete allikas: World Steel Association (Maailma Teraseühendus), Steel statistical Yearbook 2015 (terase statistiline aastaraamat 2015) (). |

(185)

Viimaks võrdles komisjon tegelikku tootmist kolmandate riikide poolt vaatlusaluse riigi tootmisega, näidates, et Hiina tootmisvõimsus on kõikidest riikidest suurem nii samasuguse toote kui ka toorterase tootmisvõimsuse osas.

Tabel 20

Samasuguse toote tegelik tootmine kolmandate riikide poolt (tuhat tonni)

Samasuguse toote tegelik tootmine kolmandate riikide poolt (tuhat tonni)

Riik

Toorterase hinnanguline tootmisvõimsus 2014. aastal (1)

Toorterase toodang 2013. aastal

Toorterase toodang 2014. aastal (2)

Teoreetiline üleliigne tootmisvõimsus 2014. aastal (1)

Kuumvaltsitud lehtterastoodete tegelik toodang 2013. aastal

Kuumvaltsitud lehtterastoodete tegelik toodang 2014. aastal

Venemaa

89 000

69 008

71 461

17 539

26 140

26 996

Hiina RV

1 140 000

822 000

822 698

317 302

311 564

317 387

Ukraina

42 500

32 771

27 170

15 330

8 929

7 867

Iraan

27 000

15 422

16 331

10 669

8 250

8 276

Brasiilia

48 000

34 163

33 897

14 103

15 014

14 229

Tootmisvõimsuse andmete allikas: OECD ().

Tootmisvõimsuse andmete allikas:

Tootmisandmete allikas: World Steel Association (Maailma Teraseühendus), Steel statistical Yearbook 2015 (terase statistiline aastaraamat 2015) ().

| (186) | Eelmainitud tootmisnäitajad samasuguse toote kohta näitavad, et vaatlusaluse riigi tootmisvõimsus on oluliselt suurem kui muudel suurtel eksportivatel riikidel. Samuti näitavad eelmainitud toorterase tootmisvõimsuse näitajad seda, et ainult Hiina RVl on nii massiivne üleliigne tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

(186)

Eelmainitud tootmisnäitajad samasuguse toote kohta näitavad, et vaatlusaluse riigi tootmisvõimsus on oluliselt suurem kui muudel suurtel eksportivatel riikidel. Samuti näitavad eelmainitud toorterase tootmisvõimsuse näitajad seda, et ainult Hiina RVl on nii massiivne üleliigne tootmisvõimsus.

| (187) | Seega leidis komisjon, et Hiina RV kujutab endast liidu tootmisharule vahetut kahju tekkimise ohtu. Nagu eelnevalt mainitud, on see kahju tekkimise oht muutunud realistlikumaks sellise koosmõju tõttu, mida põhjustab Hiina terasenõudluse aeglustumine ja asjaolu, et mõned teised Hiina eksporditurud muutuvad raskemini juurdepääsetavateks. Seetõttu suunatakse ka lähitulevikus tõenäoliselt jätkuvalt osa Hiina toodangust liitu. |
| --- | --- |

(187)

Seega leidis komisjon, et Hiina RV kujutab endast liidu tootmisharule vahetut kahju tekkimise ohtu. Nagu eelnevalt mainitud, on see kahju tekkimise oht muutunud realistlikumaks sellise koosmõju tõttu, mida põhjustab Hiina terasenõudluse aeglustumine ja asjaolu, et mõned teised Hiina eksporditurud muutuvad raskemini juurdepääsetavateks. Seetõttu suunatakse ka lähitulevikus tõenäoliselt jätkuvalt osa Hiina toodangust liitu.

| (188) | Samas on samuti tõenäoline, et Brasiiliast, Iraanist, Venemaalt, Serbiast ja Ukrainast pärit import on suurendanud olulise kahju tekkimise ohtu. Sellest hoolimata ei ole aluseks olev tootmine, impordisuundumused ja täpsete impordimahtude absoluutsed näitajad sellises proportsioonis, et need rikuksid põhjusliku seose Hiina RVst pärit üha suureneva ja üha kasvava dumpinguhindadega impordi ning liidu tootmisharule kahju tekkimise ohu vahel. |
| --- | --- |

(188)

Samas on samuti tõenäoline, et Brasiiliast, Iraanist, Venemaalt, Serbiast ja Ukrainast pärit import on suurendanud olulise kahju tekkimise ohtu. Sellest hoolimata ei ole aluseks olev tootmine, impordisuundumused ja täpsete impordimahtude absoluutsed näitajad sellises proportsioonis, et need rikuksid põhjusliku seose Hiina RVst pärit üha suureneva ja üha kasvava dumpinguhindadega impordi ning liidu tootmisharule kahju tekkimise ohu vahel.

6.2.4.   Liidu tootmisharu ekspordimüügi tulemused

| (189) | Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 21


  Ekspordi mahud sõltumatutele klientidele valimisse kaasatud liidu tootjate poolt | 2012 | 2013 | 2014 | IPd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht sõltumatutele klientidele | 2 344 463 | 2 379 035 | 2 777 446 | 2 409 721 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 101 | 118 | 103 |
| Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 516 | 463 | 459 | 391 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 90 | 89 | 76 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(189)

Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 21

Tabel 21

Ekspordi mahud sõltumatutele klientidele valimisse kaasatud liidu tootjate poolt

Ekspordi mahud sõltumatutele klientidele valimisse kaasatud liidu tootjate poolt

2012

2013

2014

IPd

Ekspordimaht sõltumatutele klientidele

2 344 463

2 379 035

2 777 446

2 409 721

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

101

101

118

118

103

103

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

516

463

459

391

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

90

90

89

89

76

76

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas:

| (190) | Ekspordi maht sõltumatutele klientidele suurenes 3 % võrra uurimisperioodi jooksul. Hinnad langesid vaatlusalusel perioodil oluliselt – 24 %. |
| --- | --- |

(190)

Ekspordi maht sõltumatutele klientidele suurenes 3 % võrra uurimisperioodi jooksul. Hinnad langesid vaatlusalusel perioodil oluliselt – 24 %.

| (191) | Ekspordi müügitehingud moodustasid mitte rohkem kui 4 % liidu kogutoodangust ja 22 % kogumüügist sõltumatutele klientidele uurimisperioodi jooksul. Samuti järgis ekspordihindade vähenemine protsentides sama suundumust, nagu liidu tootjate müügihinnad liidu turul. Seetõttu järeldas komisjon käesolevas etapis, et liidu tootjate ekspordi müügitehingute tulemused aitasid kaasa tootmisharu nõrgale olukorrale. Samas ei purustanud see tegur põhjuslikku seost dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharu olulise kahju tekkimise ohu vahel. |
| --- | --- |

(191)

Ekspordi müügitehingud moodustasid mitte rohkem kui 4 % liidu kogutoodangust ja 22 % kogumüügist sõltumatutele klientidele uurimisperioodi jooksul. Samuti järgis ekspordihindade vähenemine protsentides sama suundumust, nagu liidu tootjate müügihinnad liidu turul. Seetõttu järeldas komisjon käesolevas etapis, et liidu tootjate ekspordi müügitehingute tulemused aitasid kaasa tootmisharu nõrgale olukorrale. Samas ei purustanud see tegur põhjuslikku seost dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharu olulise kahju tekkimise ohu vahel.

6.2.5.   Ühe Itaaliast pärit liidu tootja konkreetne olukord

Ühe Itaaliast pärit liidu tootja konkreetne olukord

| (192) | Üks huvitatud osapool väitis, et üks Itaalia tootja põhjustas potentsiaalselt kahju liidu tootmisharule. Ta väitis, et see Itaalia tootja saab kasu ebaseaduslikust riigiabist teiste liidu tootjate kahjuks liidu turul, võimalik, et „ulatuses, mis rikuks põhjusliku seose ...“. Ta väitis samuti, et Itaalia tootja tegelik toodang vähenes oluliselt vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(192)

Üks huvitatud osapool väitis, et üks Itaalia tootja põhjustas potentsiaalselt kahju liidu tootmisharule. Ta väitis, et see Itaalia tootja saab kasu ebaseaduslikust riigiabist teiste liidu tootjate kahjuks liidu turul, võimalik, et „ulatuses, mis rikuks põhjusliku seose ...“. Ta väitis samuti, et Itaalia tootja tegelik toodang vähenes oluliselt vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (193) | Esiteks põhineb liidu tootmisharu määratlus ja analüüs kogu liidu tootmisharul, sh Itaalia tootja. Hoolimata asjaolust, et see Itaalia tootja alandas tegelikult oluliselt oma tootmistaset vaatlusaluse perioodi jooksul, tõusis liidu tootmisharu üldine tootmistase (vt põhjendust 87) 2 %. Järelikult suurendasid kõik muud liidu tootjad oma tootmist vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(193)

Esiteks põhineb liidu tootmisharu määratlus ja analüüs kogu liidu tootmisharul, sh Itaalia tootja. Hoolimata asjaolust, et see Itaalia tootja alandas tegelikult oluliselt oma tootmistaset vaatlusaluse perioodi jooksul, tõusis liidu tootmisharu üldine tootmistase (vt põhjendust 87) 2 %. Järelikult suurendasid kõik muud liidu tootjad oma tootmist vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (194) | Teiseks uurib komisjon kuni 2017. aastani endiselt väidet, et Itaalia tootja sai ebaseaduslikku riigiabi. Uurimise algatamine ei mõjuta menetluse tulemust. Sellepärast ei ole veel võimalik teha järeldusi selle väite osas. Sellest hoolimata märkis komisjon, et selle Itaalia tootja müügihinnad olid madalamad liidu keskmisest müügihinnast uurimisperioodi jooksul. Kui Itaalia tootjal oleks olnud olulist mõju liidu müügihindadele, oleks võinud oodata, et liidu keskmised hinnad tõusevad pärast seda, kui ta oma toodangut vähendas. Nii see siiski ei olnud. |
| --- | --- |

(194)

Teiseks uurib komisjon kuni 2017. aastani endiselt väidet, et Itaalia tootja sai ebaseaduslikku riigiabi. Uurimise algatamine ei mõjuta menetluse tulemust. Sellepärast ei ole veel võimalik teha järeldusi selle väite osas. Sellest hoolimata märkis komisjon, et selle Itaalia tootja müügihinnad olid madalamad liidu keskmisest müügihinnast uurimisperioodi jooksul. Kui Itaalia tootjal oleks olnud olulist mõju liidu müügihindadele, oleks võinud oodata, et liidu keskmised hinnad tõusevad pärast seda, kui ta oma toodangut vähendas. Nii see siiski ei olnud.

| (195) | Kolmandaks võib asjaolu, et teatavad liidu tootjad saavutavad paremaid tulemusi liidu turul kui teised, olla erinevate tegurite tulemuseks, kuid see ei mõjuta järeldust, et liidu tootmisharu tervikuna kannatab dumpinguhinnaga impordi all. |
| --- | --- |

(195)

Kolmandaks võib asjaolu, et teatavad liidu tootjad saavutavad paremaid tulemusi liidu turul kui teised, olla erinevate tegurite tulemuseks, kuid see ei mõjuta järeldust, et liidu tootmisharu tervikuna kannatab dumpinguhinnaga impordi all.

| (196) | Komisjon otsustas seetõttu selles etapis, et Itaalia tootja konkreetne olukord ei muutnud liidu tootmisharu nõrka olukorda. |
| --- | --- |

(196)

Komisjon otsustas seetõttu selles etapis, et Itaalia tootja konkreetne olukord ei muutnud liidu tootmisharu nõrka olukorda.

6.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (197) | Põhjuslik seos tehti esialgselt kindlaks Hiina dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule olulise kahju tekkimise ohu vahel. Esineb selge ajaline kattuvus eelkõige Hiina RVst pärit pidevalt langevate müügihindadega dumpinguhinnaga impordi järsu tõusu ja liidu tulemuste halvenemise vahel, eelkõige alates 2015. aasta teisest poolest. Liidu tootmisharul ei olnud muud valikut, kui järgida dumpinguhinnaga impordi määratud hinnataset, et vältida oma turuosa edasist vähenemist. See põhjustas kahjumliku olukorra, mis muutub tõenäoliselt halvemaks. |
| --- | --- |

(197)

Põhjuslik seos tehti esialgselt kindlaks Hiina dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule olulise kahju tekkimise ohu vahel. Esineb selge ajaline kattuvus eelkõige Hiina RVst pärit pidevalt langevate müügihindadega dumpinguhinnaga impordi järsu tõusu ja liidu tulemuste halvenemise vahel, eelkõige alates 2015. aasta teisest poolest. Liidu tootmisharul ei olnud muud valikut, kui järgida dumpinguhinnaga impordi määratud hinnataset, et vältida oma turuosa edasist vähenemist. See põhjustas kahjumliku olukorra, mis muutub tõenäoliselt halvemaks.

| (198) | Komisjon eristas ja eraldas kõigi teadaolevate tegurite mõjud liidu tootmisharu olukorra suhtes dumpinguhinnaga impordi kahju tekitavatest mõjudest, mis põhjustavad olulise kahju tekitamise ohtu liidu tööstuse kui terviku jaoks uurimisperioodi lõpus. Itaalia tootja olukord ei muutnud liidu tööstuse nõrka olukorda. Muude tuvastatud tegurite puhul, nagu majanduskriis, toormaterjalide hind, import kolmandatest riikidest ja liidu tootjate ekspordi müügitehingute tulemused, ei ilmnenud põhjusliku seose kadumist olulise kahju tekkimise ohu ja Hiina dumpinguhinnaga impordi vahel. Eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon selles etapis, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu on liidu tootmisharu suhtes uurimisperioodi jooksul põhjustatud olulise kahju oht alusmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. Lisaks Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordile ei ilmnenud samal ajal liidu tootmisharu olukorda mõjutavate teadaolevatele muude tegurite puhul põhjusliku seoses kadumist. |
| --- | --- |

(198)

Komisjon eristas ja eraldas kõigi teadaolevate tegurite mõjud liidu tootmisharu olukorra suhtes dumpinguhinnaga impordi kahju tekitavatest mõjudest, mis põhjustavad olulise kahju tekitamise ohtu liidu tööstuse kui terviku jaoks uurimisperioodi lõpus. Itaalia tootja olukord ei muutnud liidu tööstuse nõrka olukorda. Muude tuvastatud tegurite puhul, nagu majanduskriis, toormaterjalide hind, import kolmandatest riikidest ja liidu tootjate ekspordi müügitehingute tulemused, ei ilmnenud põhjusliku seose kadumist olulise kahju tekkimise ohu ja Hiina dumpinguhinnaga impordi vahel. Eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon selles etapis, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu on liidu tootmisharu suhtes uurimisperioodi jooksul põhjustatud olulise kahju oht alusmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. Lisaks Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordile ei ilmnenud samal ajal liidu tootmisharu olukorda mõjutavate teadaolevatele muude tegurite puhul põhjusliku seoses kadumist.

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (199) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et praegusel juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Komisjon pööras erilist tähelepanu vajadusele kaotada kahjustava dumpingu kaubandust moonutav mõju ja taastada tõhus konkurents. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. |
| --- | --- |

(199)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et praegusel juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Komisjon pööras erilist tähelepanu vajadusele kaotada kahjustava dumpingu kaubandust moonutav mõju ja taastada tõhus konkurents. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (200) | Liidu tootjad asuvad erinevates liikmesriikides (Ühendkuningriik, Prantsusmaa, Saksamaa, Tšehhi Vabariik, Slovakkia Vabariik, Itaalia, Luksemburg, Belgia, Poola, Madalmaad, Austria, Soome, Rootsi, Portugal, Ungari ja Hispaania) ja annavad seoses kuumvaltsitud lehtterastoodetega otseselt tööd ligikaudu 18 000 töötajale. |
| --- | --- |

(200)

Liidu tootjad asuvad erinevates liikmesriikides (Ühendkuningriik, Prantsusmaa, Saksamaa, Tšehhi Vabariik, Slovakkia Vabariik, Itaalia, Luksemburg, Belgia, Poola, Madalmaad, Austria, Soome, Rootsi, Portugal, Ungari ja Hispaania) ja annavad seoses kuumvaltsitud lehtterastoodetega otseselt tööd ligikaudu 18 000 töötajale.

| (201) | Seitseteist tootjat tegi uurimise ajal koostööd. Ükski teadaolevatest tootjatest ei olnud uurimise algatamise vastu. Nagu näidatud eelnevalt kahjunäitajate analüüsi juures, ilmnes kogu liidu tootmisharus teatavaid märke kahjust vaatlusaluse perioodi jooksul. Eriti tõsine oli mõju valimisse kaasatud liidu tootjate finantstulemustega seotud kahjunäitajatele, nagu kasumlikkus. Nad kogesid oma olukorra halvenemist eelkõige alates 2015. aasta teisest poolest edasi ja neid mõjutas negatiivselt dumpinguhinnaga import, mis põhjustas kahju tekkimise ohtu, mis muutus vahetuks kahjuks uurimisperioodi lõpus. |
| --- | --- |

(201)

Seitseteist tootjat tegi uurimise ajal koostööd. Ükski teadaolevatest tootjatest ei olnud uurimise algatamise vastu. Nagu näidatud eelnevalt kahjunäitajate analüüsi juures, ilmnes kogu liidu tootmisharus teatavaid märke kahjust vaatlusaluse perioodi jooksul. Eriti tõsine oli mõju valimisse kaasatud liidu tootjate finantstulemustega seotud kahjunäitajatele, nagu kasumlikkus. Nad kogesid oma olukorra halvenemist eelkõige alates 2015. aasta teisest poolest edasi ja neid mõjutas negatiivselt dumpinguhinnaga import, mis põhjustas kahju tekkimise ohtu, mis muutus vahetuks kahjuks uurimisperioodi lõpus.

| (202) | Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega taastatakse liidu turul õiglased kauplemistingimused, lõpetades nii hinnalanguse ning võimaldades liidu tootmisharul kahjust taastuda. Selle tulemusena läheneks liidu tootmisharu kasumlikkus tasemele, mida peetakse kõnealuse kapitalimahuka tootmisharu jaoks vajalikuks. Seepärast on oluline, et hinnad taastataks dumpinguvabale või mittekahjustavale tasemele, et võimaldada kõigil eri tootjatel tegutseda liidu turul õiglase kauplemise tingimustes. Meetmete puudumisel on väga tõenäoline, et kahju tekkimise oht realiseerub ja et liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneb veelgi. Kuumvaltsitud lehtterastoodete segmendi negatiivsed tulemused mõjutaksid paljude liidu tootjate eelneva ja järgneva etapi tootmist, sest tootmisvõimsuse kasutamine nendes etappides on tihedalt seotud uurimisaluse toote tootmisega. |
| --- | --- |

(202)

Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega taastatakse liidu turul õiglased kauplemistingimused, lõpetades nii hinnalanguse ning võimaldades liidu tootmisharul kahjust taastuda. Selle tulemusena läheneks liidu tootmisharu kasumlikkus tasemele, mida peetakse kõnealuse kapitalimahuka tootmisharu jaoks vajalikuks. Seepärast on oluline, et hinnad taastataks dumpinguvabale või mittekahjustavale tasemele, et võimaldada kõigil eri tootjatel tegutseda liidu turul õiglase kauplemise tingimustes. Meetmete puudumisel on väga tõenäoline, et kahju tekkimise oht realiseerub ja et liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneb veelgi. Kuumvaltsitud lehtterastoodete segmendi negatiivsed tulemused mõjutaksid paljude liidu tootjate eelneva ja järgneva etapi tootmist, sest tootmisvõimsuse kasutamine nendes etappides on tihedalt seotud uurimisaluse toote tootmisega.

| (203) | Komisjon tegi seetõttu käesolevas etapis järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(203)

Komisjon tegi seetõttu käesolevas etapis järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

7.2.   Importijate huvid

Importijate huvid

| (204) | Nagu mainitud põhjendustes 11 kuni 13, ei andnud ükski sõltumatu importija vastust küsimustikule ega esitanud komisjonile andmeid, mis näitaksid, millises ulatuses kahjustaks importijaid meetmete kehtestamine. Seetõttu ja võttes samuti arvesse asjaolu, et lisaks Hiina RVle ekspordivad paljud teised riigid liitu, järeldas komisjon esialgselt, et on tõenäoline, et meetmete kehtestamine ei pruugi olla importijate huvides. |
| --- | --- |

(204)

Nagu mainitud põhjendustes 11 kuni 13, ei andnud ükski sõltumatu importija vastust küsimustikule ega esitanud komisjonile andmeid, mis näitaksid, millises ulatuses kahjustaks importijaid meetmete kehtestamine. Seetõttu ja võttes samuti arvesse asjaolu, et lisaks Hiina RVle ekspordivad paljud teised riigid liitu, järeldas komisjon esialgselt, et on tõenäoline, et meetmete kehtestamine ei pruugi olla importijate huvides.

7.3.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (205) | Kuumvaltsitud lehtterastooteid kasutatakse tööstusliku toormena, mida lõppkasutajad ostavad erinevateks rakendusteks, sh ehitus (terastorude tootmine), laevaehitus, gaasiballoonid, surveanumad ja energiasektori torujuhtmed. |
| --- | --- |

(205)

Kuumvaltsitud lehtterastooteid kasutatakse tööstusliku toormena, mida lõppkasutajad ostavad erinevateks rakendusteks, sh ehitus (terastorude tootmine), laevaehitus, gaasiballoonid, surveanumad ja energiasektori torujuhtmed.

| (206) | Ainult üks kasutaja Itaaliast (Marcegaglia Carbon Spa), kes impordib vaatlusalusest riigist ja toodab muu hulgas torusid ja järgneva etapi terastooteid, esitas vastuse küsimustikule. Vaatlusalune toode/samasugune toode on selle kasutaja jaoks kuluartikkel. |
| --- | --- |

(206)

Ainult üks kasutaja Itaaliast (Marcegaglia Carbon Spa), kes impordib vaatlusalusest riigist ja toodab muu hulgas torusid ja järgneva etapi terastooteid, esitas vastuse küsimustikule. Vaatlusalune toode/samasugune toode on selle kasutaja jaoks kuluartikkel.

| (207) | See Itaalia kasutaja väitis, et vaatlusalusest riigist pärit impordi suhtes meetmete kehtestamine põhjustaks olukorra, kus tal puudub juurdepääs vaatlusaluse toote usaldusväärsetele varudele liidu turul, eelkõige kõrgkvaliteetsetele rullidele, mida kasutatakse edasiseks valtsimiseks. Ta väitis, et 88 % liidu kogutoodangust moodustavad ainult 16 äriühingut, kes kuuluvad kaheksasse suurde kontserni, mistõttu toodangu suurimat osa (ligikaudu 70 %) kasutatakse tootmisharusisesel turul. Selle tagajärjel saavad liidu tootjad väidetavalt nende endiselt suhteliselt kõrge turuosa tõttu rakendada tugevat survet nii vaatlusaluse toote turu ja järgmise etapi turu suhtes. |
| --- | --- |

(207)

See Itaalia kasutaja väitis, et vaatlusalusest riigist pärit impordi suhtes meetmete kehtestamine põhjustaks olukorra, kus tal puudub juurdepääs vaatlusaluse toote usaldusväärsetele varudele liidu turul, eelkõige kõrgkvaliteetsetele rullidele, mida kasutatakse edasiseks valtsimiseks. Ta väitis, et 88 % liidu kogutoodangust moodustavad ainult 16 äriühingut, kes kuuluvad kaheksasse suurde kontserni, mistõttu toodangu suurimat osa (ligikaudu 70 %) kasutatakse tootmisharusisesel turul. Selle tagajärjel saavad liidu tootjad väidetavalt nende endiselt suhteliselt kõrge turuosa tõttu rakendada tugevat survet nii vaatlusaluse toote turu ja järgmise etapi turu suhtes.

| (208) | Esiteks märkis komisjon, et dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk ei ole sulgeda liidu turgu mis tahes impordile, vaid taastada õiglane kaubandus, eemaldades kahjustava dumpingu mõju. Hiina RVst pärit import ei lõppe seega hinnanguliselt, vaid hoopiski jätkub mittedumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(208)

Esiteks märkis komisjon, et dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk ei ole sulgeda liidu turgu mis tahes impordile, vaid taastada õiglane kaubandus, eemaldades kahjustava dumpingu mõju. Hiina RVst pärit import ei lõppe seega hinnanguliselt, vaid hoopiski jätkub mittedumpinguhindadega.

| (209) | Teiseks leidis komisjon, et kasutaja ei ole täielikult sõltuv Hiina impordist, vaid ta ostis vaatlusalust toodet ka uurimisperioodi jooksul liidu tootjatelt ja muudelt tootjatelt kolmandates riikides, v.a vaatlusalune riik. |
| --- | --- |

(209)

Teiseks leidis komisjon, et kasutaja ei ole täielikult sõltuv Hiina impordist, vaid ta ostis vaatlusalust toodet ka uurimisperioodi jooksul liidu tootjatelt ja muudelt tootjatelt kolmandates riikides, v.a vaatlusalune riik.

| (210) | Kolmandaks isegi juhul, kui Hiinast pärit vaatlusaluse toote hinnad tõuseksid 30 % võrra, mõjutaks see selle Itaalia kasutaja tootmiskulu ainult 3 % ulatuses. Sellist mõju peetakse väikseks. |
| --- | --- |

(210)

Kolmandaks isegi juhul, kui Hiinast pärit vaatlusaluse toote hinnad tõuseksid 30 % võrra, mõjutaks see selle Itaalia kasutaja tootmiskulu ainult 3 % ulatuses. Sellist mõju peetakse väikseks.

| (211) | Neljandaks, kuna vaatlusalusest riigist ja teistest riikidest pärit import jätkub eeldatavasti pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist ning kuna sellised alternatiivsed tarneallikad on endiselt olemas, ei ole põhjendatud väide, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine põhjustaks seda, et liidu tootmisharu saaks rakendada tugevat hinnasurvet. Liidu tootmisharu koosneb 23 tootjast, kes pakuvad kasutajatele väga ulatuslikku valikut juba liidusiseselt, lisaks samasugust toodet tootvatest ja eksportivatest muudest kolmandatest riikidest pärit importimise võimalusele. Seetõttu lükkas komisjon selles etapis ümber väite, et meetmete rakendamine põhjustaks vaatlusaluse toote/samasuguse toote varude puudujääke. |
| --- | --- |

(211)

Neljandaks, kuna vaatlusalusest riigist ja teistest riikidest pärit import jätkub eeldatavasti pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist ning kuna sellised alternatiivsed tarneallikad on endiselt olemas, ei ole põhjendatud väide, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine põhjustaks seda, et liidu tootmisharu saaks rakendada tugevat hinnasurvet. Liidu tootmisharu koosneb 23 tootjast, kes pakuvad kasutajatele väga ulatuslikku valikut juba liidusiseselt, lisaks samasugust toodet tootvatest ja eksportivatest muudest kolmandatest riikidest pärit importimise võimalusele. Seetõttu lükkas komisjon selles etapis ümber väite, et meetmete rakendamine põhjustaks vaatlusaluse toote/samasuguse toote varude puudujääke.

| (212) | Mis tahes võimalike negatiivsete mõjude seisukohalt konkurentsi suhtes liidu turul on tõene, et ELi konkurentsieeskirjad rakendavad rangemaid käitumisstandardeid äriühingu suhtes, millel on oluline turuosa. Samas peavad pädevad konkurentsiasutused lõpuks kindlaks määrama, kas esineb valitsev seisund ja kas seda kuritarvitatakse. |
| --- | --- |

(212)

Mis tahes võimalike negatiivsete mõjude seisukohalt konkurentsi suhtes liidu turul on tõene, et ELi konkurentsieeskirjad rakendavad rangemaid käitumisstandardeid äriühingu suhtes, millel on oluline turuosa. Samas peavad pädevad konkurentsiasutused lõpuks kindlaks määrama, kas esineb valitsev seisund ja kas seda kuritarvitatakse.

| (213) | Eelmainitu taustal järeldatakse käesolevas etapis, et meetmete rakendamine oleks vastuseisus kasutajate huvidega, kuid need ei omaks nende suhtes mis tahes ebaproportsionaalset negatiivset mõju. Arvesse võeti eelkõige tarneallikate laia valikut, mis on turul saadaval, ja asjaolu, et uurimine näitas, et meetmete mõju endast teada andnud kasutaja kulude suhtes oli väidetust vähemoluline. |
| --- | --- |

(213)

Eelmainitu taustal järeldatakse käesolevas etapis, et meetmete rakendamine oleks vastuseisus kasutajate huvidega, kuid need ei omaks nende suhtes mis tahes ebaproportsionaalset negatiivset mõju. Arvesse võeti eelkõige tarneallikate laia valikut, mis on turul saadaval, ja asjaolu, et uurimine näitas, et meetmete mõju endast teada andnud kasutaja kulude suhtes oli väidetust vähemoluline.

7.4.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (214) | Komisjon tegi seetõttu käesolevas etapis järelduse, et meetmete kehtestamine aitaks kaasa liidu tootmisharu taastumisele kasumlikkuse seisukohalt. Meetmete kehtestamine võimaldaks lubada liidu tootjatel teha vajalikke investeeringuid ning teadus- ja arendustegevusi, et paremini varustada oma kuumvaltsitud lehtterastoodete tootmisseadmed ja suurendada nende konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(214)

Komisjon tegi seetõttu käesolevas etapis järelduse, et meetmete kehtestamine aitaks kaasa liidu tootmisharu taastumisele kasumlikkuse seisukohalt. Meetmete kehtestamine võimaldaks lubada liidu tootjatel teha vajalikke investeeringuid ning teadus- ja arendustegevusi, et paremini varustada oma kuumvaltsitud lehtterastoodete tootmisseadmed ja suurendada nende konkurentsivõimet.

| (215) | Liidu tootmisharu on (hiljuti) juba oluliselt ümber korraldatud. Kui meetmeid ei kehtestata, realiseerub tõenäoliselt vahetu kahju tekkimise oht uurimisperioodi lõpus. Mõned liidu kuumvaltsitud lehtterase tootjaid võib olla sunnitud kuumvaltsitud lehtterastoodete tootmise lõpetama või seda vähendama, töötajaid töölt vabastama ja jätma paljud liidu kasutajad olukorda, kus nende tarneallikad on piiratud. |
| --- | --- |

(215)

Liidu tootmisharu on (hiljuti) juba oluliselt ümber korraldatud. Kui meetmeid ei kehtestata, realiseerub tõenäoliselt vahetu kahju tekkimise oht uurimisperioodi lõpus. Mõned liidu kuumvaltsitud lehtterase tootjaid võib olla sunnitud kuumvaltsitud lehtterastoodete tootmise lõpetama või seda vähendama, töötajaid töölt vabastama ja jätma paljud liidu kasutajad olukorda, kus nende tarneallikad on piiratud.

| (216) | Seoses sõltumatute importijate ja kasutajate huvidega järeldas komisjon selles staadiumis, et kavandatud ulatusega meetmete kehtestamine omaks ainult piiratud mõju. Täpsemalt ei mõjutataks ebaproportsionaalselt kasutaja tootmisharu hindu, nende kasumlikkust ja tööhõivet. Seetõttu avaldab kavandatud ulatusega meetmete kehtestamine tarneahela hindadele ja kasutajate tulemustele üksnes piiratud mõju. Meetmete ulatus toob kaasa võrdsed tingimused, võimaldades endiselt õiglaste hindadega importi vaatlusalusest riigist. |
| --- | --- |

(216)

Seoses sõltumatute importijate ja kasutajate huvidega järeldas komisjon selles staadiumis, et kavandatud ulatusega meetmete kehtestamine omaks ainult piiratud mõju. Täpsemalt ei mõjutataks ebaproportsionaalselt kasutaja tootmisharu hindu, nende kasumlikkust ja tööhõivet. Seetõttu avaldab kavandatud ulatusega meetmete kehtestamine tarneahela hindadele ja kasutajate tulemustele üksnes piiratud mõju. Meetmete ulatus toob kaasa võrdsed tingimused, võimaldades endiselt õiglaste hindadega importi vaatlusalusest riigist.

| (217) | Kaaludes ja tasakaalustades ühelt poolt olulise liidu tootmisharu tugevaid huvisid, mida tuleb kaitsta ebaõiglaste tavade eest, ning meetmete piiratud tõenäolisi mõjusid sõltumatute importijate ja kasutajate jaoks, kes saavad jätkuvalt kasu tarneallikate suurest valikust liidus, järeldas komisjon selles etapis, et puudusid mõjuvad põhjused, miks liidu huvides ei oleks meetmete kehtestamine vaatlusalusest riigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. |
| --- | --- |

(217)

Kaaludes ja tasakaalustades ühelt poolt olulise liidu tootmisharu tugevaid huvisid, mida tuleb kaitsta ebaõiglaste tavade eest, ning meetmete piiratud tõenäolisi mõjusid sõltumatute importijate ja kasutajate jaoks, kes saavad jätkuvalt kasu tarneallikate suurest valikust liidus, järeldas komisjon selles etapis, et puudusid mõjuvad põhjused, miks liidu huvides ei oleks meetmete kehtestamine vaatlusalusest riigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes.

8.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (218) | Dumpingu, kahju tekkimise ohu, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleb kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule olulise kahju tekkimise vahetu ohu realiseerumist. |
| --- | --- |

(218)

Dumpingu, kahju tekkimise ohu, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleb kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule olulise kahju tekkimise vahetu ohu realiseerumist.

8.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

| (219) | Meetmete ulatuse kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada olulise kahju tekkimise oht. Vastavalt kohtupraktikale on sihthind hind, millega liidu tootmisharu võiks põhjendatult arvestada konkurentsi tavatingimustel dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Komisjoni otsustustava kohaselt arvutatakse sihthind määrates kindlaks samasuguse toote tootmiskulud ja lisades kasumimarginaali, millega liidu tootmisharu võiks põhjendatult arvestada konkurentsi tavatingimustes dumpinguhinnaga impordi puudumisel. |
| --- | --- |

(219)

Meetmete ulatuse kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada olulise kahju tekkimise oht. Vastavalt kohtupraktikale on sihthind hind, millega liidu tootmisharu võiks põhjendatult arvestada konkurentsi tavatingimustel dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Komisjoni otsustustava kohaselt arvutatakse sihthind määrates kindlaks samasuguse toote tootmiskulud ja lisades kasumimarginaali, millega liidu tootmisharu võiks põhjendatult arvestada konkurentsi tavatingimustes dumpinguhinnaga impordi puudumisel.

| (220) | Sihtkasumi kindlaksmääramiseks analüüsis komisjon esmalt kaebuse esitaja taotlust, mis osutas määrale 12,9 %, mis on võetud komisjoni eelmisest otsusest sama toote kohta (30). Samas on see leid tehtud 2000. aastal ja üle 15 aasta tagasi kogutud andmeid ei saa enam esinduslikena käsitleda, kuna liidu tootmisharu on pärast seda läbinud tehnoloogilisi ja finantsmuutusi. |
| --- | --- |

(220)

Sihtkasumi kindlaksmääramiseks analüüsis komisjon esmalt kaebuse esitaja taotlust, mis osutas määrale 12,9 %, mis on võetud komisjoni eelmisest otsusest sama toote kohta (30). Samas on see leid tehtud 2000. aastal ja üle 15 aasta tagasi kogutud andmeid ei saa enam esinduslikena käsitleda, kuna liidu tootmisharu on pärast seda läbinud tehnoloogilisi ja finantsmuutusi.

30

| (221) | Komisjon vaatas seejärel 2008. aasta kasumlikkuse andmeid, mida ta on käsitlenud kõige esindlikuma aastana järgneva etapi toote (eelkõige külmvaltsitud terastoodete) jaoks (31). Käesoleva uurimise vaatlusalune toode sarnaneb mitmel viisil teatavate külmvaltsitud lehtterastoodetega (külmvaltsitud tooted) järgmistel põhjustel:






  a) | mõlema toote (rauamaak ja koksisüsi) puhul moodustavad teatavad sulamid olulise osa nende tootmiskulust ning need läbivad sarnaseid protsesse (ahi, kuumvaltspink); |
| --- | --- | --- |

(221)

Komisjon vaatas seejärel 2008. aasta kasumlikkuse andmeid, mida ta on käsitlenud kõige esindlikuma aastana järgneva etapi toote (eelkõige külmvaltsitud terastoodete) jaoks (31). Käesoleva uurimise vaatlusalune toode sarnaneb mitmel viisil teatavate külmvaltsitud lehtterastoodetega (külmvaltsitud tooted) järgmistel põhjustel:

31

a)

mõlema toote (rauamaak ja koksisüsi) puhul moodustavad teatavad sulamid olulise osa nende tootmiskulust ning need läbivad sarnaseid protsesse (ahi, kuumvaltspink);

| b) | nagu sätestatud põhjenduses 26, on vaatlusalune toode peamiseks materjaliks erinevate järgmise etapi lisandväärtusega terastoodete tootmisel, alustades külmvaltsitud toodetega. |
| --- | --- |

b)

nagu sätestatud põhjenduses 26, on vaatlusalune toode peamiseks materjaliks erinevate järgmise etapi lisandväärtusega terastoodete tootmisel, alustades külmvaltsitud toodetega.

Selle põhjal määras komisjon kasumimarginaaliks 14,4 %.

| (222) | Siiski ei ole Hiina ja Venemaa kahjuliku dumpinguga seotud juhtumi erinevad elemendid olemas käesoleval juhul, kus komisjon tuvastas kahju tekkimise ohu Hiina ekspordi poolt, mis hõlmab tulevikku käsitlevat analüüsi. Sellel juhul toimus import eelkõige madalate hindadega uurimisalustest riikidest neljaaastase perioodi vältel enne uurimisperioodi. |
| --- | --- |

(222)

Siiski ei ole Hiina ja Venemaa kahjuliku dumpinguga seotud juhtumi erinevad elemendid olemas käesoleval juhul, kus komisjon tuvastas kahju tekkimise ohu Hiina ekspordi poolt, mis hõlmab tulevikku käsitlevat analüüsi. Sellel juhul toimus import eelkõige madalate hindadega uurimisalustest riikidest neljaaastase perioodi vältel enne uurimisperioodi.

| (223) | Komisjon üritas seejärel välja arvutada sihtkasumit, simuleerides seda, kuidas liidu tootmisharu taastumine majanduslangusest, mida põhjustas majandus- ja finantskriis 2009. aastal, oleks võinud areneda, kui seda ei oleks katkestanud Hiina impordi hindu allalöövad kõrged mahud. Selles harjutuses toetus ta hilisematele andmetele ja OECD terasekomiteele 2013. aasta detsembris esitatud tulevikku käsitlevale analüüsile. Uuringus pealkirjaga „Laying the foundations for a financially sound industry“ (majanduslikult stabiilse tööstuse jaoks vundamendi loomine) uuris ekspertarvamus ülemaailmse terasetööstuse kasumlikkust hiljutistel aastatel ja määratles pikaajalise jätkusuutlikkusega kasumikünnise. See uuring taotles eelkõige 17 % ülemaailmset keskmist EBITDA marginaali (ärikasum enne intressikulusid, makse, hinna ja väärtuse langust) (32). Aruanne osutab samuti investeerimiskulude keskmisele väärtusele 7 % ja võlakulude keskmisele väärtusele 3 %. Komisjon arvestas need kaks elementi maha ja jõudis tasemele 7 % ilma kulumita ärikasumi puhul (EBT). Ilma mis tahes muude usaldusväärsete andmeteta võrdsustas ta need terasetööstuse jaoks üldiselt arvutatud näitajad vaatlusaluse tootega, kuna kuumvaltsitud lehtterastooted moodustavad suure osa toorterase toodangust. |
| --- | --- |

(223)

Komisjon üritas seejärel välja arvutada sihtkasumit, simuleerides seda, kuidas liidu tootmisharu taastumine majanduslangusest, mida põhjustas majandus- ja finantskriis 2009. aastal, oleks võinud areneda, kui seda ei oleks katkestanud Hiina impordi hindu allalöövad kõrged mahud. Selles harjutuses toetus ta hilisematele andmetele ja OECD terasekomiteele 2013. aasta detsembris esitatud tulevikku käsitlevale analüüsile. Uuringus pealkirjaga „Laying the foundations for a financially sound industry“ (majanduslikult stabiilse tööstuse jaoks vundamendi loomine) uuris ekspertarvamus ülemaailmse terasetööstuse kasumlikkust hiljutistel aastatel ja määratles pikaajalise jätkusuutlikkusega kasumikünnise. See uuring taotles eelkõige 17 % ülemaailmset keskmist EBITDA marginaali (ärikasum enne intressikulusid, makse, hinna ja väärtuse langust) (32). Aruanne osutab samuti investeerimiskulude keskmisele väärtusele 7 % ja võlakulude keskmisele väärtusele 3 %. Komisjon arvestas need kaks elementi maha ja jõudis tasemele 7 % ilma kulumita ärikasumi puhul (EBT). Ilma mis tahes muude usaldusväärsete andmeteta võrdsustas ta need terasetööstuse jaoks üldiselt arvutatud näitajad vaatlusaluse tootega, kuna kuumvaltsitud lehtterastooted moodustavad suure osa toorterase toodangust.

32

| (224) | Kokkuvõttes jõudis komisjon selles etapis esialgselt seisukohale, et sihtkasumit 7 % saab kasutada, et arvutada liidu kuumvaltsitud lehtterastoodete tööstuse kahju tekkimise ohu marginaal, kuid ta uurib täiendavalt, kas täpsemad andmed on saadaval vaatlusaluse toote kohta. |
| --- | --- |

(224)

Kokkuvõttes jõudis komisjon selles etapis esialgselt seisukohale, et sihtkasumit 7 % saab kasutada, et arvutada liidu kuumvaltsitud lehtterastoodete tööstuse kahju tekkimise ohu marginaal, kuid ta uurib täiendavalt, kas täpsemad andmed on saadaval vaatlusaluse toote kohta.

8.2.   Ajutised meetmed

Ajutised meetmed

| (225) | Asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõike 2 väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude suurus tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(225)

Asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõike 2 väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude suurus tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (226) | Eespool öeldu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised.








  Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 96,5 % | 17,1 % | 17,1 % |
| Hebei Iron & Steel Group | 95,0 % | 13,2 % | 13,2 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % | 22,6 % | 22,6 % |
| Teised koostööd tegevad äriühingud | 100,1 % | 18,0 % | 18,0 % |
| Kõik teised äriühingud | 106,9 % | 22,6 % | 22,6 % |

(226)

Eespool öeldu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised.

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

96,5 %

17,1 %

17,1 %

Hebei Iron & Steel Group

95,0 %

13,2 %

13,2 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

22,6 %

22,6 %

Teised koostööd tegevad äriühingud

100,1 %

18,0 %

18,0 %

Kõik teised äriühingud

106,9 %

22,6 %

22,6 %

| (227) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohi kohaldada ühtegi individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest. |
| --- | --- |

(227)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohi kohaldada ühtegi individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.

| (228) | Äriühing võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist juhul, kui ta muudab oma juriidilise isiku nime või asutab uue tootmis- või müügiüksuse. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (33). Taotlus peab sisaldama kogu asjakohast teavet, sealhulgas järgmist: äriühingu tootmisega seotud tegevuste muutmine; omamaine ja ekspordimüük, mis on seotud näiteks nimevahetuse või tootmis- ja müügiüksuste muutmisega. Kui see on põhjendatud, uuendab komisjon individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingute nimekirja. |
| --- | --- |

(228)

Äriühing võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist juhul, kui ta muudab oma juriidilise isiku nime või asutab uue tootmis- või müügiüksuse. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (33). Taotlus peab sisaldama kogu asjakohast teavet, sealhulgas järgmist: äriühingu tootmisega seotud tegevuste muutmine; omamaine ja ekspordimüük, mis on seotud näiteks nimevahetuse või tootmis- ja müügiüksuste muutmisega. Kui see on põhjendatud, uuendab komisjon individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingute nimekirja.

33

| (229) | Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, tuleks kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(229)

Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, tuleks kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

9.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (230) | Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(230)

Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (231) | Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on ajutised ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta. |
| --- | --- |

(231)

Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on ajutised ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse järgmiste toodete impordi suhtes: rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest valtsitud tooted, mis on rullides või ei ole rullides (sh mõõtulõigatud ja kitsaste ribadena tooted), mida ei ole töödeldud rohkem kui kuumvaltsitud ning mis on plakeerimata, pindamata ja katmata.

Vaatlusalune toode ei hõlma:

| — | roostevabast terasest tooteid ja elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga tooteid, |
| --- | --- |

—

roostevabast terasest tooteid ja elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga tooteid,

| — | tööriistaterasest ja kiirlõiketerasest tooteid, |
| --- | --- |

—

tööriistaterasest ja kiirlõiketerasest tooteid,

| — | mitterullitud, ilma reljeefse mustrita, üle 10 mm paksusega ja vähemalt 600 mm laiusega tooteid ning |
| --- | --- |

—

mitterullitud, ilma reljeefse mustrita, üle 10 mm paksusega ja vähemalt 600 mm laiusega tooteid ning

| — | mitterullitud, ilma reljeefse mustrita, vähemalt 4,75 mm või kuni 10 mm paksusega ja vähemalt 2 050 mm laiusega tooteid. |
| --- | --- |

—

mitterullitud, ilma reljeefse mustrita, vähemalt 4,75 mm või kuni 10 mm paksusega ja vähemalt 2 050 mm laiusega tooteid.

Vaatlusalune toode kuulub praegu järgmiste CN-koodide alla 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (TARIC-kood 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (TARIC-kood 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (TARIC-kood 7226191090), 7226 91 91 ja 7226 91 99 ning on pärit Hiina Rahvavabariigist.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimakse tasumata, on järgmine.

| Riik | Äriühing | Ajutine tollimaksumäär | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV | Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 17,1 % | C157 |
| Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. | 13,2 % | C158 |
| Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshani haru | 13,2 % | C159 |
| Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde haru | 13,2 % | C160 |
| Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. | 22,6 % | C161 |
| Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. | 22,6 % | C162 |
| Teised koostööd tegevad I lisas loetletud äriühingud | 18,0 % | Vaata lisa. |
| Kõik teised äriühingud | 22,6 % | C999 |

Riik

Äriühing

Ajutine tollimaksumäär

TARICi lisakood

Hiina RV

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

17,1 %

C157

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

13,2 %

C158

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshani haru

13,2 %

C159

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde haru

13,2 %

C160

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

22,6 %

C161

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

22,6 %

C162

Teised koostööd tegevad I lisas loetletud äriühingud

18,0 %

Vaata lisa.

Kõik teised äriühingud

22,6 %

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriigi tolliasutusele esitatakse kehtiv faktuurarve, millele on lisatud kuupäeva ja faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjaga (märgitud peab olema töötaja nimi ja amet) avaldus järgmise tekstiga:
  „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdavad [kogus] [vaatlusalune toode] tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomane riik]. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.“
  Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise tasumisel.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Huvitatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast:

| a) | taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud; |
| --- | --- |

a)

taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud;

| b) | esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ja |
| --- | --- |

b)

esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ja

| c) | taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. |
| --- | --- |

c)

taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

2.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest esitada märkusi ajutiste meetmete kohaldamise kohta.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. oktoober 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  See määrus asendati alates 20. juulist 2016 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/1036 (kodifitseeritud versioon).

2

(3)  
  ELT C 58, 13.2.2016, lk 9.

3

(4)  
  ELT C 172, 13.5.2016, lk 29, Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete importi käsitleva subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta.

4

(5)  
  ELT C 246/08, 7.7.2016, lk 7, Teade Brasiiliast, Iraanist, Venemaalt, Serbiast ja Ukrainast pärit teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta.

5

(6)  Need tooted ei ole hõlmatud toote välistamise taotluse alusel (vt alates põhjendusest 29).

6

(7)  Külmvaltsimise protsessi määratletakse eelnevalt kuumvaltsitud ja peitsitud lehtede või ribade läbilaskmisena külmvaltspingist, st temperatuuril allpool metalli pehmenemistemperatuuri.

7

(8)  Need keemilised elemendid on muu hulgas: volfram, molübdeen, kroom ja vanaadium.

8

(9)  Kanada, Lõuna-Aafrika, Tai, India, Malaisia, Mehhiko, Vietnam, Türgi, Venemaa, Ukraina ja Brasiilia.

9

(10)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1328 (ELT L 210, 4.8.2016, lk 20).

10

(11)  Maailma Kaubandusorganisatsioon, WT/DS132/R, 28. jaanuar 2000, Mehhiko- Ameerika Ühendriikidest pärit kõrge fruktoosisisaldusega maisisiirupi (HFCS) dumpinguvastane uurimine – Vaekogu aruanne, põhjendus 7.140, lk 214. WTO vaekogu märkis järgnevat: „selle järeldamiseks, et esineb olulise kahju oht siseriikliku tootmisharu suhtes, mis ei ole praegu nähtavalt kahju kannatanud, hoolimata dumpinguhinnaga impordi mõjudest uurimisperioodi jooksul, on taustteabena vajalik mõista tootmisharu praegust olukorda. Asjaolu, et dumpinguhinnaga import suureneb ja avaldab kahjulikku mõju hinnale, ei võimalda ipso facto järeldada, et see kahjustab siseriiklikku tootmisharu: kui tootmisharu on väga heas seisukorras või kui esineb muid tegureid, ei pruugi dumpinguhinnaga import kahjuohtu kujutada.“

11

ei võimalda ipso facto järeldada, et see kahjustab siseriiklikku tootmisharu: kui tootmisharu on väga heas seisukorras või kui esineb muid tegureid, ei pruugi dumpinguhinnaga import kahjuohtu kujutada

(12)  Euroopa Kohtu otsus 7. aprillil 2016, kohtuasja number C-186/14, põhjendus 72, mis kinnitab Euroopa Liidu Üldkohtu 29. jaanuari 2014 otsust kohtuasjas T-528/09, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd vs. Euroopa Liidu Nõukogu.

12

vs

(13)  World Steel in figures 2015 (Maailma terasetööstus arvudes 2015), World Steel Association (Maailma Teraseühendus), lk 14, http//www.worldsteel.org/publications/bookshop/product-details.~World-Steel-in-Figures-2015~PRODUCT~World-Steel-in-Figures-2015~.html

13

(14)  COM(2016) 155 (final), Brüssel, 16.3.2016, komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ja Euroopa Investeerimispangale, Terasetööstus: püsivate töökohtade ja Euroopa majanduskasvu kaitsmine, lk 2

14

(15)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/lõplik, Teaduse, Tehnoloogia ja Innovatsiooni Direktoraat, Capacity developments in the world steel industry (Tootmisvõimsuse areng maailma terasetööstuses), tabel 1, lk 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

15

(16)  World Steel Association (Maailma Teraseühendus), World Steel in Figures 2016 (Maailma terasetööstus arvudes 2016), tabel „suured terast tootvad riigid 2014. ja 2015. aastal“, lk 9, http://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/World-Steel-in-Figures-2016-is-available-online.html

16

(17)  OECD Teaduse, Tehnoloogia ja Innovatsiooni Direktoraat (2015): „Excess capacity in the global steel industry: the current situation and ways forward“ (Üleliigne tootmisvõimsus ülemaailmses terasetööstuses: praegune olukord ja võimalikud lahendused), tehnoloogia- ja tööstuspoliitika dokumendid, nr 18, OECD väljaanne, leheküljed 5 ja 6. http://dx.doi.org/10.1787/5js65x46nxhj-en

17

(18)  Hiina raua- ja teraseühenduse ja selle liikmete nimel Dentonsi poolt esitatud dokument Comments in the anti-dumping proceeding concerning imports of certain hot-rolled flat products of iron, non-alloy or other alloy steel originating the People's Republic of China (Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi dumpinguvastase menetluse käigus esitatud kommentaarid), 21. märts 2016, lõik 24, lehekülg 7.

18

(19)  Reuters, ajakirjanduslik artikkel „China's zombie steel mills fire up furnaces, worsen global glut“ (Hiina varjusurmas olevad tehased käivitavad ahjud, halvendades ülemaailmset ületoodangut), http://in.reuters.com/article/china-steel-overcapacity-idINKCN0XI070

19

(20)  Reuters, ajakirjanduslik artikkel „BHP says over 50 million tonnes of steel capacity restarted in China“ (BHP väidab, et üle 50 miljoni tonni terase tootmisvõimsust on Hiinas taas käivitatud), http://www.reuters.com/article/us-bhp-china-idUSKCN0YA09E

20

(21)  2016. aasta juuni toorterase toodang, Maailma Teraseühendus, meediakeskus, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/June-2016-crude-steel-production0.html

21

(22)  World Steel Association (Maailma Teraseühendus), Steel Statistical Yearbook 2015 (Terasetööstuse statistiline aastaraamat 2015), tabel 1 leheküljel 2 ja tabel 13 leheküljel 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

22

(23)  Valimisse oli kaasatud 679,4 miljonit tonni Hiinast eksporditavat samasugust toodet 2015. aastal ja 343,8 miljonit tonni Hiinast eksporditavat samasugust toodet 2016. aasta esimese kuue kuu jooksul.

23

(24)  Worldsteel Short Range Outlook 2014 – 2015 (maailma terase lühiajaline väljavaade 2014–2015), World Steel Association (Maailma Teraseühendus), https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2015/worldsteel-Short-Range-Outlook-2015-2016.html

24

(25)  Vt samuti põhjendusest 103 laovarude vähest vähenemist valimisse kaasatud liidu tootjate puhul toodangu protsendina.

25

(26)  Vt samuti põhjendusest 100 laovarude vähest vähenemist valimisse kaasatud liidu tootjate puhul protsentides toodangust.

26

(27)  
  „European steel producers on the offensive, but will price increases stick?“ (Euroopa terasetootjad ründel, kuid kas hinnatõus jätkub?) Artikkel, http://blogs.platts.com/2016/04/05/european-steel-producers-on-offensive/

27

(28)  World Steel Association (Maailma Teraseühendus), Hiina terasetööstus, Igakuine ülevaade maailma terasetootjate jaoks, väljaanne 115, juuni 2016.

28

(29)  Nagu on mainitud põhjenduses 3, algatas komisjon 7. juulil 2016 uurimise muu hulgas Venemaalt pärit sama toote impordi suhtes. Samas ei mõjuta algatamine uurimise tulemust.

29

(*1)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/lõplik, Teaduse, Tehnoloogia ja Innovatsiooni Direktoraat, Capacity developments in the world steel industry (Tootmisvõimsuse areng maailma terasetööstuses), tabel 1, lk 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

*1

(*2)  World Steel Association (Maailma Teraseühing), Steel Statistical Yearbook 2015 (terase statistiline aastaraamat), tabel 1 lehekülgedel 1 ja 2 ning tabel 13 leheküljel 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

*2

(*3)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/lõplik, Teaduse, Tehnoloogia ja Innovatsiooni Direktoraat, Capacity developments in the world steel industry (Tootmisvõimsuse areng maailma terasetööstuses), tabel 1, lk 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

*3

(*4)  World Steel Association (Maailma Teraseühing), Steel Statistical Yearbook 2015 (terase statistiline aastaraamat), tabel 1 lehekülgedel 1 ja 2 ning tabel 13 leheküljel 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

*4

(30)  Vt komisjoni 4. veebruari 2000. aasta otsust nr 284/2000/ESTÜ, millega kehtestatakse teatavate Indiast ja Taiwanist pärinevate rauast või legeerimata terasest vähemalt 600 mm laiuste, plakeerimata, pindamata ja katmata kuumvaltsitud, kuid muul viisil töötlemata rullikeeratud lehtvaltstoodete importi käsitlev lõplik tasakaalustav tollimaks ning millega kiidetakse heaks teatavate eksportivate tootjate poolt pakutud äriühingud ning millega lõpetatakse menetlus teatava Lõuna-Aafrikast pärit impordi suhtes, ELT L 31, 2000, lk 44, lõik 338.

30

(31)  Vt komisjoni 29. juuli 2016 rakendusmäärust (EL) 2016/1328, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit külmvaltsitud lehtterastoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, ELT L 210, 2016, lk 1, põhjendus 156.

31

(32)  McKinsey & Company, Laying the foundations for a financially sound industry (majanduslikult stabiilse tööstuse jaoks vundamendi loomine), OECD terasekomitee kohtumine 5. detsembril 2013, lk 7.

32

(33)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

33

---

LISA

| Riik | Nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| HRV | Angang Steel Company Limited | C150 |
| HRV | Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | C151 |
| HRV | Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | C147 |
| HRV | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd. | C163 |
| HRV | Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd | C164 |
| HRV | Maanshan Iron & Steel Co., Ltd | C165 |
| HRV | Rizhao Steel Wire Co., Ltd. | C166 |
| HRV | Rizhao Baohua New Material Co., Ltd. | C167 |
| HRV | Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd. | C168 |
| HRV | Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. | C156 |

Riik

Nimi

TARICi lisakood

HRV

Angang Steel Company Limited

C150

HRV

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

C151

HRV

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

C147

HRV

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

C163

HRV

Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

C164

HRV

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

C165

HRV

Rizhao Steel Wire Co., Ltd.

C166

HRV

Rizhao Baohua New Material Co., Ltd.

C167

HRV

Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd.

C168

HRV

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

C156

---

| 7.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 272/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 272/70

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1779,

6. oktoober 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. oktoober 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 183,5 |
| ZZ | 183,5 |
| 0707 00 05 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0709 93 10 | TR | 135,5 |
| ZZ | 135,5 |
| 0805 50 10 | AR | 94,6 |
| CL | 126,6 |
| TR | 94,5 |
| UY | 55,5 |
| ZA | 130,7 |
| ZZ | 100,4 |
| 0806 10 10 | TR | 136,3 |
| US | 210,1 |
| ZZ | 173,2 |
| 0808 10 80 | AR | 110,6 |
| BR | 100,2 |
| CL | 154,8 |
| NZ | 132,8 |
| ZA | 113,9 |
| ZZ | 122,5 |
| 0808 30 90 | CN | 74,4 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 102,4 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

183,5

ZZ

183,5

0707 00 05

TR

128,9

ZZ

128,9

0709 93 10

TR

135,5

ZZ

135,5

0805 50 10

AR

94,6

CL

126,6

TR

94,5

UY

55,5

ZA

130,7

ZZ

100,4

0806 10 10

TR

136,3

US

210,1

ZZ

173,2

0808 10 80

AR

110,6

BR

100,2

CL

154,8

NZ

132,8

ZA

113,9

ZZ

122,5

0808 30 90

CN

74,4

TR

130,3

ZZ

102,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

OTSUSED

| 7.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 272/72 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 272/72

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/1780,

29. september 2016,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu alusel moodustatud ühiskomitees võetav seisukoht seoses nimetatud lepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu (1) (edaspidi „leping“) artikli 12 alusel on moodustatud ühiskomitee. Kõnealuse artikliga on eelkõige ette nähtud, et ühiskomitee toestab järelevalvet lepingu rakendamise üle. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu (1) (edaspidi „leping“) artikli 12 alusel on moodustatud ühiskomitee. Kõnealuse artikliga on eelkõige ette nähtud, et ühiskomitee toestab järelevalvet lepingu rakendamise üle.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 810/2009 (2) näeb ette korra ja tingimused, mille alusel antakse viisasid liikmesriikide territooriumi läbivaks transiidiks ja liikmesriikide territooriumil kavandatud kuni 90päevaseks viibimiseks 180 päeva jooksul. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 810/2009 (2) näeb ette korra ja tingimused, mille alusel antakse viisasid liikmesriikide territooriumi läbivaks transiidiks ja liikmesriikide territooriumil kavandatud kuni 90päevaseks viibimiseks 180 päeva jooksul.

| (3) | On vaja ühiseid suuniseid, et tagada lepingu ühetaoline rakendamine liikmesriikide diplomaatilistes esindustes ja konsulaatides ning selgitada seoseid lepingusätete ja lepinguosaliste selliste õigusaktide vahel, mille alusel väljastatakse lepinguga hõlmamata viisasid. |
| --- | --- |

(3)

On vaja ühiseid suuniseid, et tagada lepingu ühetaoline rakendamine liikmesriikide diplomaatilistes esindustes ja konsulaatides ning selgitada seoseid lepingusätete ja lepinguosaliste selliste õigusaktide vahel, mille alusel väljastatakse lepinguga hõlmamata viisasid.

| (4) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht seoses lepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmisega. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht seoses lepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmisega.

| (5) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ (3). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(5)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ (3). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (6) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (4). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (4). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (7) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu artikli 12 alusel moodustatud ühiskomitees seoses nimetatud lepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 29. september 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

P. ŽIGA

---

(1)  
  ELT L 52, 25.2.2011, lk 34.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri) (ELT L 243, 15.9.2009, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

3

acquis

(4)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

4

acquis

---

EELNÕU

EUROOPA LIIDU JA GRUUSIA VAHELISE VIISADE VÄLJASTAMISE LIHTSUSTAMISE LEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../...,

...,

nimetatud lepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmise kohta

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Gruusia vahelist viisade väljastamise lihtsustamise lepingut (1) (edaspidi „leping“), eriti selle artiklit 12,

ning arvestades, et leping jõustus 1. märtsil 2011,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas sätestatakse Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu rakendamise ühised suunised.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

...,

Euroopa Liidu nimel

Gruusia nimel

---

(1)  
  ELT L 52, 25.2.2011, lk 34.

1

LISA

EUROOPA LIIDU JA GRUUSIA VAHELISE VIISADE VÄLJASTAMISE LIHTSUSTAMISE LEPINGU RAKENDAMISE ÜHISED SUUNISED

1. märtsil 2011 jõustunud Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu („leping“) eesmärk on lihtsustada vastastikkuse põhimõtte alusel viisade väljastamist Gruusia kodanikele, kelle kavatsetav viibimise aeg ei ole pikem kui 90 päeva 180 päeva jooksul.

Lepinguga on kehtestatud vastastikkuse põhimõtte alusel õiguslikult siduvad õigused ja kohustused eesmärgiga lihtsustada Gruusia kodanikele viisade andmise korda.

Käesolevad suunised võtab vastu lepinguga artikli 12 alusel moodustatud ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“) ning nende eesmärk on tagada lepingu ühetaoline rakendamine liidu liikmesriikide („liikmesriigid“) diplomaatilistes ja konsulaaresindustes. Käesolevad suunised ei moodusta lepingu osa ega ole seetõttu õiguslikult siduvad. Sellegipoolest on soovitatav, et diplomaatilised ja konsulaaresindused järgiksid neid lepingu rakendamisel järjepidevalt.

Suuniseid ajakohastatakse vastavalt lepingu rakendamisel saadud kogemustele. Selle eest vastutab ühiskomitee.

Kooskõlas viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee töökorraga suhtlevad lepinguosalised ühiskomitee ametlike koosolekute vahelisel ajal kiirete küsimuste lahendamiseks mitteametlikus korras, et tagada lepingu järjepidev ja ühetaoline rakendamine. Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee järgmisel koosolekul esitatakse nende küsimuste ja mitteametliku suhtluse kohta üksikasjalikud aruanded.

I.   ÜLDISED KÜSIMUSED

1.1.   Eesmärk ja kohaldamisala

Lepingu artikli 1 lõikes 1 on sätestatud:

„1.   Käesoleva lepingu eesmärk on lihtsustada viisade väljastamist Gruusia kodanikele, kelle kavatsetav viibimise aeg ei ole pikem kui 90 päeva 180 päeva jooksul.“

Lepingut kohaldatakse kõigi lühiajalist viisat taotlevate Gruusia kodanike suhtes sõltumata sellest, millises riigis nad elavad.

Lepingut ei kohaldata Gruusia poolt väljastatud elamisloaga kodakondsuseta isikute suhtes. Nimetatud isikute suhtes kehtivad liidu viisaõigustiku sätted.

Lepingu artikli 1 lõikes 2 on sätestatud:

„2.   Kui Gruusia taastab viisanõude kõikide liikmesriikide kodanike või nende teatavate kategooriate suhtes, kehtivad automaatselt ja vastastikkuse põhimõtte kohaselt asjaomastele liidu kodanikele samad soodustused, mis antakse käesoleva lepinguga Gruusia kodanikele.“

Alates 2006. aasta 1. juunist on kõik liidu kodanikud ja liikmesriigi poolt väljastatud elamisloaga kodakondsuseta isikud viisanõudest vabastatud, kui nad reisivad Gruusiasse maksimaalselt 90 päevaks 180 päeva jooksul või läbivad Gruusia transiitreisiga.

Selleks et vältida ühe või mitme liikmesriigi kodanike või selliste kodanike teatavate kategooriate diskrimineerivat kohtlemist Gruusia poolt, teatas liit lepingule lisatud deklaratsioonis oma kavatsusest peatada lepingu kohaldamine juhul, kui Gruusia taastab viisanõude ühe või enama liikmesriigi kodanikele või selliste kodanike teatavatele kategooriatele.

1.2.   Lepingu kohaldamisala

Lepingu artiklis 2 on sätestatud:

„1.   Käesolevas lepingus sätestatud viisade väljastamise lihtsustatud korda kohaldatakse nende Gruusia kodanike suhtes, kes ei ole liidu või liikmesriikide õigus- ja haldusnormide, käesoleva lepingu või teiste rahvusvaheliste lepingute alusel viisanõudest vabastatud.

2.   Selliste käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste puhul nagu viisa väljastamisest keeldumine, reisidokumentide tunnustamine, toimetulekuks piisavate vahendite olemasolu tõendamine ning sissepääsu keelamine ja väljasaatmismeetmed kehtivad Gruusia, liikmesriikide või liidu õigusaktid.“

Leping ei mõjuta viisanõuet ja sellest vabastamist käsitlevaid eeskirju, piiramata selle artikli 10 kohaldamist. Näiteks vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 (1) artiklile 4 võivad liikmesriigid viisanõudest vabastada lisaks muudele isikute kategooriatele ka tsiviillennukite ja -laevade meeskonnaliikmed. Alates Šveitsi ja Liechtensteini ühinemisest Schengeni alaga vastavalt 13. detsembril 2008 ja 7. märtsil 2011 tunnustatakse Šveitsi ja Liechtensteini väljastatud elamislubasid Schengeni viisaga võrdväärsena nii transiidi kui ka lühiajalise viibimise puhul.

1

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 810/2009 („viisaeeskiri“) (2) reguleeritakse kõiki küsimusi, mida leping ei hõlma, nagu viisataotluse menetlemise eest vastutava Schengeni liikmesriigi kindlaksmääramine, viisa väljastamisest keeldumise põhjused, õigus negatiivne otsus edasi kaevata ja taotlejaga isikliku vestluse korraldamise üldeeskirjad. Lisaks kohaldatakse ka edaspidi Schengeni eeskirju ning vajaduse korral liikmesriikide õigusakte lepinguga reguleerimata küsimuste puhul, mille hulka kuuluvad näiteks reisidokumentide tunnustamine, toimetulekuks piisavate vahendite olemasolu tõendamine, sissepääsu keelamine liikmesriigi territooriumile ja väljasaatmismeetmed. Sellega seoses on oluline anda nende küsimuste kohta täpset teavet (3).

2

3

Kuid ka juhul, kui on täidetud lõik lepingu tingimused, näiteks kui mõnda lepingu artiklis 4 sätestatud kategooriasse kuuluv viisataotleja esitab reisi eesmärki tõendava dokumendi, võib keelduda viisa väljastamisest, kui on täitmata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (4) („Schengeni piirieeskirjad“) artiklis 6 ettenähtud tingimused, st isikul puudub kehtiv reisidokument, tema kohta on Schengeni infosüsteemi (SIS)i sisestatud hoiatusteade, isikut peetakse ohuks avalikule korrale või sisejulgeolekule jne.

4

Kehtima jäävad ka muud viisaeeskirja kohased viisade väljastamisel paindlikkust võimaldavad sätted. Näiteks juhul, kui on täidetud viisaeeskirja artikli 24 ette nähtud nõuded, võib väljastada pika, maksimaalselt viieaastase kehtivusajaga mitmekordse viisa ka muudele kui lepingu artiklis 5 osutatud isikutele. Samuti jäävad kehtima viisaeeskirja artikli 16 lõigete 5 ja 6 sätted viisatasust loobumise ja selle vähendamise kohta.

1.3.   Lepingu kohaldamisalasse kuuluvad viisad

Lepingu artikli 3 punktis d on „viisa“ määratletud kui „liikmesriigi väljastatud luba transiidiks läbi liikmesriigi territooriumi või kavatsetud viibimiseks liikmesriigi territooriumil kokku kuni 90 päeva 180 päeva jooksul alates esimesest sisenemisest liikmesriigi territooriumile;“.

Lepinguga ette nähtud lihtsustus kehtib nii ühtsete viisade kui ka piiratud territoriaalse kehtivusega viisade suhtes, mis on väljastatud transiidi või lühiajalise viibimise eesmärgil.

1.4.   Viisa alusel riigis viibimise kestuse arvutamine, sealhulgas kuuekuise perioodi kindlaksmääramine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 610/2013 (5) antakse uus lühiajalise viibimise määratlus. Praegu käsitatakse lühiajalise viibimisena „90 päeva mis tahes 180päevase ajavahemiku jooksul, mis tähendab igale viibimispäevale eelneva 180päevase ajavahemiku arvestamist“. Nimetatud määratlus jõustus 18. oktoobril 2013 ja see sisaldub Schengeni piirieeskirjades.

5

Sisenemiskuupäevaks loetakse liikmesriikide territooriumil viibimise esimene päev ja väljumiskuupäevaks liikmesriikide territooriumil viibimise viimane päev. Väljend „mis tahes“ osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180päevast võrdlusperioodi ning et võetakse arvesse liikmesriikide territooriumil viibimise kõiki päevi viimase 180 päeva jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriigi territooriumil lubatud viibida 90 päeva 180päevase ajavahemiku jooksul, on endiselt täidetud. See tähendab, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90päevane viibimine.

Näide viibimise kestuse arvutamisest praeguse määratluse alusel.

Üheaastase (18.4.2010–18.4.2011) mitmekordse viisaga isik siseneb liikmesriikide territooriumile esimest korda 19. aprillil 2010 ja viibib seal 3 päeva. 18. juunil 2010 siseneb ta uuesti ja viibib 86 päeva. Milline on olukord konkreetsetel kuupäevadel? Millal võib nimetatud isik uuesti liikmesriikide territooriumile siseneda?

Seisuga 11.9.2010: isik on viimase 180 päeva jooksul (16.3.2010–11.9.2010) viibinud liikmesriikide territooriumil 3 päeva (19.–21.4.2010) pluss 86 päeva (18.6.2010–11.9.2010) ehk kokku 89 päeva. Viibimise lubatud kestust ei ole ületatud. Isik võib liikmesriikide territooriumil viibida veel ühe päeva.

Seisuga 16. oktoober 2010 võib isik liikmesriikide territooriumile siseneda ja viibida seal veel 3 päeva (16. oktoobril 2010 ei võeta enam arvesse viibimist 19. aprillil 2010, sest see jääb 180päevasest ajavahemikust välja); 17. oktoobril 2010 ei võeta enam arvesse viibimist 20. aprillil 2010, sest see jääb 180päevasest ajavahemikust välja, jne.

Seisuga 15. detsember 2010 võib isik liikmesriikide territooriumile siseneda veel 86 päevaks, kuna 15. detsembril 2010 ei võta enam arvesse viibimist 18. juunil 2010, mis jääb 180päevasest ajavahemikust välja; 16. detsembril 2010 ei võeta enam arvesse viibimist 19. juunil 2010 jne.

1.5.   Olukord seoses liikmesriikidega, kes ühinesid liiduga 2004. ja 2007. aastal ja kes ei osale veel täielikult Schengeni alas, liikmesriikidega, kes ei osale liidu ühises viisapoliitikas, ja assotsieerunud riikidega

Ainult Bulgaaria, Horvaatia, Küpros ja Rumeenia ei rakenda Schengeni acquis'd veel täielikult. Nad annavad endiselt välja oma riigi viisasid, mis kehtivad ainult nende territooriumil. Kui need liikmesriigid on Schengeni acquis' täielikult rakendanud, jätkavad nad lepingu kohaldamist.

acquis

acquis

Kuni nendes liikmesriikides Schengeni acquis' täieliku rakendamise kuupäevani reguleeritakse küsimusi, mida leping ei hõlma, siseriiklike õigusaktidega. Alates sellest kuupäevast kohaldatakse lepinguga reguleerimata küsimuste suhtes Schengeni eeskirju ja siseriiklikke õigusakte.

acquis

Bulgaaria, Horvaatia, Küpros ja Rumeenia võivad lubada lühiajalist viibimist oma territooriumil Schengeni alasse kuuluvate liikmesriikide ja assotsieerunud riikide väljastatud elamislubade, D-viisade ja lühiajaliste viisade alusel (6).

6

Vastavalt konventsiooni, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta, (7) artiklile 21 peavad kõik Schengeni allasse kuuluvad liikmesriigid tunnustama üksteise pikaajalisi viisasid ja elamislube ning võimaldama nende alusel lühiajalist viibimist oma territooriumil. Schengeni liikmesriigid tunnustavad assotsieerunud riikide ning assotsieerunud riigid tunnustavad Schengeni liikmesriikide elamislube, D-viisasid ja lühiajalisi viisasid ning võimaldavad nende alusel oma territooriumile sisenemist ja seal lühiajalist viibimist.

7

Lepingut ei kohaldata Taani, Iirimaa ja Ühendkuningriigi suhtes, kuid selles on esitatud ühisdeklaratsioonid, milles soovitatakse nimetatud liikmesriikidel sõlmida Gruusiaga kahepoolne viisalihtsustusleping.

Kuigi Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits on ühinenud Schengeni koostööga, ei kohaldata lepingut nende suhtes.

1.6.   Leping ja kahepoolsed lepingud

Lepingu artiklis 13 on sätestatud:

„Käesolev leping on jõustumisest alates ülimuslik üksikute liikmesriikide ja Gruusia vahel sõlmitud kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, mis hõlmavad käesolevas lepingus käsitletud küsimusi.“

Lepingu jõustumise kuupäevast alates ei kohaldata enam neid liikmesriikide ja Gruusia vaheliste kahepoolsete lepingute sätteid, mis käsitlevad lepinguga reguleeritud küsimusi. Kooskõlas liidu õigusega tuleb liikmesriikidel kõrvaldada vastuolud oma kahepoolsete lepingute ja lepingu vahel.

Nende liikmesriikide suhtes, kellel on Gruusiaga sõlmitud kahepoolne leping või kokkulepe küsimustes, mida leping ei hõlma, näiteks teenistuspassi kasutajate viisanõudest vabastamine, kohaldatakse seda erandit ka pärast lepingu jõustumist.

Järgmistel liikmesriikidel on Gruusiaga kahepoolne leping, mille kohaselt ei nõuta viisat teenistuspassi kasutajatelt: Bulgaaria, Küpros, Läti, Rumeenia, Slovakkia ja Ungari.

Teenistuspassi kasutajad, kelle liikmesriik on vabastanud viisanõudest, võivad viisata reisida ainult selles liikmesriigis, mitte aga teistesse Schengeni liikmesriikidesse.

1.7.   Ühisdeklaratsioon, mis käsitleb lühiajalise viisa väljastamise menetlusi ja lühiajalise viisa taotlemisel nõutavaid dokumente käsitleva teabe ühtlustamist

Lepingule on lisatud ühisdeklaratsioon, milles viidatakse lepinguosaliste kohustusele anda Gruusia kodanikele ühtset ja ühesugust teavet liikmesriikide diplomaatilistele ja konsulaaresindustele juurdepääsu ning viisa taotlemise korra ja tingimuste, samuti väljastatud viisade kehtivuse kohta. See teave on kättesaadav Gruusias asuva Euroopa Liidu delegatsiooni veebisaidil: http://www.eeas.europa.eu/delegations/georgia/travel_eu/visa/index_en.htm.

Viisaeeskirja artikliga 47 on liikmesriikide keskasutustele ja konsulaatidele kehtestatud kohustus anda üldsusele kogu asjaomane teave viisa taotlemise kohta.

Diplomaatilistel ja konsulaaresindustel on palutud igati – infotahvlitel konsulaatides, voldikutena, veebisaitidel jms – seda teavet levitada. Nad võiksid levitada ka täpset teavet viisade väljastamise tingimuste ja liikmesriikide esinduste kohta Gruusias ning teha avalikkusele kättesaadavaks viisa taotlemisel nõutavate tõendavate dokumentide loetelu.

1.8.   Teave, mida Gruusia ametiasutused lepingu kohta jagavad

Selleks et Gruusia kodanikke nõuetekohaselt teavitada lepingu hüvedest ning liikmesriikide diplomaatilistest ja konsulaaresindustest, kus viisataotlusi esitada saab, on Gruusia Välisministeerium loonud spetsiaalse lingi, mille kaudu kõnealusele teabele ligi pääseb. Teave asub järgmisel veebilehel:

http://mfa.gov.ge/index.php?lang_id=GEO&sec_id=95&info_id=13448

II.   ERISÄTTED

2.1.   Uued eeskirjad, mida kohaldatakse kõigi viisataotlejate suhtes

Tuleb meeles pidada, et allpool nimetatud lihtsustusi, mis käsitlevad viisalõivu, viisataotluste menetlemise kestust ning erandkorras viisa kehtivuse pikendamist, kohaldatakse kõikide viisataotlejate, sealhulgas turistide suhtes.

2.1.1.   Viisatasu

Lepingu artikli 6 lõike 1 esimeses lõigus on sätestatud:

„1.   Gruusia kodanike esitatavate viisataotluste menetlemise tasu on 35 eurot.“

Vastavalt artikli 6 lõikele 1 võetakse viisataotluse menetlemise eest 35 euro suurust tasu. Seda tasu kohaldatakse kõikide Gruusia viisataotlejate, sealhulgas turistide suhtes, kes taotlevad lühiajalist viisat, olenemata sisenemiste arvust.

Lepingu artikli 6 lõikes 2 on sätestatud:

„2.   Kui liikmesriigid teevad koostööd välise teenuseosutajaga, võib tasu olla suurem. Teenustasu on proportsionaalne kuludega, mida väline teenuseosutaja on kandnud ülesannete täitmisel ning need ei tohi ületada 30 eurot. Asjaomane liikmesriik säilitab või asjaomased liikmesriigid säilitavad kõigile taotlejatele võimaluse esitada taotlus otse liikmesriigi konsulaadis.“

Mis puutub väliste teenuseosutajatega tehtava koostöö üksikasjadesse, siis viisaeeskirja artiklis 43 on sätestatud üksikasjalik teave nende ülesannete kohta.

Lepingu artikli 6 lõikes 3 on sätestatud:

„3.   Viisataotluse töötlemise tasu maksmisest on vabastatud järgmistesse kategooriatesse kuuluvad kodanikud:

| a) | pensionärid;“ (NB! Selleks et sellesse kategooriasse kuuluv viisataotleja vabastataks viisa menetlemise tasust, tuleb tal esitada tõend selle kohta, et ta on pensionär. Kui reisi eesmärgiks on tasustatava töö tegemine, ei ole viisa menetlemise tasust vabastamine põhjendatud) |
| --- | --- |

a)

pensionärid;“ (NB! Selleks et sellesse kategooriasse kuuluv viisataotleja vabastataks viisa menetlemise tasust, tuleb tal esitada tõend selle kohta, et ta on pensionär. Kui reisi eesmärgiks on tasustatava töö tegemine, ei ole viisa menetlemise tasust vabastamine põhjendatud)

| „b) | alla 12aastased lapsed;“ (NB! Selleks et sellesse kategooriasse kuuluv viisataotleja vabastataks viisa menetlemise tasust, tuleb esitada tõend oma vanuse kohta.) |
| --- | --- |

„b)

alla 12aastased lapsed;“ (NB! Selleks et sellesse kategooriasse kuuluv viisataotleja vabastataks viisa menetlemise tasust, tuleb esitada tõend oma vanuse kohta.)

| „c) | kesk- ja piirkondliku valitsuse liikmed ning põhiseadus- ja ülemkohtu liikmed, kui nad ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud;“ (NB! Selleks et sellesse kategooriasse kuuluv viisataotleja vabastataks viisa menetlemise tasust, tuleb tal esitada Gruusia ametiasutuste väljastatud tõend oma ameti kohta); |
| --- | --- |

„c)

kesk- ja piirkondliku valitsuse liikmed ning põhiseadus- ja ülemkohtu liikmed, kui nad ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud;“ (NB! Selleks et sellesse kategooriasse kuuluv viisataotleja vabastataks viisa menetlemise tasust, tuleb tal esitada Gruusia ametiasutuste väljastatud tõend oma ameti kohta);

| „d) | puudega isikud ja vajaduse korral neid saatvad isikud;“ (NB! Selleks et puudega isik või saatja vabastataks viisa menetlemise tasust, tuleb mõlemal esitada tõend selle kohta, et nad kuuluvad vastavasse kategooriasse.)
  Selleks et sellesse kategooriasse kuuluv viisataotleja vabastataks viisa menetlemise tasust, tuleb tal esitada esimese või teise astme puuet kinnitav tõend, mille on väljastanud Gruusia tervishoiu-, töö- ja sotsiaalministeerium, või avaliku või erahaigla või -kliiniku väljastatud tõend. Juhul kui taotleja puue on ilmne (nt pime või ühe jalaga isik), on aktsepteeritav puude visuaalne tuvastamine viisat väljastavas konsulaaresinduses. Saatvatelt isikutelt ei nõuta harilikult lisadokumentide esitamist.
  Põhjendatud juhtudel võib taotluse esitada puudega isiku esindaja või eestkostja. |
| --- | --- |

„d)

puudega isikud ja vajaduse korral neid saatvad isikud;“ (NB! Selleks et puudega isik või saatja vabastataks viisa menetlemise tasust, tuleb mõlemal esitada tõend selle kohta, et nad kuuluvad vastavasse kategooriasse.)

Selleks et sellesse kategooriasse kuuluv viisataotleja vabastataks viisa menetlemise tasust, tuleb tal esitada esimese või teise astme puuet kinnitav tõend, mille on väljastanud Gruusia tervishoiu-, töö- ja sotsiaalministeerium, või avaliku või erahaigla või -kliiniku väljastatud tõend. Juhul kui taotleja puue on ilmne (nt pime või ühe jalaga isik), on aktsepteeritav puude visuaalne tuvastamine viisat väljastavas konsulaaresinduses. Saatvatelt isikutelt ei nõuta harilikult lisadokumentide esitamist.

Põhjendatud juhtudel võib taotluse esitada puudega isiku esindaja või eestkostja.

| „e) | lähisugulased – liikmesriigi territooriumil seaduslikult elavat Gruusia kodanikku külastavad abikaasa, lapsed (sealhulgas lapsendatud lapsed), vanemad (sealhulgas hooldajad), vanavanemad ja lapselapsed;“.
  Lepingu artikli 6 lõike 3 punkt e reguleerib nende Gruusias elavate lähisugulaste olukorda, kes külastavad liikmesriikides seaduslikult elavaid Gruusia kodanikke. |
| --- | --- |

„e)

lähisugulased – liikmesriigi territooriumil seaduslikult elavat Gruusia kodanikku külastavad abikaasa, lapsed (sealhulgas lapsendatud lapsed), vanemad (sealhulgas hooldajad), vanavanemad ja lapselapsed;“.

Lepingu artikli 6 lõike 3 punkt e reguleerib nende Gruusias elavate lähisugulaste olukorda, kes külastavad liikmesriikides seaduslikult elavaid Gruusia kodanikke.

| „f) | ametlike delegatsioonide liikmed, kes osalevad Gruusiale esitatud ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel, vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid mõne liikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- |

„f)

ametlike delegatsioonide liikmed, kes osalevad Gruusiale esitatud ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel, vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid mõne liikmesriigi territooriumil;

| g) | õpilased, üliõpilased, kraadiõppes osalevad isikud ja neid saatvad õpetajad, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus, kaasa arvatud vahetusprogrammid ning teised kooliga seotud üritused; |
| --- | --- |

g)

õpilased, üliõpilased, kraadiõppes osalevad isikud ja neid saatvad õpetajad, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus, kaasa arvatud vahetusprogrammid ning teised kooliga seotud üritused;

| h) | ajakirjanikud ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad akrediteeritud isikud;“ (NB! Selleks et sellesse kategooriasse kuuluvad viisataotlejad vabastataks viisa menetlemise tasust, tuleb neil tõendada enda kuulumist ajakirjanduse või meedia valdkonna kutseorganisatsiooni); |
| --- | --- |

h)

ajakirjanikud ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad akrediteeritud isikud;“ (NB! Selleks et sellesse kategooriasse kuuluvad viisataotlejad vabastataks viisa menetlemise tasust, tuleb neil tõendada enda kuulumist ajakirjanduse või meedia valdkonna kutseorganisatsiooni);

| „i) | rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad isikud;“ (NB! Poolehoidjaid saatjate hulka ei arvata); |
| --- | --- |

„i)

rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad isikud;“ (NB! Poolehoidjaid saatjate hulka ei arvata);

| „j) | kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, kelle reisi eesmärk on koolitus, seminarid ja konverentsid, kaasa arvatud vahetusprogrammide raames; |
| --- | --- |

„j)

kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, kelle reisi eesmärk on koolitus, seminarid ja konverentsid, kaasa arvatud vahetusprogrammide raames;

| k) | teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevad isikud; |
| --- | --- |

k)

teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevad isikud;

| l) | isikud, kes on esitanud dokumendid, mis tõendavad vajadust reisida humanitaarsetel põhjustel, kaasa arvatud selleks, et saada kiiresti arstiabi, ning sellist isikut saatev isik, ning isikud, kes on esitanud dokumendid, mis tõendavad vajadust osaleda lähisugulase matusel või külastada raskelt haiget lähisugulast.“ |
| --- | --- |

l)

isikud, kes on esitanud dokumendid, mis tõendavad vajadust reisida humanitaarsetel põhjustel, kaasa arvatud selleks, et saada kiiresti arstiabi, ning sellist isikut saatev isik, ning isikud, kes on esitanud dokumendid, mis tõendavad vajadust osaleda lähisugulase matusel või külastada raskelt haiget lähisugulast.“

Eespool nimetatud kategooriatesse kuuluvatelt isikutelt ei võeta tasu. Lisaks võidakse tasu mitte nõuda viisaeeskirja artikli 16 lõike 4 alusel.

Viisaeeskirja artikli 16 lõikes 6 on sätestatud: „Üksikjuhtudel võib võetavat viisatasu vähendada või selle nõudmisest loobuda, kui seda tehakse kultuuri- või spordihuvide, välispoliitika, arengupoliitika või muude oluliste üldiste huvide edendamiseks või humanitaarkaalutlustel.“

Viisaeeskirja artikli 16 lõikes 7 on sätestatud, et viisatasu võetakse eurodes, selle kolmanda riigi omavääringus või selles kolmandas riigis tavaliselt kasutatavas vääringus, kus taotlus esitatakse, ja see ei kuulu tagastamisele, välja arvatud juhtudel, kui taotlus on vastuvõetamatu või kui konsulaat ei ole pädev.

Kui viisatasu võetakse muus vääringus kui eurodes, määratakse selles vääringus võetava viisatasu summa kindlaks ja see vaadatakse korrapäraselt läbi euro jaoks Euroopa Keskpanga kehtestatud valuutavahetuse viitekursi alusel. Tasu summat võib ümardada ülespoole ning konsulaadid tagavad kohaliku Schengeni koostöö raames, et võetavad tasud on sarnased.

Selleks et vältida erinevusi, mis võivad kaasa tuua soodsama viisakohtlemise otsimise, peaksid liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused Gruusias tagama muus vääringus võetava viisatasu puhul kõigile Gruusia viisataotlejatele sarnased viisatasud.

Kooskõlas viisaeeskirja artikli 16 lõikega 8 antakse Gruusia viisataotlejale makstud viisatasu eest kviitung.

2.1.2.   Viisataotluste menetlemise kestus

Lepingu artiklis 7 on sätestatud:

„1.   Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused otsustavad viisa väljaandmise 10 kalendripäeva jooksul alates taotluse ja viisa väljaandmiseks nõutavate dokumentide kättesaamise kuupäevast.

2.   Viisataotluse kohta otsuse vastuvõtmise tähtaega võib üksikjuhtudel pikendada kuni 30 kalendripäevani, eelkõige juhul, kui viisataotlus tuleb põhjalikumalt läbi vaadata.

3.   Kiireloomuliste juhtude puhul võib viisataotluse kohta otsuse vastuvõtmise tähtaega lühendada kahe tööpäevani või veelgi lühema ajani.“

Otsus viisataotluse kohta tehakse üldiselt 10 kalendripäeva jooksul pärast vastuvõetava viisataotluse esitamist.

Kui taotlus tuleb põhjalikumalt läbi vaadata, näiteks pidades nõu keskasutusega, võib tähtaega pikendada kuni 30 kalendripäevani.

Kõik nimetatud tTähtajad algavad hetkest, kui taotlus on täielik, st kuupäev, kui saadud on viisataotlus ja kõik täiendavad dokumendid.

Liikmesriikide nende diplomaatiliste ja konsulaaresinduste puhul, kus on kasutusel vastuvõtuaja eelregistreerimise süsteem, ei arvestata vastuvõtuni kuluvat aega menetlemise aja sisse. Selles ja muudes viisataotluse esitamisega seotud praktilistes küsimustes kohaldatakse viisaeeskirja artiklis 9 sätestatud üldeeskirju. Eelkõige, kui viisataotluse esitamiseks nõutakse kohtumise kokkuleppimist, toimub see tavaliselt kahe nädala jooksul alates kuupäevast, mil kohtumist taotleti.

Kohtumist kokku leppides tuleb arvesse võtta viisataotleja osutatud võimalikku kiireloomulisust. Otsuse selle kohta, kas viisataotlus rahuldatakse lepingu artikli 7 lõikes 3 osutatud lühendatud tähtajaga, teeb konsulaartöötaja.

Kooskõlas viisataotluste menetlemise ja väljastatud viisade muutmise käsiraamatuga (2. osa, punkt 3.2.2) tuleks Gruusias asuvate liikmesriikide konsulaatide viisataotluste menetlemise suutlikkust kohandada selliselt, et viisaeeskirjas kohtumise kokkuleppimisele kehtestatud kahenädalastest tähtajast peetaks kinni ka tipphooajal.

Põhjendatud kiireloomulistel juhtudel (kui viisat ei olnud võimalik varem taotleda asjaolude tõttu, mida taotlejal ei olnud võimalik ette näha) tuleks kohtumine (kooskõlas viisaeeskirja artikli 9 lõikega 3) korraldada kohe või võimaldada taotluse esitamiseks otsene juurdepääs.

Lisaks võib konsulaat otsustada kehtestada viisa taotluste esitamiseks kiirmenetluse, et võtta vastu teatavatesse kategooriatesse kuuluvaid viisataotlejaid.

2.1.3.   Viisa kehtivuse pikendamine erakorralistel asjaoludel

Lepingu artiklis 9 on sätestatud:

„Gruusia kodanikule välja antud viisa kehtivusaega ja/või riigis viibimise kestust pikendatakse, kui liikmesriigi pädev asutus leiab, et viisaomanik on tõendanud vääramatu jõu või humanitaarkaalutluste olemasolu, mis takistavad tema lahkumist liikmesriikide territooriumilt enne viisa kehtivusaja või viisaga lubatud viibimise kestuse lõppemist. Kõnealune pikendamine tehakse tasuta.“

Mis puutub võimalusse pikendada viisa kehtivusaega põhjendatud isiklike põhjuste korral, mille tõttu viisaomanik ei saa liikmesriigi territooriumilt lahkuda viisakleebisel märgitud kuupäevaks, kohaldatakse viisaeeskirja artiklit 33, tingimusel et see on kooskõlas lepinguga. Lepingu kohaselt pikendatakse vääramatu jõu või humanitaarkaalutluste korral viisa tasuta.

2.2.   Uued eeskirjad, mida kohaldatakse teatavate viisataotlejate kategooriate suhtes

teatavate

2.2.1.   Reisi eesmärki tõendavad dokumendid

Lepingu artikli 4 lõikes 1 loetletud kategooriatesse kuuluvad isikud peavad esitama ainult reisi eesmärki tõendavad dokumendid. Vastavalt lepingu artikli 4 lõikele 3 ei ole vaja esitada muud põhjendust, kutset ega kinnitust reisi eesmärgi kohta. See ei tähenda siiski loobumist üldisest nõudest, mille kohaselt tuleb viisataotluse ja toimetulekuks vajalike vahendite kohta täiendavate dokumentide esitamiseks isiklikult kohale ilmuda; nimetatud nõue jääb kehtima.

Üksikjuhtudel, kui reisi eesmärki tõendava dokumendi ehtsuse kohta on kahtlusi, võidakse viisataotleja kutsuda täiendavale põhjalikule vestlusele saatkonda või konsulaati, kus talt võidakse küsida reisi tegelikku eesmärki või selgitada välja tema kavatsus tagasi pöörduda (kooskõlas viisaeeskirja artikli 21 lõigega 8). Sellistel üksikjuhtudel võib viisataotleja esitada või erandjuhul konsulaartöötaja nõuda täiendavaid dokumente. Ühiskomitee jälgib seda küsimust tähelepanelikult.

Lepingu artikli 4 lõikes 1 nimetamata kategooriatesse kuuluvatelt isikutelt (näiteks turistid) nõutakse ka edaspidi reisi eesmärki tõendavate dokumentide esitamist vastavalt üldeeskirjadele. Sama kehtib dokumentide suhtes, millega tõendatakse vanemate nõusolekut alla 18aastaste laste reisimiseks.

Nende küsimuste suhtes, mida käesolev leping ei hõlma, näiteks reisidokumentide tunnustamine, tagasipöördumistagatis ning piisavate elatusvahendite olemasolu, kohaldatakse Schengeni eeskirju ja siseriiklikke õigusakte.

Üldiselt esitatakse koos viisataotlusega originaaltaotlus, lepingu artikli 4 lõikes 1 ettenähtud tõendite, dokumentide või kirjade originaalid. Samas võib konsulaat alustada viisataotluse menetlemist ka faksi teel saadetud taotluse, tõendi, dokumendi või kirja või nende koopiate alusel. Esimese viisataotluse korral võib konsulaat nõuda ka originaaldokumendi esitamist neil üksikjuhtudel, kui tal tekib kahtlusi.

Lepingu artikli 4 lõikes 1 on sätestatud:

„1.   Järgmistesse kategooriatesse kuuluvate Gruusia kodanike puhul piisab, kui nad esitavad teise lepinguosalise territooriumile reisimise eesmärgi tõendamiseks järgmised dokumendid:

| a) | lähisugulased – abikaasa, lapsed (sealhulgas lapsendatud lapsed), vanemad (sealhulgas hooldajad), vanavanemad ja lapselapsed, kes külastavad liikmesriigi territooriumil seaduslikult elavaid Gruusia kodanikke:






  — | vastuvõtva isiku kirjalik kutse;“. |
| --- | --- | --- |

a)

lähisugulased – abikaasa, lapsed (sealhulgas lapsendatud lapsed), vanemad (sealhulgas hooldajad), vanavanemad ja lapselapsed, kes külastavad liikmesriigi territooriumil seaduslikult elavaid Gruusia kodanikke:

—

vastuvõtva isiku kirjalik kutse;“.

Lepingu artikli 4 lõike 1 punktiga a reguleeritakse nende Gruusias elavate lähisugulaste olukorda, kes külastavad liikmesriikide territooriumil seaduslikult elavaid Gruusia kodanikke. Sellist lihtsustamist ei kohaldata liidus elavate liidu kodanike suhtes, kes kutsuvad külla Gruusias elavaid sugulasi.

Kutse esitaja allkirja ehtsust peab olema tõendanud tema elukohariigi pädev asutus vastavalt siseriiklikele õigusaktidele.

Tõendatud peavad olema ka perekondlikud sidemed ja asjaolu, et kutse esitaja elab selles riigis seaduslikult. Nii näiteks tuleb koos vastuvõtja kirjaliku kutsega esitada ka koopia tema staatust tõendavatest dokumentidest, näiteks elamisloast ja perekondlikke sidemeid tõendavatest dokumentidest.

Seda sätet kohaldatakse ka diplomaatiliste esinduste ja konsulaatide töötajate sugulaste suhtes, kes kavatsevad kuni 90 päeva jooksul külastada oma pereliikmeid liikmesriikide territooriumil, kuid liikmesriigis seadusliku elamise ja perekondlike sidemete tõendamist nende puhul ei nõuta.

| „b) | ametlike delegatsioonide liikmed, kes osalevad Gruusiale esitatud ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja ametlikes vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid mõne liikmesriigi territooriumil:






  — | Gruusia ametiasutuse kiri, millega kinnitatakse, et taotleja reisib kõnealuse delegatsiooni koosseisus asjaomastesse liikmesriikidesse, et osaleda eespool nimetatud üritustel, ning millele on lisatud ametliku kutse koopia;“. |
| --- | --- | --- |

„b)

ametlike delegatsioonide liikmed, kes osalevad Gruusiale esitatud ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja ametlikes vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid mõne liikmesriigi territooriumil:

—

Gruusia ametiasutuse kiri, millega kinnitatakse, et taotleja reisib kõnealuse delegatsiooni koosseisus asjaomastesse liikmesriikidesse, et osaleda eespool nimetatud üritustel, ning millele on lisatud ametliku kutse koopia;“.

Pädeva asutuse kirjas tuleb märkida viisataotleja nimi ning kinnitada, et ta on ametliku delegatsiooni liige ja osaleb teise lepinguosalise territooriumil toimuval ametlikul kohtumisel. Viisataotleja nimi ei pea olema ametlikul koosolekukutsel tingimata märgitud, kuigi seda võidakse nõuda, kui kutse on esitatud konkreetsele isikule.

Seda sätet kohaldatakse ametlike delegatsioonide liikmete suhtes olenemata passi liigist, mida nad kasutavad (teenistus- või tavapass).

| „c) | õpilased, üliõpilased, kraadiõppes osalevad isikud ja neid saatvad õpetajad, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus, kaasa arvatud vahetusprogrammide ning muude õpingutega seotud ürituste raames:






  — | vastuvõtva ülikooli, kolledži või kooli väljastatud tõend koolitusasutusse vastuvõtmise kohta või nende asutuste kirjalik kutse või (üli)õpilaspilet või tõend koolituse kohta, millel osaletakse;“. |
| --- | --- | --- |

„c)

õpilased, üliõpilased, kraadiõppes osalevad isikud ja neid saatvad õpetajad, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus, kaasa arvatud vahetusprogrammide ning muude õpingutega seotud ürituste raames:

—

vastuvõtva ülikooli, kolledži või kooli väljastatud tõend koolitusasutusse vastuvõtmise kohta või nende asutuste kirjalik kutse või (üli)õpilaspilet või tõend koolituse kohta, millel osaletakse;“.

Üliõpilaspilet on reisi eesmärki tõendava dokumendina vastuvõetav üksnes juhul, kui selle on väljastanud vastuvõttev ülikool, kolledž või kool, kus õpingud toimuvad või koolitust pakutakse.

| „d) | isikud, kes külastavad riiki meditsiinilistel põhjustel, ja isikud, kes peavad neid saatma:






  — | meditsiiniasutuse ametlik dokument, millega tõendatakse nii arstiabi vajadust vastavas meditsiiniasutuses kui ka saatva isiku vajadust, ning tõend, et piisavad rahalised vahendid ravi eest tasumiseks on olemas;“. |
| --- | --- | --- |

„d)

isikud, kes külastavad riiki meditsiinilistel põhjustel, ja isikud, kes peavad neid saatma:

—

meditsiiniasutuse ametlik dokument, millega tõendatakse nii arstiabi vajadust vastavas meditsiiniasutuses kui ka saatva isiku vajadust, ning tõend, et piisavad rahalised vahendid ravi eest tasumiseks on olemas;“.

Esitatakse meditsiiniasutuse dokument, millega tõendatakse kolme asjaolu: arstiabi tuleb osutada vastavas meditsiiniasutuses, saatev isik on vajalik ning tõend, et piisavad rahalised vahendid ravi eest tasumiseks on olemas.

| „e) | ajakirjanikud ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad akrediteeritud isikud:






  — | kutseorganisatsiooni väljastatud tõend või muu dokument, millega tõendatakse, et asjaomane isik on kutseline ajakirjanik või ametiülesandeid täitev saatev isik, ning tema tööandja väljastatud dokument, millega tõendatakse, et reisi eesmärk on ajakirjandusliku tööülesande täitmine või abistamine selliste tööülesannete täitmisel;“. |
| --- | --- | --- |

„e)

ajakirjanikud ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad akrediteeritud isikud:

—

kutseorganisatsiooni väljastatud tõend või muu dokument, millega tõendatakse, et asjaomane isik on kutseline ajakirjanik või ametiülesandeid täitev saatev isik, ning tema tööandja väljastatud dokument, millega tõendatakse, et reisi eesmärk on ajakirjandusliku tööülesande täitmine või abistamine selliste tööülesannete täitmisel;“.

Sellesse kategooriasse ei kuulu vabakutselised ajakirjanikud ja nende abilised.

Esitada tuleb tõend või dokument, millega tõendatakse, et viisataotleja on kutseline ajakirjanik või ametiülesandeid täitev saatev isik, ning tema tööandja väljastatud originaaldokument, millega tõendatakse, et reisi eesmärk on ajakirjandusliku tööülesande täitmine või abistamine selliste tööüleannete täitmisel.

Praegu ei ole Gruusias ühtegi kutselist meediaühendust, -keskust, -asutust, -liitu või muud sarnast organisatsiooni, mis võiks ajakirjanike või ametiülesandeid täitvate akrediteeritud saatvate isikute rühma huvisid esindada ning anda välja tõendeid selle kohta, et isik on kutseline ajakirjanik või teatava valdkonna ametiülesandeid täitev akrediteeritud saatev isik. Kuni sellised organisatsioonid asutatakse, võivad konsulaadid tunnustada tööandja väljastatud tõendeid ja pressiakrediteeringut mõnda liikmesriigi organisatsiooni.

| „f) | rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad isikud:






  — | vastuvõtva organisatsiooni, liikmesriigi pädeva ametiasutuse, üleriigilise alaliidu või olümpiakomitee kirjalik kutse;“. |
| --- | --- | --- |

„f)

rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad isikud:

—

vastuvõtva organisatsiooni, liikmesriigi pädeva ametiasutuse, üleriigilise alaliidu või olümpiakomitee kirjalik kutse;“.

Rahvusvaheliste spordiürituste puhul võivad saatvate isikute nimekirja kuuluda ainult sportlast saatvad isikud, kes täidavad ametiülesandeid: treenerid, massöörid, mänedžer, meditsiinitöötajad ja spordiklubi juhataja. Poolehoidjaid saatjate hulka ei arvata.

| „g) | ettevõtjad ja ettevõtlusorganisatsioonide esindajad:






  — | vastuvõtva juriidilise isiku või äriühingu, organisatsiooni või sellise juriidilise isiku või äriühingu peakorteri või filiaali, liikmesriigi riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse või mõne liikmesriigi territooriumil peetava kaubandus- ja tööstusnäituse, konverentsi või sümpoosioni korralduskomitee kirjalik kutse, mille on kinnitanud Gruusia Kaubanduskoda;“. |
| --- | --- | --- |

„g)

ettevõtjad ja ettevõtlusorganisatsioonide esindajad:

—

vastuvõtva juriidilise isiku või äriühingu, organisatsiooni või sellise juriidilise isiku või äriühingu peakorteri või filiaali, liikmesriigi riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse või mõne liikmesriigi territooriumil peetava kaubandus- ja tööstusnäituse, konverentsi või sümpoosioni korralduskomitee kirjalik kutse, mille on kinnitanud Gruusia Kaubanduskoda;“.

Riiklik registriamet annab välja dokumendi, mis tõendab ettevõtlusorganisatsiooni olemasolu.

| „h) | kutsealade esindajad, kes osalevad rahvusvahelisel näitusel, konverentsil, sümpoosionil, seminaril või muul samalaadsel üritusel, mida peetakse mõne liikmesriigi territooriumil:






  — | vastuvõtva organisatsiooni kirjalik kutse, millega tõendatakse, et asjaomane isik osaleb kõnealusel üritusel; |
| --- | --- | --- |

„h)

kutsealade esindajad, kes osalevad rahvusvahelisel näitusel, konverentsil, sümpoosionil, seminaril või muul samalaadsel üritusel, mida peetakse mõne liikmesriigi territooriumil:

—

vastuvõtva organisatsiooni kirjalik kutse, millega tõendatakse, et asjaomane isik osaleb kõnealusel üritusel;

| i) | kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, kelle reisi eesmärk on koolitus, seminarid või konverentsid, kaasa arvatud vahetusprogrammide raames:






  — | vastuvõtva organisatsiooni kirjalik kutse, kinnitus, et isik esindab kodanikuühiskonna organisatsiooni, ja riigi õigusaktide kohaselt vastavast registrist väljastatud riigi ametiasutuse tõend asjaomase organisatsiooni asutamise kohta;“. |
| --- | --- | --- |

i)

kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, kelle reisi eesmärk on koolitus, seminarid või konverentsid, kaasa arvatud vahetusprogrammide raames:

—

vastuvõtva organisatsiooni kirjalik kutse, kinnitus, et isik esindab kodanikuühiskonna organisatsiooni, ja riigi õigusaktide kohaselt vastavast registrist väljastatud riigi ametiasutuse tõend asjaomase organisatsiooni asutamise kohta;“.

Esitada tuleb kodanikuühiskonna organisatsiooni väljastatud dokument, mis kinnitab, et viisataotleja esindab kõnealust organisatsiooni.

Gruusias on ametiasutus, kes annab välja tõendi kodanikuühiskonna organisatsiooni asutamise kohta, on riiklik registriamet.

Kodanikuühiskonna organisatsioonide asutamist kinnitavad tõendid registreeritakse riiklikus registriametis. Justiitsministeerium ja riiklik registriamet teevad koostööd kohalike omavalitsusasutustega, et arendada välja valitsusväliste organisatsioonide elektrooniline andmebaas. Pärast valmimist tehakse andmebaas kättesaadavaks justiitsministeeriumi veebisaidil aadressil https://enreg.reestri.gov.ge/main.php.

Leping ei hõlma kodanikuühiskonna organisatsioonide liikmeid.

| „j) | isikud, kes osalevad teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides:






  — | korraldava organisatsiooni kirjalik kutse nendel üritustel osalemiseks; |
| --- | --- | --- |

„j)

isikud, kes osalevad teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides:

—

korraldava organisatsiooni kirjalik kutse nendel üritustel osalemiseks;

| k) | autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba ja reisijate liikmesriikide territooriumile vedamise teenuseid Gruusias registreeritud sõidukitega:






  — | rahvusvahelise autoveoga tegelevate Gruusia veoettevõtjate üleriigilise ühenduse või riikliku äriühingu kirjalik taotlus, milles esitatakse reiside eesmärk, kestus ja sagedus;“. |
| --- | --- | --- |

k)

autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba ja reisijate liikmesriikide territooriumile vedamise teenuseid Gruusias registreeritud sõidukitega:

—

rahvusvahelise autoveoga tegelevate Gruusia veoettevõtjate üleriigilise ühenduse või riikliku äriühingu kirjalik taotlus, milles esitatakse reiside eesmärk, kestus ja sagedus;“.

Praegu on Gruusias kaks veoettevõtjate ühendust, kes on pädevad esitama kutselistele autojuhtidele kirjalikku taotlust. Need on Gruusia rahvusvaheliste autovedudega tegelevate ettevõtjate assotsiatsioon (Georgian International Road Carriers Association, GIRCA) ja Gruusia reisijate maanteevedudega tegelevate ettevõtjate assotsiatsioon (Georgian Association of Carriers of Passengers by Road, GACPR). Veoettevõtjad, kes ei ole kummagi eelnimetatud assotsiatsiooni liikmed, võivad esitada taotluse, mille on väljastanud maismaatranspordi agentuur või Gruusia majandus- ja jätkusuutliku arengu ministeerium. Tuntud veoettevõtjate puhul võivad konsulaadid tunnustada kirjalikku taotlust Gruusia veoettevõtjalt/transpordifirmalt, kus autojuht töötab. Taotlusel tuleb esitada reiside eesmärk, kestus ja sagedus.

| „l) | sõpruslinnade ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad:






  — | sellise linna või kohaliku omavalitsusüksuse juhi kirjalik kutse;“. |
| --- | --- | --- |

„l)

sõpruslinnade ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad:

—

sellise linna või kohaliku omavalitsusüksuse juhi kirjalik kutse;“.

Selliseks linna või muu kohaliku omavalitsusüksuse juhiks või linnapeaks, kes on pädev väljastama kirjalikku kutset, on selle linna linnapea või kohaliku omavalitsusüksuse juht, kus toimub sõpruslinnade või muude partneromavalitsuste üritus. See kategooria hõlmab vaid ametlikku partnerlust.

| „m) | isikud, kes külastavad sõjaväelaste ja tsiviilisikute matmispaiku:






  — | haua olemasolu ja säilimist ning taotleja ja maetu omavahelist perekondlikku või muud seost tõendav ametlik dokument.“ |
| --- | --- | --- |

„m)

isikud, kes külastavad sõjaväelaste ja tsiviilisikute matmispaiku:

—

haua olemasolu ja säilimist ning taotleja ja maetu omavahelist perekondlikku või muud seost tõendav ametlik dokument.“

Lepingus ei ole nimetatud, millise riigi ametiasutus peaks eespool nimetatud ametliku dokumendi väljastama: kas riik, kus asub matmispaik, või riik, kus elab hauaplatsi külastada sooviv isik. Seega peaks olema vastuvõetav mõlema riigi pädeva asutuse väljastatud ametlik dokument.

Esitada tuleb haua olemasolu ja säilimist tõendav ametlik dokument ning viisataotleja ja maetu omavahelist perekondlikku seost või sugulust tõendav dokument.

Lepinguga ei looda kirjalikke taotlusi esitavate füüsiliste ja juriidiliste isikute jaoks uusi vastutust käsitlevaid eeskirju. Valetaotluste esitajate suhtes kohaldatakse asjakohaseid liidu ja/või riiklikke õigusakte.

2.2.2.   Mitmekordsete viisade väljastamine

Viisataotlejale, kes reisib sageli liikmesriikide territooriumile, võidakse anda välja mitmekordne lühiajaline viisa, kui tema liikmesriikides viibimise kogukestus ei ületa 90 päeva 180 päeva jooksul.

Lepingu artiklis 5 on sätestatud:

„1.   Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad kuni viieaastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele kodanikele:

| a) | abikaasad ja alla 21aastased või ülalpeetavad lapsed (sealhulgas lapsendatud lapsed), vanemad, kes külastavad mõne liikmesriigi territooriumil seaduslikult elavaid Gruusia kodanikke. Viisa kehtivusaeg on piiratud neile antud elamisloa kehtivusajaga; |
| --- | --- |

a)

abikaasad ja alla 21aastased või ülalpeetavad lapsed (sealhulgas lapsendatud lapsed), vanemad, kes külastavad mõne liikmesriigi territooriumil seaduslikult elavaid Gruusia kodanikke. Viisa kehtivusaeg on piiratud neile antud elamisloa kehtivusajaga;

| b) | ametiülesandeid täitvad kesk- ja piirkondlike valitsuste liikmed ning põhiseadus- ja ülemkohtu liikmed, kui nad ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud, kusjuures viisa kehtivusaeg on piiratud nende ametiajaga, kui viimane on lühem kui viis aastat; |
| --- | --- |

b)

ametiülesandeid täitvad kesk- ja piirkondlike valitsuste liikmed ning põhiseadus- ja ülemkohtu liikmed, kui nad ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud, kusjuures viisa kehtivusaeg on piiratud nende ametiajaga, kui viimane on lühem kui viis aastat;

| c) | ametlike delegatsioonide alalised liikmed, kes osalevad Gruusiale esitatud ametliku kutse alusel regulaarselt kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid mõne liikmesriigi territooriumil.“ |
| --- | --- |

c)

ametlike delegatsioonide alalised liikmed, kes osalevad Gruusiale esitatud ametliku kutse alusel regulaarselt kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid mõne liikmesriigi territooriumil.“

Võttes arvesse nendesse kategooriatesse kuuluvate isikute tööalast staatust või perekondlikku suhet liikmesriikide territooriumil seaduslikult elava Gruusia kodanikuga, on põhjendatud väljastada neile mitmekordne viisa, mille kehtivusaeg on kuni viis aastat, või kui nende ametiaeg või riigis viibimise luba kehtib vähem kui viis aastat, siis mitmekordne viisa, mille kehtivusaeg on piiratud selle ajavahemikuga.

Lepingu artikli 5 lõike 1 punktiga a hõlmatud isikud peavad tõendama, et kutse esitaja elab liikmesriigis seaduslikult.

Lepingu artikli 5 lõike 1 punktiga b hõlmatud isikute puhul tuleks tõendada nende tööalast staatust ja volituste tähtaega.

Seda sätet ei kohaldata nende lepingu artikli 5 lõike 1 punktiga b hõlmatud isikute suhtes, kes on lepinguga viisanõudest vabastatud, st nad kasutavad diplomaatilist passi.

Lepingu artikli 5 lõike 1 punktiga c hõlmatud isikud peavad tõendama oma delegatsiooni alalise liikme staatust ja vajadust osaleda korrapäraselt kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel või vahetusprogrammides.

„2.   Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad kuni üheaastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele, tingimusel et neile on varasema aasta jooksul väljastatud vähemalt üks viisa, et nad on seda kasutanud vastavalt külastatava liikmesriigi riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele ning et on olemas põhjus mitmekordse viisa taotlemiseks:

| a) | ametlike delegatsioonide alalised liikmed, kes osalevad esitatud ametlike kutsete alusel korrapäraselt kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid liikmesriikide territooriumil; |
| --- | --- |

a)

ametlike delegatsioonide alalised liikmed, kes osalevad esitatud ametlike kutsete alusel korrapäraselt kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid liikmesriikide territooriumil;

| b) | kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, kes reisivad korrapäraselt liikmesriikidesse, et osaleda koolitusel, seminaridel või konverentsidel, kaasa arvatud vahetusprogrammide raames; |
| --- | --- |

b)

kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, kes reisivad korrapäraselt liikmesriikidesse, et osaleda koolitusel, seminaridel või konverentsidel, kaasa arvatud vahetusprogrammide raames;

| c) | rahvusvahelisel näitusel, konverentsil, sümpoosionil, seminaril või muul samalaadsel üritusel osalevad kutsealade esindajad, kes reisivad korrapäraselt liikmesriikidesse; |
| --- | --- |

c)

rahvusvahelisel näitusel, konverentsil, sümpoosionil, seminaril või muul samalaadsel üritusel osalevad kutsealade esindajad, kes reisivad korrapäraselt liikmesriikidesse;

| d) | teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevad isikud, kes reisivad korrapäraselt liikmesriikidesse; |
| --- | --- |

d)

teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevad isikud, kes reisivad korrapäraselt liikmesriikidesse;

| e) | üliõpilased ja kraadiõppes osalevad isikud, kes reisivad korrapäraselt õppimise või koolituse eesmärgil, kaasa arvatud vahetusprogrammide raames; |
| --- | --- |

e)

üliõpilased ja kraadiõppes osalevad isikud, kes reisivad korrapäraselt õppimise või koolituse eesmärgil, kaasa arvatud vahetusprogrammide raames;

| f) | sõpruslinnade või muude omavalitsuste ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad; |
| --- | --- |

f)

sõpruslinnade või muude omavalitsuste ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad;

| g) | isikud, kes peavad meditsiinilistel põhjustel külastama riiki korrapäraselt ja isikud, kes peavad neid saatma; |
| --- | --- |

g)

isikud, kes peavad meditsiinilistel põhjustel külastama riiki korrapäraselt ja isikud, kes peavad neid saatma;

| h) | ajakirjanikud ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad akrediteeritud isikud; |
| --- | --- |

h)

ajakirjanikud ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad akrediteeritud isikud;

| i) | ettevõtjad ja ettevõtlusorganisatsioonide esindajad, kes reisivad korrapäraselt liikmesriikidesse; |
| --- | --- |

i)

ettevõtjad ja ettevõtlusorganisatsioonide esindajad, kes reisivad korrapäraselt liikmesriikidesse;

| j) | rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad isikud; |
| --- | --- |

j)

rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad isikud;

| k) | autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba ja reisijate liikmesriikide territooriumile vedamise teenuseid Gruusias registreeritud sõidukitega. |
| --- | --- |

k)

autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba ja reisijate liikmesriikide territooriumile vedamise teenuseid Gruusias registreeritud sõidukitega.

3.   Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad vähemalt kaheaastase ja maksimaalselt viieaastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud isikutele, tingimusel et nad on varasema kahe aasta jooksul kasutanud üheaastase kehtivusajaga mitmekordset viisat vastavalt külastatava liikmesriigi riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele ning et mitmekordse viisa taotlemise põhjused endiselt kehtivad.

4.   Käesoleva artikli lõigetes 1–3 nimetatud isikud võivad viibida liikmesriikide territooriumil 180 päeva jooksul kokku maksimaalselt 90 päeva.“

Kui eespool nimetatud viisataotlejate kategooriatesse kuuluval isikul, kellele on eelmise aasta (12 kuu) jooksul antud vähemalt üks viisa ja kes on kasutanud seda kooskõlas külastatud liikmesriigi (liikmesriikide) territooriumile sisenemist ja seal viibimist käsitlevate õigusaktidega (näiteks ta ei ole ületanud lubatud viibimisaega), on põhjust taotleda mitmekordset viisat, antakse talle üldjuhul üheaastase kehtivusajaga mitmekordne viisa. Juhul kui üheaastase kehtivusega viisa väljastamine ei ole põhjendatud (näiteks kui vahetusprogrammi kestus on alla aasta või kui isikul puudub vajadus reisida terve aasta jooksul), kuid muud viisa saamise tingimused on täidetud, antakse lühema kui aastase kehtivusajaga viisa.

Lepingu artikli 5 lõikes 2 nimetatud kategooriatesse kuuluvatele isikutele väljastatakse kahe- kuni viieaastase kehtivusajaga mitmekordne viisa, tingimusel et nad on eelneva kahe aasta (24 kuu) jooksul kasutanud kaht üheaastase kehtivusajaga mitmekordset viisat vastavalt külastatud liikmesriigi (liikmesriikide) territooriumile sisenemist ja seal viibimist reguleerivatele õigusaktidele ning et mitmekordse viisa taotlemise põhjused endiselt kehtivad. Tuleb märkida, et kahe- kuni viieaastase kehtivusajaga viisa väljastatakse vaid viisataotlejale, kellele eelneva kahe aasta jooksul on antud kaks aastase (mitte lühema) kehtivusajaga viisat, ja kes on kasutanud neid kooskõlas külastatud liikmesriigi (liikmesriikideriikide) territooriumile sisenemist ja seal viibimist käsitlevate õigusaktidega. Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused otsustavad viisa kehtivusaja (kaks kuni viis aastat) konkreetse viisataotluse läbivaatamise tulemusel.

Lepingu artikli 5 lõikes 2 esitatud määratluse („tingimusel ... et on olemas põhjus mitmekordse viisa taotlemiseks“) ja lepingu artikli 5 lõikes 3 esitatud määratluse („tingimusel et ... mitmekordse viisa taotlemise põhjused endiselt kehtivad“) puhul kohaldatakse mitmekordsete viisade väljastamiseks viisaeeskirjas sätestatud kriteeriume, st isik tõendab vajadust reisida sageli ühte või mitmesse liikmesriiki, näiteks äri huvides.

Viisataotlejale, kes ei ole varem väljastatud viisat kasutanud, ei pea mitmekordset viisat väljastama.

2.2.3.   Diplomaatilise passi kasutajad

Lepingu artiklis 10 on sätestatud:

„1.   Gruusia kodanikud, kellel on kehtiv diplomaatiline pass, võivad liikmesriiki siseneda, sealt lahkuda või liikmesriikidest läbi sõita ilma viisata.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud isikud võivad viibida liikmesriigi territooriumil 180 päeva jooksul maksimaalselt 90 päeva.“

Leping ei hõlma diplomaatide liikmesriikidesse lähetamise menetlusi. Selle suhtes kohaldatakse tavapärast akrediteerimismenetlust.

III.   KOOSTÖÖ DOKUMENTIDE TURVALISUSE ALAL

Lepingule lisatud ühisdeklaratsioonis on lepinguosalised kokku leppinud, et ühiskomitee hindab kummagi lepinguosalise reisidokumentide turvataseme mõju lepingu toimimisele. Sellega seoses on lepinguosalised leppinud kokku, et nad teavitavad teineteist korrapäraselt meetmetest, mida on võetud selleks, et vältida mitme reisidokumendi väljastamist ühele inimesele ja arendada reisidokumentide turvalisuse tehnilisi aspekte, samuti meetmetest, mida on võetud seoses reisidokumentide väljastamise isikustamisega.

IV.   STATISTIKA

Selleks et lepingu kohaselt loodud ühiskomitee saaks lepingu rakendamist tõhusalt jälgida, tuleks liikmesriikide diplomaatilistel ja konsulaaresindustel esitada komisjonile iga kuue kuu järel, võimaluse korral iga kuu kohta eraldi, statistilised andmed, mis käsitlevad võimaluse korral eelkõige järgmist:

| — | väljastatud mitmekordsete viisade arv; |
| --- | --- |

—

väljastatud mitmekordsete viisade arv;

| — | tasuta väljastatud viisade arv. |
| --- | --- |

—

tasuta väljastatud viisade arv.

V.   EUROOPA LIIDU DEKLARATSIOON PERELIIKMETELE VIISADE VÄLJASTAMISE LIHTSUSTAMISE KOHTA

Ehkki leping ei sisalda õiguslikult siduvaid õigusi ja kohustusi suurema hulga liikmesriikides seaduslikult elavate Gruusia kodanikega perekonnasidemeid omavate Gruusia kodanike liikumise lihtsustamise kohta, võtab liit arvesse Gruusia ettepanekut laiendada selliste perekonnaliikmete määratlust, kelle suhtes tuleks kohaldada lihtsustatud viisarežiimi, ning seda, kui oluliseks peab Gruusia sellesse kategooriasse kuuluvate isikute liikumise lihtsustamist.

Seetõttu ja et lihtsustada liikmesriikides seaduslikult elavate Gruusia kodanikega perekonnasidemeid omavate laiendatud hulga isikute (eelkõige õed ja vennad ning nende lapsed) liikumist, kutsutakse lepingule lisatud deklaratsioonis liikmesriikide konsulaaresindusi üles kasutama kõiki acquis's ettenähtud võimalusi sellesse kategooriasse kuuluvatele isikutele viisade väljastamise lihtsustamiseks, sealhulgas eelkõige lihtsustama taotlejatelt nõutavate tõendavate dokumentide nõudeid, vabastama taotlejaid menetlemise tasust ja vajaduse korral väljastama neile mitmekordsed viisad.

acquis

---

(1)  Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri) (ELT L 243, 15.9.2009, lk 1).

2

(3)  Vaadake ka punkti 1.7.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 77, 23.3.2016, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 610/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni, nõukogu määrusi (EÜ) nr 1683/95 ja (EÜ) nr 539/2001 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008 ja (EÜ) nr 810/2009 (ELT L 182, 29.6.2013, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja 15. mai 2014. aasta nõukogu otsus nr 565/2014/EL, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Bulgaaria, Horvaatia, Küpros ja Rumeenia tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumilt läbisõiduks või kuni 90-päevaseks kavatsetavaks viibimiseks oma territooriumil mis tahes 180-päevase perioodi jooksul, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused nr 895/2006/EÜ ja nr 582/2008/EÜ (ELT L 157, 27.5.2014, lk 23).

6

(7)  
  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

7

---

| 7.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 272/88 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 272/88

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/1781,

5. oktoober 2016,

millega muudetakse otsuse 2007/777/EÜ II lisa, et sisestada Saint Pierre'i ja Miqueloni käsitlev kanne loetellu, milles on esitatud kolmandad riigid või nende osad, kust lubatakse liitu tuua lihatooteid ning töödeldud magusid, põisi ja sooli

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 6287 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (1) eriti selle artikli 8 sissejuhatavat lauset, artikli 8 punkti 1 esimest lõiku, artikli 8 punkti 4 ja artikli 9 lõike 4 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 2007/777/EÜ (2) on muu hulgas sätestatud tingimused, mida tuleb täita selliste saadetiste liitu toomisel, mis sisaldavad teatavaid lihatooteid ning töödeldud magusid, põisi ja sooli, mida on töödeldud ühel kõnealuse määruse II lisa 4. osas sätestatud töötlemisviisil (edaspidi „kaubad“), sealhulgas loetelu kolmandatest riikidest või nende osadest, kust kaupade toomine liitu on lubatud. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 2007/777/EÜ (2) on muu hulgas sätestatud tingimused, mida tuleb täita selliste saadetiste liitu toomisel, mis sisaldavad teatavaid lihatooteid ning töödeldud magusid, põisi ja sooli, mida on töödeldud ühel kõnealuse määruse II lisa 4. osas sätestatud töötlemisviisil (edaspidi „kaubad“), sealhulgas loetelu kolmandatest riikidest või nende osadest, kust kaupade toomine liitu on lubatud.

| (2) | Otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osas on sätestatud loetelu, milles on esitatud kolmandad riigid või nende osad, kust lubatakse liitu tuua kaupu, tingimusel et need on läbinud II lisa 2. osas osutatud asjakohase töötluse. Kõnealuse töötluse eesmärk on kõrvaldada teatavad riskid loomatervisele, mis on seotud konkreetsete kaupadega. Kõnealuse lisa 4. osas on sätestatud muu kui eritöötlus A ning eritöötlemisviisid B–F, mis on loetletud alanevas järjekorras vastavalt konkreetse kaubaga seotud loomaterviseriski suurusele. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osas on sätestatud loetelu, milles on esitatud kolmandad riigid või nende osad, kust lubatakse liitu tuua kaupu, tingimusel et need on läbinud II lisa 2. osas osutatud asjakohase töötluse. Kõnealuse töötluse eesmärk on kõrvaldada teatavad riskid loomatervisele, mis on seotud konkreetsete kaupadega. Kõnealuse lisa 4. osas on sätestatud muu kui eritöötlus A ning eritöötlemisviisid B–F, mis on loetletud alanevas järjekorras vastavalt konkreetse kaubaga seotud loomaterviseriski suurusele.

| (3) | Saint Pierre ja Miquelon on taotlenud, et teda kantaks otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osa loetellu kui riik, millest on liitu lubatud tuua kodulinnulihatooteid. Tootmisprotsessi käigus kuumtöödeldakse kodulinnuliha Saint-Pierre'is ja Miquelonis vastavalt eritöötlemisviisile D, mis on sätestatud otsuse 2007/777/EÜ II lisa 4. osas. |
| --- | --- |

(3)

Saint Pierre ja Miquelon on taotlenud, et teda kantaks otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osa loetellu kui riik, millest on liitu lubatud tuua kodulinnulihatooteid. Tootmisprotsessi käigus kuumtöödeldakse kodulinnuliha Saint-Pierre'is ja Miquelonis vastavalt eritöötlemisviisile D, mis on sätestatud otsuse 2007/777/EÜ II lisa 4. osas.

| (4) | Saint Pierre ja Miquelon on esitanud põhjaliku ja rahuldava dokumentatsiooni kodulindude terviseseisundi ning haiguste ennetamiseks ja kontrolliks rakendatud süsteemide kohta. |
| --- | --- |

(4)

Saint Pierre ja Miquelon on esitanud põhjaliku ja rahuldava dokumentatsiooni kodulindude terviseseisundi ning haiguste ennetamiseks ja kontrolliks rakendatud süsteemide kohta.

| (5) | Seepärast on asjakohane kanda Saint-Pierre ja Miquelon kolmandate riikide või nende osade loetellu, mis on sätestatud otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osas, näidates kodulindude ja tehistingimustes peetavate uluklindude (v.a silerinnalised linnud) veerus ära eritöötlemisviisi D kasutamise. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on asjakohane kanda Saint-Pierre ja Miquelon kolmandate riikide või nende osade loetellu, mis on sätestatud otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osas, näidates kodulindude ja tehistingimustes peetavate uluklindude (v.a silerinnalised linnud) veerus ära eritöötlemisviisi D kasutamise.

| (6) | Seepärast tuleks vastavalt muuta otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osa. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks vastavalt muuta otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osa.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 5. oktoober 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

1

(2)  Komisjoni 29. novembri 2007. aasta otsus 2007/777/EÜ, millega kehtestatakse looma- ja inimtervishoiu nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte importimiseks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/432/EÜ (ELT L 312, 30.11.2007, lk 49).

2

---

LISA

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osas sisestatakse järgmine Saint Pierre'i ja Miqueloni käsitlev kanne Uus-Meremaad ja Paraguayd käsitlevate kannete vahele:

| „PM | Saint-Pierre ja Miquelon | XXX | XXX | XXX | XXX | D | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„PM

Saint-Pierre ja Miquelon

XXX

XXX

XXX

XXX

D

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX“

---

| 7.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 272/90 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 272/90

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/1782,

5. oktoober 2016,

millega muudetakse otsust 2008/185/EÜ seoses Leedu lisamisega loetellu liikmesriikidest, kus on rakendatud heakskiidetud riiklik kontrollikava Aujeszky haiguse tõrjeks, ja ajakohastatakse riiklike ametite loetelu III lisas

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 6288 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 64/432/EMÜ on sätestatud eeskirjad, mida kohaldatakse liidu piires veiste ja sigadega kauplemise suhtes. Vastavalt nimetatud direktiivi artikli 5 lõikele 1 peab sigadel transportimise ajal olema kaasas veterinaarsertifikaat, mis vastab kõnealuse direktiivi F lisas sätestatud 2. näidisele (edaspidi „2. näidis“). Kõnealuse direktiivi artikli 9 lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriik, kellel on Aujeszky haiguse likvideerimiseks kohustuslik riiklik kontrollikava, võib esitada selle kava komisjonile heakskiitmiseks. Artikli 9 lõikes 2 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel kava kiidetakse heaks. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 64/432/EMÜ on sätestatud eeskirjad, mida kohaldatakse liidu piires veiste ja sigadega kauplemise suhtes. Vastavalt nimetatud direktiivi artikli 5 lõikele 1 peab sigadel transportimise ajal olema kaasas veterinaarsertifikaat, mis vastab kõnealuse direktiivi F lisas sätestatud 2. näidisele (edaspidi „2. näidis“). Kõnealuse direktiivi artikli 9 lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriik, kellel on Aujeszky haiguse likvideerimiseks kohustuslik riiklik kontrollikava, võib esitada selle kava komisjonile heakskiitmiseks. Artikli 9 lõikes 2 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel kava kiidetakse heaks.

| (2) | Komisjoni otsuses 2008/185/EÜ (2) on sätestatud lisatagatised sigade liikumisele liikmesriikide vahel. Need tagatised on seotud sellega, milline staatus on liikmesriikidel seoses Aujeszky haigusega. Nimetatud otsuse II lisas on esitatud loetelu liikmesriikidest ja nende piirkondadest, kus on olemas heakskiidetud riiklik tõrjekava Aujeszky haiguse likvideerimiseks. Samuti on otsuse 2008/185/EÜ artiklis 7 määratletud teave, mis tuleb kanda 2. näidise kohasele sertifikaadile seoses nimetatud otsusele viitamisega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsuses 2008/185/EÜ (2) on sätestatud lisatagatised sigade liikumisele liikmesriikide vahel. Need tagatised on seotud sellega, milline staatus on liikmesriikidel seoses Aujeszky haigusega. Nimetatud otsuse II lisas on esitatud loetelu liikmesriikidest ja nende piirkondadest, kus on olemas heakskiidetud riiklik tõrjekava Aujeszky haiguse likvideerimiseks. Samuti on otsuse 2008/185/EÜ artiklis 7 määratletud teave, mis tuleb kanda 2. näidise kohasele sertifikaadile seoses nimetatud otsusele viitamisega.

| (3) | Direktiivi 64/432/EMÜ, sealhulgas 2. näidist on muudetud komisjoni rakendusotsusega 2014/798/EL (3). Seetõttu on vaja muuta otsuse 2008/185/EÜ artiklit 7. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 64/432/EMÜ, sealhulgas 2. näidist on muudetud komisjoni rakendusotsusega 2014/798/EL (3). Seetõttu on vaja muuta otsuse 2008/185/EÜ artiklit 7.

| (4) | Leedu on esitanud komisjonile tõendavad dokumendid kohustusliku riikliku kontrollikava kohta, mille eesmärk on Aujeszky haiguse likvideerimine kogu tema territooriumil, ja taotluse tema kandmiseks otsuse 2008/185/EÜ II lisasse. |
| --- | --- |

(4)

Leedu on esitanud komisjonile tõendavad dokumendid kohustusliku riikliku kontrollikava kohta, mille eesmärk on Aujeszky haiguse likvideerimine kogu tema territooriumil, ja taotluse tema kandmiseks otsuse 2008/185/EÜ II lisasse.

| (5) | Pärast Leedu esitatud tõendavate dokumentide hindamist tuleks nimetatud liikmesriik kanda otsuse 2008/185/EÜ II lisa loetelusse kui riik või selle piirkond, kus on rakendatud heakskiidetud riiklik kontrollikava Aujeszky haiguse likvideerimiseks. |
| --- | --- |

(5)

Pärast Leedu esitatud tõendavate dokumentide hindamist tuleks nimetatud liikmesriik kanda otsuse 2008/185/EÜ II lisa loetelusse kui riik või selle piirkond, kus on rakendatud heakskiidetud riiklik kontrollikava Aujeszky haiguse likvideerimiseks.

| (6) | Otsuse 2008/185/EÜ III lisas on loetletud asutused, kelle ülesanne on hinnata ensüümimmuunsorptsioonanalüüsi (ELISA) teste ja komplekte, kontrollida ELISA meetodi kvaliteeti Aujeszky haiguse viiruse antikehade tuvastamisel igas liikmesriigis ning eelkõige riiklike võrdlusseerumite tootmise ja standardimise kvaliteeti, võrreldes ühenduse võrdlusseerumitega. Teatavad liikmesriigid on teatanud komisjonile loetletud riiklike asutuste nimede ja aadresside asjakohastest muutustest. Otsuse 2008/185/EÜ III lisa tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Otsuse 2008/185/EÜ III lisas on loetletud asutused, kelle ülesanne on hinnata ensüümimmuunsorptsioonanalüüsi (ELISA) teste ja komplekte, kontrollida ELISA meetodi kvaliteeti Aujeszky haiguse viiruse antikehade tuvastamisel igas liikmesriigis ning eelkõige riiklike võrdlusseerumite tootmise ja standardimise kvaliteeti, võrreldes ühenduse võrdlusseerumitega. Teatavad liikmesriigid on teatanud komisjonile loetletud riiklike asutuste nimede ja aadresside asjakohastest muutustest. Otsuse 2008/185/EÜ III lisa tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (7) | Seepärast tuleks otsust 2008/185/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks otsust 2008/185/EÜ vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2008/185/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   I või II lisas loetletud liikmesriikidesse või piirkondadesse saadetavate sigade puhul esitatakse nendega kaasa pandava, direktiivi 64/432/EMÜ F lisas sätestatud näidise 2 kohase veterinaarsertifikaadi C osa punktis II.3.3.1 käesoleva otsuse asjakohase artikli number tühjal kohal, mis tuleb täita selle punkti all.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   I või II lisas loetletud liikmesriikidesse või piirkondadesse saadetavate sigade puhul esitatakse nendega kaasa pandava, direktiivi 64/432/EMÜ F lisas sätestatud näidise 2 kohase veterinaarsertifikaadi C osa punktis II.3.3.1 käesoleva otsuse asjakohase artikli number tühjal kohal, mis tuleb täita selle punkti all.“

| 2) | II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

2)

II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 5. oktoober 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.

1

(2)  Komisjoni 21. veebruari 2008. aasta otsus 2008/185/EÜ Aujeszky haigusega seotud lisatagatiste kohta ühendusesiseses sigadega kauplemises ja Aujeszky haigust käsitleva teabe esitamise kriteeriumide kohta (ELT L 59, 4.3.2008, lk 19).

2

(3)  Komisjoni 13. novembri 2014. aasta rakendusotsus 2014/798/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ F lisa seoses veiste ja sigade liidusisese kaubanduse puhul kasutatava veterinaarsertifikaadi näidise vormiga ning kodusigade liidusiseses kaubanduses Trichinella puhul kehtivate täiendavate tervisenõuetega (ELT L 330, 15.11.2014, lk 50).

3

Trichinella

---

LISA

Otsuse 2008/185/EÜ II ja III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | II lisa asendatakse järgmisega:



  „II LISA

  Liikmesriigid või piirkonnad, kus on rakendatud heakskiidetud riiklik kontrollikava Aujeszky haiguse likvideerimiseks








  ISO kood | Liikmesriik | Piirkonnad |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | Hispaania | Kõik piirkonnad |
| LT | Leedu | Kõik piirkonnad |
| PL | Poola | Kõik piirkonnad“ |

1)

II lisa asendatakse järgmisega:

„II LISA

Liikmesriigid või piirkonnad, kus on rakendatud heakskiidetud riiklik kontrollikava Aujeszky haiguse likvideerimiseks

ISO kood

Liikmesriik

Piirkonnad

ES

Hispaania

Kõik piirkonnad

LT

Leedu

Kõik piirkonnad

PL

Poola

Kõik piirkonnad“

| 2) | III lisa punkti 2 alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | Peale selle vastutavad allpool loetletud asutused ELISA-meetodi kvaliteedi kontrollimise eest igas liikmesriigis ning eelkõige ühenduse võrdlusseerumitele vastavate riiklike võrdlusseerumite tootmise ja standardimise eest.






  AT | AGES: Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH – Institut für veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling (Austrian Agency for Health and Consumer Protection – Institute for veterinary investigations Mödling) |
| --- | --- | --- | --- |
| Robert Koch-Gasse 17 |
| 2340 Mödling |
| ÖSTERREICH |
| Tel +43 5055538112 |
| Faks +43 5055538108 |
| E-post: vetmed.moedling@ages.at |

2)

III lisa punkti 2 alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

Peale selle vastutavad allpool loetletud asutused ELISA-meetodi kvaliteedi kontrollimise eest igas liikmesriigis ning eelkõige ühenduse võrdlusseerumitele vastavate riiklike võrdlusseerumite tootmise ja standardimise eest.

AT

AGES: Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH – Institut für veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling (Austrian Agency for Health and Consumer Protection – Institute for veterinary investigations Mödling)

Robert Koch-Gasse 17

2340 Mödling

ÖSTERREICH

Tel +43 5055538112

Faks +43 5055538108

E-post: vetmed.moedling@ages.at

BE

| CODA – CERVA – VAR |
| --- |
| Veterinary and Agrochemical Research Centre |
| Groeselenberg 99 |
| 1180 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

CODA – CERVA – VAR

Veterinary and Agrochemical Research Centre

Groeselenberg 99

1180 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

CY

| State Veterinary Laboratory |
| --- |
| Veterinary Services |
| Athalassa |
| 1417 Nicosia |
| CYPRUS |

State Veterinary Laboratory

Veterinary Services

Athalassa

1417 Nicosia

CYPRUS

CZ

| Státní veterinární ústav Olomouc |
| --- |
| Jakoubka ze Stříbra 1 |
| 779 00 Olomouc |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel +420 585557111 |
| Faks +420 585222394 |
| E-post: svuolomouc@svuol.cz |

Státní veterinární ústav Olomouc

Jakoubka ze Stříbra 1

779 00 Olomouc

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel +420 585557111

Faks +420 585222394

E-post: svuolomouc@svuol.cz

DE

| Friedrich-Loeffler-Institut |
| --- |
| Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit |
| Südufer 10 |
| 17493 Greifswald – Insel Riems |
| DEUTSCHLAND |
| Tel + 49 38351 7-0 |
| Faks + 49 38351 7-1219, 7-1151, 7-1226 |

Friedrich-Loeffler-Institut

Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit

Südufer 10

17493 Greifswald – Insel Riems

DEUTSCHLAND

Tel + 49 38351 7-0

Faks + 49 38351 7-1219, 7-1151, 7-1226

DK

| National Veterinary Institute |
| --- |
| Technical University of Denmark |
| Lindholm Island |
| 4774 Kalvehave |
| DANMARK |
| Keskjaam: +45 886000 |
| Faks +45 887901 |
| E-post: vet@vet.dtu.dk |

National Veterinary Institute

Technical University of Denmark

Lindholm Island

4774 Kalvehave

DANMARK

Keskjaam: +45 886000

Faks +45 887901

E-post: vet@vet.dtu.dk

EE

| Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- |
| Kreutzwaldi 30 |
| 51006 Tartu |
| EESTI/ESTONIA |
| Tel + 372 7386100 |
| Faks + 372 7386102 |
| E-post: info@vetlab.ee |

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30

51006 Tartu

EESTI/ESTONIA

Tel + 372 7386100

Faks + 372 7386102

E-post: info@vetlab.ee

ES

| Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete |
| --- |
| Carretera de Algete, km 8 |
| Algete 28110 (Madrid) |
| ESPAÑA |
| Tel +34 916290300 |
| Faks +34 916290598 |
| E-post: lcv@mapya.es |

Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete

Carretera de Algete, km 8

Algete 28110 (Madrid)

ESPAÑA

Tel +34 916290300

Faks +34 916290598

E-post: lcv@mapya.es

FI

| Finnish Food Safety Authority |
| --- |
| Animal Diseases and Food Safety Research |
| Mustialankatu 3 |
| FI-00790 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E-post: info@evira.fi |
| Tel +358 20772003 (exchange) |
| Faks +358 207724350 |

Finnish Food Safety Authority

Animal Diseases and Food Safety Research

Mustialankatu 3

FI-00790 Helsinki

SUOMI/FINLAND

E-post: info@evira.fi

Tel +358 20772003 (exchange)

Faks +358 207724350

FR

| Laboratoire d'études et de recherches avicoles, porcines et piscicoles |
| --- |
| AFSSA site de Ploufragan/Brest – |
| LERAPP |
| BP 53 |
| 22440 Ploufragan |
| FRANCE |

Laboratoire d'études et de recherches avicoles, porcines et piscicoles

AFSSA site de Ploufragan/Brest –

LERAPP

BP 53

22440 Ploufragan

FRANCE

UK

| Veterinary Laboratories Agency |
| --- |
| New Haw, Addlestone, Weybridge |
| Surrey KT15 3NB |
| UNITED KINGDOM |
| Tel +44 1932341111 |
| Faks +44 1932347046 |

Veterinary Laboratories Agency

New Haw, Addlestone, Weybridge

Surrey KT15 3NB

UNITED KINGDOM

Tel +44 1932341111

Faks +44 1932347046

GR

| Centre of Athens Veterinary Institutes |
| --- |
| 25 Neapoleos Street, |
| 153 10 Agia Paraskevi Attiki |
| GREECE |
| Tel +30 2106010903 |

Centre of Athens Veterinary Institutes

25 Neapoleos Street,

153 10 Agia Paraskevi Attiki

GREECE

Tel +30 2106010903

HU

| Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Állat-egészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság |
| --- |
| Central Agricultural Office, Veterinary Diagnostic Directorate |
| Aadress: 1149 Budapest, Tábornok u. 2. |
| Postiaadress: 1581 Budapest, 146. Pf. 2. |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |
| Tel +36 14606300 |
| Faks +36 12525177 |
| E-post: ugyfelszolgalat@nebih.gov.hu |

Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Állat-egészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság

Central Agricultural Office, Veterinary Diagnostic Directorate

Aadress: 1149 Budapest, Tábornok u. 2.

Postiaadress: 1581 Budapest, 146. Pf. 2.

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel +36 14606300

Faks +36 12525177

E-post: ugyfelszolgalat@nebih.gov.hu

IE

| Virology Division |
| --- |
| Central Veterinary Research Laboratory |
| Department of Agriculture and Food Laboratories |
| Backweston Campus |
| Stacumny Lane |
| Celbridge |
| Co. Kildare |
| IRELAND |

Virology Division

Central Veterinary Research Laboratory

Department of Agriculture and Food Laboratories

Backweston Campus

Stacumny Lane

Celbridge

Co. Kildare

IRELAND

IT

| Centro di referenza nazionale per la malattia di Aujeszky – |
| --- |
| Pseudorabbia c/o Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia Romagna, |
| Via Bianchi, 9 |
| 25124 Brescia |
| ITALIA |

Centro di referenza nazionale per la malattia di Aujeszky –

Pseudorabbia c/o Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia Romagna,

Via Bianchi, 9

25124 Brescia

ITALIA

LT

| National Veterinary Laboratory |
| --- |
| (Nacionalinė veterinarijos laboratorija) |
| J. Kairiūkščio 10 |
| LT-08409 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

National Veterinary Laboratory

(Nacionalinė veterinarijos laboratorija)

J. Kairiūkščio 10

LT-08409 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

LU

| CODA – CERVA – VAR |
| --- |
| Veterinary and Agrochemical Research Centre |
| Groeselenberg 99 |
| 1180 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

CODA – CERVA – VAR

Veterinary and Agrochemical Research Centre

Groeselenberg 99

1180 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

LV

| Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts „BIOR“ |
| --- |
| (Institute of Food Safety, Animal Health and Environment BIOR) |
| Lejupes iela 3 |
| Rīga, LV-1076 |
| LATVIJA |
| Tel +371 7620513 |
| Faks +371 7620434 |
| E-post: bior@bior.lv |

Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts „BIOR“

(Institute of Food Safety, Animal Health and Environment BIOR)

Lejupes iela 3

Rīga, LV-1076

LATVIJA

Tel +371 7620513

Faks +371 7620434

E-post: bior@bior.lv

MT

| National Veterinary Laboratory |
| --- |
| Veterinary and Phytosanitary Regulation Department |
| Ministry for Sustainable Development, the Environment and Climate Change |
| Abattior Square, Albert Town, Triq Prince Albert |
| Marsa |
| MALTA |
| Tel +356 22925389 |

National Veterinary Laboratory

Veterinary and Phytosanitary Regulation Department

Ministry for Sustainable Development, the Environment and Climate Change

Abattior Square, Albert Town, Triq Prince Albert

Marsa

MALTA

Tel +356 22925389

NL

| Centraal Instituut voor Dierziekte Controle |
| --- |
| CIDC-Lelystad |
| Hoofdvestiging: Houtribweg 39 |
| Nevenvestiging: Edelhertweg 15 |
| Postbus 2004 |
| 8203 AA Lelystad |
| NEDERLAND |

Centraal Instituut voor Dierziekte Controle

CIDC-Lelystad

Hoofdvestiging: Houtribweg 39

Nevenvestiging: Edelhertweg 15

Postbus 2004

8203 AA Lelystad

NEDERLAND

PL

| Laboratory Departement of Swine Diseases |
| --- |
| Państwowy Instytut Weterynaryjny – Państwowy Instytut |
| Badawczy |
| al. Partyzantów 57, 24-100 Puławy |
| POLSKA/POLAND |
| Tel +48 818893000 |
| Faks +48 818862595 |
| E-post: sekretariat@piwet.pulawy.pl |

Laboratory Departement of Swine Diseases

Państwowy Instytut Weterynaryjny – Państwowy Instytut

Badawczy

al. Partyzantów 57, 24-100 Puławy

POLSKA/POLAND

Tel +48 818893000

Faks +48 818862595

E-post: sekretariat@piwet.pulawy.pl

PT

| Laboratório Nacional de Investigação Veterinária (LNIV) |
| --- |
| Estrada de Benfica, 701 |
| 1549-011 Lisboa |
| PORTUGAL |

Laboratório Nacional de Investigação Veterinária (LNIV)

Estrada de Benfica, 701

1549-011 Lisboa

PORTUGAL

RO

| Laboratorul Naţional de Referinţă pentru Herpesviroze |
| --- |
| Institutul de Diagnostic şi Sănătate Animală |
| Str. Dr. Staicovici, nr. 6, cod 050557, sector 5, Bucureşti |
| ROMÂNIA |
| Tel +40 374322015 |
| Faks +40 214113394 |
| E-post: office@idah.ro |

Laboratorul Naţional de Referinţă pentru Herpesviroze

Institutul de Diagnostic şi Sănătate Animală

Str. Dr. Staicovici, nr. 6, cod 050557, sector 5, Bucureşti

ROMÂNIA

Tel +40 374322015

Faks +40 214113394

E-post: office@idah.ro

SE

| Statens veterinärmedicinska anstalt |
| --- |
| Department of Virology |
| S-751 89 Uppsala |
| SVERIGE |
| Tel +46 18674000 |
| Faks +46 18674467 |

Statens veterinärmedicinska anstalt

Department of Virology

S-751 89 Uppsala

SVERIGE

Tel +46 18674000

Faks +46 18674467

SI

| Univerza v Ljubljani |
| --- |
| Veterinarska fakulteta |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Univerza v Ljubljani

Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

SK

| Štátny veterinárny ústav |
| --- |
| Pod dráhami 918 |
| 960 86 Zvolen |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA“ |

Štátny veterinárny ústav

Pod dráhami 918

960 86 Zvolen

SLOVENSKO/SLOVAKIA“

---