# Úřední věstník L 272/2016

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 272 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 597. října 2016 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 272

České vydání

Právní předpisy

Ročník 597. října 2016

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Oznámení o prozatímním provádění Prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Pobřežím slonoviny na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé | 1 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2016/1776 ze dne 6. října 2016, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokud jde o použití sukralosy (E 955) jako látky zvýrazňující chuť a vůni ve žvýkačkách s přidanými cukry nebo polyalkoholy (
  1
  ) | 2 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1777 ze dne 6. října 2016 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých tlustých plechů z nelegované oceli nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky | 5 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1778 ze dne 6. října 2016, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky | 33 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1779 ze dne 6. října 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 70 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1780 ze dne 29. září 2016 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru zřízeném podle Dohody mezi Evropskou unií a Gruzií o usnadnění udělování víz k přijetí společných pokynů pro provádění uvedené dohody | 72 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1781 ze dne 5. října 2016, kterým se mění příloha II rozhodnutí 2007/777/ES, pokud jde o zařazení položky pro Saint-Pierre a Miquelon na seznam třetích zemí nebo jejich částí, z nichž je povolen dovoz masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev do Unie
  (oznámeno pod číslem C(2016) 6287)

   (
  1
  ) | 88 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1782 ze dne 5. října 2016, kterým se mění rozhodnutí 2008/185/ES, pokud jde o zahrnutí Litvy na seznam členských států, ve kterých byl zaveden schválený vnitrostátní program tlumení Aujeszkyho choroby, a aktualizaci seznamu národních institutů v příloze III
  (oznámeno pod číslem C(2016) 6288)

   (
  1
  ) | 90 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Oznámení o prozatímním provádění Prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Pobřežím slonoviny na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé

1

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) 2016/1776 ze dne 6. října 2016, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokud jde o použití sukralosy (E 955) jako látky zvýrazňující chuť a vůni ve žvýkačkách s přidanými cukry nebo polyalkoholy (
  1
  )

1

2

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1777 ze dne 6. října 2016 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých tlustých plechů z nelegované oceli nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky

5

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1778 ze dne 6. října 2016, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky

33

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1779 ze dne 6. října 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

70

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1780 ze dne 29. září 2016 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru zřízeném podle Dohody mezi Evropskou unií a Gruzií o usnadnění udělování víz k přijetí společných pokynů pro provádění uvedené dohody

72

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1781 ze dne 5. října 2016, kterým se mění příloha II rozhodnutí 2007/777/ES, pokud jde o zařazení položky pro Saint-Pierre a Miquelon na seznam třetích zemí nebo jejich částí, z nichž je povolen dovoz masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev do Unie
  (oznámeno pod číslem C(2016) 6287)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2016) 6287)

1

88

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1782 ze dne 5. října 2016, kterým se mění rozhodnutí 2008/185/ES, pokud jde o zahrnutí Litvy na seznam členských států, ve kterých byl zaveden schválený vnitrostátní program tlumení Aujeszkyho choroby, a aktualizaci seznamu národních institutů v příloze III
  (oznámeno pod číslem C(2016) 6288)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2016) 6288)

1

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 7.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 272/1

---

Oznámení o prozatímním provádění Prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Pobřežím slonoviny na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé

Evropská unie a Republika Pobřeží slonoviny oznámily dokončení postupů nezbytných k prozatímnímu provádění Prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Pobřežím slonoviny na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (1) v souladu s článkem 75 této dohody. Dohoda se proto mezi Evropskou unií a Republikou Pobřeží slonoviny prozatímně provádí od 3. září 2016.

1

Obě strany se dohodly, že až do provádění nových společných a vzájemně se uplatňujících pravidel původu uvedených v čl. 14 odst. 2 dohody budou uplatňovat ustanovení přílohy II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1076 ze dne 8. června 2016 týkající se definice pojmu „původní produkty“ a způsobů správní spolupráce.

---

(1)  
  Úř. věst. L 59, 3.3.2009, s. 1.

1

---

NAŘÍZENÍ

| 7.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 272/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 272/2

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/1776

ze dne 6. října 2016,

kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokud jde o použití sukralosy (E 955) jako látky zvýrazňující chuť a vůni ve žvýkačkách s přidanými cukry nebo polyalkoholy

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (1), a zejména na čl. 10 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 stanoví seznam potravinářských přídatných látek Unie schválených pro použití v potravinách a podmínky jejich použití. |
| --- | --- |

(1)

Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 stanoví seznam potravinářských přídatných látek Unie schválených pro použití v potravinách a podmínky jejich použití.

| (2) | Uvedený seznam může být aktualizován v souladu s jednotným postupem uvedeným v čl. 3 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 (2), a to buď z podnětu Komise, nebo na základě podání žádosti. |
| --- | --- |

(2)

Uvedený seznam může být aktualizován v souladu s jednotným postupem uvedeným v čl. 3 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 (2), a to buď z podnětu Komise, nebo na základě podání žádosti.

| (3) | Dne 19. ledna 2015 byla podána žádost o povolení použití sukralosy (E 955) jako látky zvýrazňující chuť a vůni ve žvýkačkách s přidanými cukry nebo polyalkoholy. Žádost byla následně zpřístupněna členským státům na základě článku 4 nařízení (ES) č. 1331/2008. |
| --- | --- |

(3)

Dne 19. ledna 2015 byla podána žádost o povolení použití sukralosy (E 955) jako látky zvýrazňující chuť a vůni ve žvýkačkách s přidanými cukry nebo polyalkoholy. Žádost byla následně zpřístupněna členským státům na základě článku 4 nařízení (ES) č. 1331/2008.

| (4) | Sukralosa byla v roce 2000 vyhodnocena Vědeckým výborem pro potraviny Evropské unie, který stanovil přijatelný denní příjem (ADI) ve výši 15 mg/kg tělesné hmotnosti/den (3). |
| --- | --- |

(4)

Sukralosa byla v roce 2000 vyhodnocena Vědeckým výborem pro potraviny Evropské unie, který stanovil přijatelný denní příjem (ADI) ve výši 15 mg/kg tělesné hmotnosti/den (3).

| (5) | Použití sukralosy (E 955) jako látky zvýrazňující chuť a vůni ve žvýkačkách s přidanými cukry nebo polyalkoholy zvyšuje celkovou intenzitu chuti a vůně žvýkaček a tuto intenzitu zachovává po delší dobu, jelikož žvýkačka se žvýká, na rozdíl od jiných přípravků potravinářských přídatných látek. Zvýšení a prodloužení intenzity chuti a vůně tedy spotřebiteli při žvýkání poskytují lepší celkový prožitek. |
| --- | --- |

(5)

Použití sukralosy (E 955) jako látky zvýrazňující chuť a vůni ve žvýkačkách s přidanými cukry nebo polyalkoholy zvyšuje celkovou intenzitu chuti a vůně žvýkaček a tuto intenzitu zachovává po delší dobu, jelikož žvýkačka se žvýká, na rozdíl od jiných přípravků potravinářských přídatných látek. Zvýšení a prodloužení intenzity chuti a vůně tedy spotřebiteli při žvýkání poskytují lepší celkový prožitek.

| (6) | Povolení sukralosy na úrovni 1 200 mg/kg ve žvýkačkách s přidanými cukry nebo polyalkoholy by vedlo ke zvýšení příjmu látky E 955 v těchto rozmezích: mezi 0 až 0,1 % ADI při průměrné spotřebě a mezi 0 až 4,3 % ADI při vysoké úrovni spotřeby. To se považuje za dodatečnou zanedbatelnou expozici spotřebitele, a tudíž to nepředstavuje bezpečnostní riziko. |
| --- | --- |

(6)

Povolení sukralosy na úrovni 1 200 mg/kg ve žvýkačkách s přidanými cukry nebo polyalkoholy by vedlo ke zvýšení příjmu látky E 955 v těchto rozmezích: mezi 0 až 0,1 % ADI při průměrné spotřebě a mezi 0 až 4,3 % ADI při vysoké úrovni spotřeby. To se považuje za dodatečnou zanedbatelnou expozici spotřebitele, a tudíž to nepředstavuje bezpečnostní riziko.

| (7) | Podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1331/2008 je Komise povinna požádat o stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) za účelem aktualizace seznamu potravinářských přídatných látek Unie stanoveného v příloze II nařízení (ES) č. 1333/2008, s výjimkou případů, kdy tato aktualizace pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví. Vzhledem k tomu, že povolení použití sukralosy (E 955) jako látky zvýrazňující chuť a vůni ve žvýkačkách s přidanými cukry nebo polyalkoholy představuje aktualizaci tohoto seznamu, která pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví, není nutné o stanovisko úřadu žádat. |
| --- | --- |

(7)

Podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1331/2008 je Komise povinna požádat o stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) za účelem aktualizace seznamu potravinářských přídatných látek Unie stanoveného v příloze II nařízení (ES) č. 1333/2008, s výjimkou případů, kdy tato aktualizace pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví. Vzhledem k tomu, že povolení použití sukralosy (E 955) jako látky zvýrazňující chuť a vůni ve žvýkačkách s přidanými cukry nebo polyalkoholy představuje aktualizaci tohoto seznamu, která pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví, není nutné o stanovisko úřadu žádat.

| (8) | Je proto vhodné povolit použití sukralosy (E 955) jako látky zvýrazňující chuť a vůni na maximální úrovni 1 200 mg/kg ve žvýkačkách s přidanými cukry nebo polyalkoholy (podkategorie potravin 5.3). |
| --- | --- |

(8)

Je proto vhodné povolit použití sukralosy (E 955) jako látky zvýrazňující chuť a vůni na maximální úrovni 1 200 mg/kg ve žvýkačkách s přidanými cukry nebo polyalkoholy (podkategorie potravin 5.3).

| (9) | Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(9)

Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (10) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 6. října 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a potravinářská aromata (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  Stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny o sukralose (přijaté Vědeckým výborem pro potraviny dne 7. září 2000). K dispozici na internetové stránce: http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out68_en.pdf.

3

---

PŘÍLOHA

Část E přílohy II nařízení (ES) č. 1333/2008 se mění takto:

| 1) | Kategorie potravin 5.3 „Žvýkačky“ se mění takto:






  a) | za položku E 951 se vkládá nová položka, která zní: | „E 955 | Sukralosa | 1 200 | (12) | pouze s přidanými cukry nebo polyalkoholy, jako látka zvýrazňující chuť a vůni“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Kategorie potravin 5.3 „Žvýkačky“ se mění takto:

a)

za položku E 951 se vkládá nová položka, která zní:

„E 955

Sukralosa

1 200

(12)

pouze s přidanými cukry nebo polyalkoholy, jako látka zvýrazňující chuť a vůni“

| b) | poznámka pod čarou 12 se mění takto:






  „(12) | Pokud jsou látky E 950, E 951, E 955, E 957, E 959 a E 961 použity ve žvýkačkách v kombinaci, úměrně se snižuje maximální množství pro každou z nich.“ |
| --- | --- | --- |

b)

poznámka pod čarou 12 se mění takto:

„(12)

---

| 7.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 272/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 272/5

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/1777

ze dne 6. října 2016

o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých tlustých plechů z nelegované oceli nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s členskými státy,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Zahájení řízení

Zahájení řízení

| (1) | Dne 13. února 2016 Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájila antidumpingové šetření dovozu plochých výrobků z nelegované oceli nebo legované oceli (vyjma nerezavějící oceli, křemíkové elektrotechnické oceli, nástrojové oceli a rychlořezné oceli), válcovaných za tepla, neplátovaných, nepokovených ani nepotažených, jiných než ve svitcích, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší, nebo o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší (dále jen „tlusté plechy“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), do Evropské unie (dále jen „Unie“), a to na základě článku 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (2) (dále jen „základní nařízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 13. února 2016 Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájila antidumpingové šetření dovozu plochých výrobků z nelegované oceli nebo legované oceli (vyjma nerezavějící oceli, křemíkové elektrotechnické oceli, nástrojové oceli a rychlořezné oceli), válcovaných za tepla, neplátovaných, nepokovených ani nepotažených, jiných než ve svitcích, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší, nebo o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší (dále jen „tlusté plechy“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), do Evropské unie (dále jen „Unie“), a to na základě článku 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (2) (dále jen „základní nařízení“).

2

| (2) | Komise v Úředním věstníku Evropské unie (3) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(2)

Komise v Úředním věstníku Evropské unie (3) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

Úředním věstníku Evropské unie

3

| (3) | Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 4. ledna 2016 Sdružení evropských výrobců oceli (dále jen „Eurofer“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby tlustého plechu v Unii. |
| --- | --- |

(3)

Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 4. ledna 2016 Sdružení evropských výrobců oceli (dále jen „Eurofer“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby tlustého plechu v Unii.

| (4) | Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření. |
| --- | --- |

(4)

Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.

1.2.   Celní evidence

Celní evidence

| (5) | Na základě podnětu žadatele podporovaného požadovanými důkazy zveřejnila Komise dne 10. srpna 2016 prováděcí nařízení (EU) č. 2016/1357 (4), kterým se počínaje dnem 11. srpna 2016 zavádí celní evidence dovozu tlustého plechu pocházejícího z ČLR (dále též „nařízení o celní evidenci“). |
| --- | --- |

(5)

Na základě podnětu žadatele podporovaného požadovanými důkazy zveřejnila Komise dne 10. srpna 2016 prováděcí nařízení (EU) č. 2016/1357 (4), kterým se počínaje dnem 11. srpna 2016 zavádí celní evidence dovozu tlustého plechu pocházejícího z ČLR (dále též „nařízení o celní evidenci“).

4

1.3.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (6) | V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Kromě toho Komise o zahájení řízení výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, orgány ČLR, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky a sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(6)

V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Kromě toho Komise o zahájení řízení výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, orgány ČLR, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky a sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti.

| (7) | Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(7)

Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (8) | Komise rovněž informovala výrobce v Austrálii, Brazílii, Kanadě, Indii, Japonsku, Korejské republice, Malajsii, Mexiku, Rusku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Ukrajině a Spojených státech amerických o zahájení řízení a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(8)

Komise rovněž informovala výrobce v Austrálii, Brazílii, Kanadě, Indii, Japonsku, Korejské republice, Malajsii, Mexiku, Rusku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Ukrajině a Spojených státech amerických o zahájení řízení a vyzvala je k účasti.

| (9) | V oznámení o zahájení řízení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o použití USA jako třetí země s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(9)

V oznámení o zahájení řízení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o použití USA jako třetí země s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

| (10) | Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se ke vhodnosti volby srovnatelné země a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(10)

Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se ke vhodnosti volby srovnatelné země a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

1.4.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (11) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení možná vybere vzorek vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(11)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení možná vybere vzorek vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení.

1.4.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (12) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že vybrala předběžný vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v období šetření se zajištěním zeměpisného rozložení. |
| --- | --- |

(12)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že vybrala předběžný vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v období šetření se zajištěním zeměpisného rozložení.

| (13) | Tento předběžný vzorek sestával ze tří výrobců v Unii, kteří se nacházejí ve třech různých členských státech a na které připadá více než 26 % celkového prodeje tlustého plechu výrobci v Unii, kteří se zúčastnili ověřování postavení. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. |
| --- | --- |

(13)

Tento předběžný vzorek sestával ze tří výrobců v Unii, kteří se nacházejí ve třech různých členských státech a na které připadá více než 26 % celkového prodeje tlustého plechu výrobci v Unii, kteří se zúčastnili ověřování postavení. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.

| (14) | Žadatel a sama společnost, která byla zařazena do vzorku, uvedli, že není vhodné, aby byla do vzorku zařazena společnost Metinvest Trametal Spa (dále jen „Trametal“), neboť tato společnost není integrovaný závod, ale spíše převálcovna desek nakoupených od společnosti ve spojení na Ukrajině, a proto není pro výrobní odvětví Unie reprezentativní. |
| --- | --- |

(14)

Žadatel a sama společnost, která byla zařazena do vzorku, uvedli, že není vhodné, aby byla do vzorku zařazena společnost Metinvest Trametal Spa (dále jen „Trametal“), neboť tato společnost není integrovaný závod, ale spíše převálcovna desek nakoupených od společnosti ve spojení na Ukrajině, a proto není pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.

| (15) | Výrobní odvětví Unie tvoří integrované závody i převálcovny a oba tyto typy výrobců v Unii jsou mezi žadateli. Převážná většina tlustých plechů vyrobených výrobním odvětvím Unie se však vyrábí v integrovaných závodech. |
| --- | --- |

(15)

Výrobní odvětví Unie tvoří integrované závody i převálcovny a oba tyto typy výrobců v Unii jsou mezi žadateli. Převážná většina tlustých plechů vyrobených výrobním odvětvím Unie se však vyrábí v integrovaných závodech.

| (16) | Komise kromě toho zjistila, že společnost Trametal získává desky, hlavní vstupní materiál, který obvykle představuje přibližně 70 % celkových nákladů, od společnosti ve spojení na Ukrajině. Proto jsou tímto vztahem bezprostředně ovlivněny zejména ukazatele týkající se nákladů a ziskovosti, ale i výkon a konkrétní situace ukrajinské společnosti ve spojení dodávající desky. |
| --- | --- |

(16)

Komise kromě toho zjistila, že společnost Trametal získává desky, hlavní vstupní materiál, který obvykle představuje přibližně 70 % celkových nákladů, od společnosti ve spojení na Ukrajině. Proto jsou tímto vztahem bezprostředně ovlivněny zejména ukazatele týkající se nákladů a ziskovosti, ale i výkon a konkrétní situace ukrajinské společnosti ve spojení dodávající desky.

| (17) | Komise však konstatuje, že situaci obou typů výrobců v Unii – integrovaných válcoven a převálcoven – plně odráží makroekonomické ukazatele popsané níže ve 105. až 124. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(17)

Komise však konstatuje, že situaci obou typů výrobců v Unii – integrovaných válcoven a převálcoven – plně odráží makroekonomické ukazatele popsané níže ve 105. až 124. bodě odůvodnění.

| (18) | Z důvodů uvedených výše ve 14. až 16. bodě odůvodnění však Komise předběžně nepovažuje zvláštní situaci společnosti Trametal za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie a nedomnívá se, že by jí měly být ovlivněny makroekonomické ukazatele popsané níže ve 125. až 138. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(18)

Z důvodů uvedených výše ve 14. až 16. bodě odůvodnění však Komise předběžně nepovažuje zvláštní situaci společnosti Trametal za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie a nedomnívá se, že by jí měly být ovlivněny makroekonomické ukazatele popsané níže ve 125. až 138. bodě odůvodnění.

| (19) | Komise tuto připomínku přijala jako oprávněnou a po posouzení předběžných informací o újmě nahradila společnost Trametal ve vzorku společností Ilsenburger Grobblech GmbH, druhým největším výrobcem v Unii při seřazení podle objemu prodeje v Unii během období šetření definovaného níže ve 28. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(19)

Komise tuto připomínku přijala jako oprávněnou a po posouzení předběžných informací o újmě nahradila společnost Trametal ve vzorku společností Ilsenburger Grobblech GmbH, druhým největším výrobcem v Unii při seřazení podle objemu prodeje v Unii během období šetření definovaného níže ve 28. bodě odůvodnění.

| (20) | Dne 7. března 2016 Komise zpřístupnila zúčastněným stranám sdělení, v němž vysvětluje důvody pro změnu vzorku a uvádí seznam společností zahrnutých do revidovaného vzorku. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla ke konečnému vzorku připomínky. |
| --- | --- |

(20)

Dne 7. března 2016 Komise zpřístupnila zúčastněným stranám sdělení, v němž vysvětluje důvody pro změnu vzorku a uvádí seznam společností zahrnutých do revidovaného vzorku. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla ke konečnému vzorku připomínky.

1.4.2.   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (21) | Komise požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení, aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat. |
| --- | --- |

(21)

Komise požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení, aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat.

| (22) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest dovozců. Tři z nich byli zařazeni do vzorku. |
| --- | --- |

(22)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest dovozců. Tři z nich byli zařazeni do vzorku.

1.4.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

| (23) | Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo nebo kontaktovalo vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(23)

Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo nebo kontaktovalo vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (24) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo čtrnáct vyvážejících výrobců v ČLR. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek tří společností na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány ČLR konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly obdrženy žádné připomínky, a vzorek byl proto potvrzen. |
| --- | --- |

(24)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo čtrnáct vyvážejících výrobců v ČLR. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek tří společností na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány ČLR konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly obdrženy žádné připomínky, a vzorek byl proto potvrzen.

1.5.   Individuální zjišťování

Individuální zjišťování

| (25) | Sedm vyvážejících výrobců v ČLR uvedlo, že hodlá požádat o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádný z nich však dotazník nevyplnil, a proto nebyly obdrženy žádné žádosti o individuální zjišťování. |
| --- | --- |

(25)

Sedm vyvážejících výrobců v ČLR uvedlo, že hodlá požádat o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádný z nich však dotazník nevyplnil, a proto nebyly obdrženy žádné žádosti o individuální zjišťování.

1.6.   Odpovědi na dotazník

Odpovědi na dotazník

| (26) | Komise odeslala dotazníky všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. Odpovědi na dotazník zaslali tři výrobci v Unii, šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, deset uživatelů, skupina středisek služeb pro ocelářský průmysl, tři vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku a dva výrobci v jiných srovnatelných zemích. |
| --- | --- |

(26)

Komise odeslala dotazníky všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. Odpovědi na dotazník zaslali tři výrobci v Unii, šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, deset uživatelů, skupina středisek služeb pro ocelářský průmysl, tři vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku a dva výrobci v jiných srovnatelných zemích.

1.7.   Inspekce na místě

Inspekce na místě

| (27) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto stran:






  — | sdružení:






  — | Eurofer, Brusel, Belgie; |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto stran:

—

sdružení:

—

Eurofer, Brusel, Belgie;

| — | výrobci v Unii:






  — | Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Německo |
| --- | --- | --- |

—

výrobci v Unii:

—

Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Německo

| — | Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Německo |
| --- | --- |

—

Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Německo

| — | Tata Steel UK Ltd (5), Scunthorpe, Spojené království |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Ltd (5), Scunthorpe, Spojené království

5

| — | vyvážející výrobci v ČLR:






  — | Nanjing Iron and Steel Co., Ltd., |
| --- | --- | --- |

—

vyvážející výrobci v ČLR:

—

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.,

| — | Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd,

| — | Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd;

| — | výrobce ve srovnatelné zemi:






  — | Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Austrálie. |
| --- | --- | --- |

—

výrobce ve srovnatelné zemi:

—

Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Austrálie.

1.8.   Období šetření a posuzované období

Období šetření a posuzované období

| (28) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 (dále jen „období šetření“ či „OŠ“). |
| --- | --- |

(28)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 (dále jen „období šetření“ či „OŠ“).

| (29) | Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2012 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(29)

Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2012 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (30) | Dotčeným výrobkem jsou ploché výrobky z nelegované oceli nebo legované oceli (vyjma nerezavějící oceli, křemíkové elektrotechnické oceli, nástrojové oceli a rychlořezné oceli), válcované za tepla, neplátované, nepokovené ani nepotažené, jiné než ve svitcích, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší, nebo o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší, v současnosti kódů KN ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 a ex 7225 99 00 („tlustý plech“) pocházející z ČLR. |
| --- | --- |

(30)

Dotčeným výrobkem jsou ploché výrobky z nelegované oceli nebo legované oceli (vyjma nerezavějící oceli, křemíkové elektrotechnické oceli, nástrojové oceli a rychlořezné oceli), válcované za tepla, neplátované, nepokovené ani nepotažené, jiné než ve svitcích, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší, nebo o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší, v současnosti kódů KN ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 a ex 7225 99 00 („tlustý plech“) pocházející z ČLR.

| (31) | Tlustý plech se používá při výrobě stavebního, důlního a těžebního vybavení; tlakových nádob; výrobě ropovodů a plynovodů; stavbách lodí, mostů a budov. |
| --- | --- |

(31)

Tlustý plech se používá při výrobě stavebního, důlního a těžebního vybavení; tlakových nádob; výrobě ropovodů a plynovodů; stavbách lodí, mostů a budov.

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (32) | Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické vlastnosti i stejná základní použití mají tyto výrobky:






  a) | dotčený výrobek, |
| --- | --- | --- |

(32)

Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické vlastnosti i stejná základní použití mají tyto výrobky:

a)

dotčený výrobek,

| b) | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Austrálii; |
| --- | --- |

b)

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Austrálii;

| c) | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

c)

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (33) | Komise proto prozatímně rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(33)

Komise proto prozatímně rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

2.3.   Tvrzení týkající se definice výrobku

Tvrzení týkající se definice výrobku

| (34) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že definice výrobku je příliš široká. Konkrétně tvrdí, že definice výrobku by měla být omezena na takzvané „komoditní tlusté plechy“, zatímco takzvané „zvláštní tlusté plechy“ by měly být z definice výrobku vyloučeny. Na podporu svého tvrzení v zásadě uplatňuje dva argumenty. |
| --- | --- |

(34)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že definice výrobku je příliš široká. Konkrétně tvrdí, že definice výrobku by měla být omezena na takzvané „komoditní tlusté plechy“, zatímco takzvané „zvláštní tlusté plechy“ by měly být z definice výrobku vyloučeny. Na podporu svého tvrzení v zásadě uplatňuje dva argumenty.

| (35) | Zaprvé tvrdí, že informace uvedené v podnětu se týkají hlavně „komoditních tlustých plechů“, které tvoří většinu vývozu z ČLR. Zadruhé uvádí, že vymezení výrobku je širší než definice obdobného výrobku v souladu s čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(35)

Zaprvé tvrdí, že informace uvedené v podnětu se týkají hlavně „komoditních tlustých plechů“, které tvoří většinu vývozu z ČLR. Zadruhé uvádí, že vymezení výrobku je širší než definice obdobného výrobku v souladu s čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

| (36) | Komise v tomto ohledu poznamenává, že ve fázi podnětu je třeba poskytnout pouze dostatečné důkazy ohledně dumpingu, újmy a příčinné souvislosti. Proto není v této fázi nutné poskytovat informace o úplném sortimentu výrobků. Omezení analýzy na nejběžněji prodávané vyvážené typy neznamená, že definice výrobku se musí omezovat pouze na tyto typy výrobků. |
| --- | --- |

(36)

Komise v tomto ohledu poznamenává, že ve fázi podnětu je třeba poskytnout pouze dostatečné důkazy ohledně dumpingu, újmy a příčinné souvislosti. Proto není v této fázi nutné poskytovat informace o úplném sortimentu výrobků. Omezení analýzy na nejběžněji prodávané vyvážené typy neznamená, že definice výrobku se musí omezovat pouze na tyto typy výrobků.

| (37) | Kromě toho se v čl. 1 odst. 4 základního nařízení uvádí, že obdobný výrobek musí být s posuzovaným výrobkem totožný nebo mu být velmi podobný. To se ovšem netýká definice posuzovaného výrobku jako takového. Různé typy posuzovaného výrobku musí pouze sdílet stejné základní vlastnosti, což je případ popsaný výše ve 32. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(37)

Kromě toho se v čl. 1 odst. 4 základního nařízení uvádí, že obdobný výrobek musí být s posuzovaným výrobkem totožný nebo mu být velmi podobný. To se ovšem netýká definice posuzovaného výrobku jako takového. Různé typy posuzovaného výrobku musí pouze sdílet stejné základní vlastnosti, což je případ popsaný výše ve 32. bodě odůvodnění.

| (38) | Mezi parametry, kterými se údajně „zvláštní tlusté plechy“ liší od komoditních tlustých plechů, patří chemické složení, mechanické/technologické složení, dodací podmínky, tloušťka a certifikace a inspekce pro účely stavby lodí. |
| --- | --- |

(38)

Mezi parametry, kterými se údajně „zvláštní tlusté plechy“ liší od komoditních tlustých plechů, patří chemické složení, mechanické/technologické složení, dodací podmínky, tloušťka a certifikace a inspekce pro účely stavby lodí.

| (39) | Kromě tloušťky se žádný z těchto parametrů netýká základních vlastností výrobku. Zúčastněná strana tvrdí, že z definice výrobku by měly být vyloučeny všechny výrobky o tloušťce > 50,8 mm. Jediným argumentem, kterým zúčastněná strana zdůvodňuje toto omezení tloušťky, je ten, že podnět se údajně týká výlučně tlustých plechů o tloušťce < 50,8 mm, neboť důkaz prima facie uvedený v jedné z příloh podnětu týkající se výpočtu dumpingu se omezuje pouze na tyto výrobky. |
| --- | --- |

(39)

Kromě tloušťky se žádný z těchto parametrů netýká základních vlastností výrobku. Zúčastněná strana tvrdí, že z definice výrobku by měly být vyloučeny všechny výrobky o tloušťce > 50,8 mm. Jediným argumentem, kterým zúčastněná strana zdůvodňuje toto omezení tloušťky, je ten, že podnět se údajně týká výlučně tlustých plechů o tloušťce < 50,8 mm, neboť důkaz prima facie uvedený v jedné z příloh podnětu týkající se výpočtu dumpingu se omezuje pouze na tyto výrobky.

prima facie

| (40) | Je však zřejmé, že definice výrobku v podnětu rovněž zahrnuje výrobky o tloušťce > 50,8 mm, neboť definice výrobku neobsahuje horní hranici pro tloušťku. Jak je uvedeno výše, pouhá skutečnost, že důkazy prima facie týkající se dumpingu zahrnují pouze nejběžněji vyvážené typy výrobků, neznamená, že je definice výrobku omezena na tyto typy. |
| --- | --- |

(40)

Je však zřejmé, že definice výrobku v podnětu rovněž zahrnuje výrobky o tloušťce > 50,8 mm, neboť definice výrobku neobsahuje horní hranici pro tloušťku. Jak je uvedeno výše, pouhá skutečnost, že důkazy prima facie týkající se dumpingu zahrnují pouze nejběžněji vyvážené typy výrobků, neznamená, že je definice výrobku omezena na tyto typy.

prima facie

| (41) | Komise proto předběžně dospěla k závěru, že definici výrobku ponechá beze změny. |
| --- | --- |

(41)

Komise proto předběžně dospěla k závěru, že definici výrobku ponechá beze změny.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

3.1.1.   Zacházení jako v tržním hospodářství

Zacházení jako v tržním hospodářství

| (42) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení pokud vyvážející výrobce v ČLR splňuje kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) a je mu proto přiznán status tržního hospodářství, Komise pro uvedenou společnost určí běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6. |
| --- | --- |

(42)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení pokud vyvážející výrobce v ČLR splňuje kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) a je mu proto přiznán status tržního hospodářství, Komise pro uvedenou společnost určí běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6.

| (43) | Komise zaslala formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství všem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, aby mohli požádat o to, aby jim bylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství. Žádný z nich formulář nepředložil, a proto nemůže být žádné společnosti zacházení jako v tržním hospodářství uděleno. |
| --- | --- |

(43)

Komise zaslala formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství všem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, aby mohli požádat o to, aby jim bylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství. Žádný z nich formulář nepředložil, a proto nemůže být žádné společnosti zacházení jako v tržním hospodářství uděleno.

3.1.2.   Srovnatelná země

Srovnatelná země

| (44) | Běžná hodnota byla tedy stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím, jak je stanoveno ve čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi. |
| --- | --- |

(44)

Běžná hodnota byla tedy stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím, jak je stanoveno ve čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi.

| (45) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že uvažuje o tom, použít jako srovnatelnou zemi Spojené státy americké, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Nebyly vzneseny žádné připomínky. |
| --- | --- |

(45)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že uvažuje o tom, použít jako srovnatelnou zemi Spojené státy americké, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Nebyly vzneseny žádné připomínky.

| (46) | Dotazníky byly zaslány všem známým výrobcům tlustých plechů v zemích vyjmenovaných výše v 8. bodě odůvodnění a byly obdrženy dvě odpovědi: jedna od výrobce z Austrálie a jedna od výrobce ve Spojených státech amerických. |
| --- | --- |

(46)

Dotazníky byly zaslány všem známým výrobcům tlustých plechů v zemích vyjmenovaných výše v 8. bodě odůvodnění a byly obdrženy dvě odpovědi: jedna od výrobce z Austrálie a jedna od výrobce ve Spojených státech amerických.

| (47) | Odpověď výrobce ve Spojených státech amerických podala důkazy o výrobě a prodeji na domácím trhu v USA. |
| --- | --- |

(47)

Odpověď výrobce ve Spojených státech amerických podala důkazy o výrobě a prodeji na domácím trhu v USA.

| (48) | Ve své odpovědi na dotazník tento výrobce v USA informoval Komisi o tom, že běžná cla v USA na dovoz tlustého plechu jsou nulová. V platnosti jsou antidumpingová cla na dovoz z ČLR a jak antidumpingová, tak antisubvenční cla na dovoz z Indie, Indonésie a Korejské republiky. |
| --- | --- |

(48)

Ve své odpovědi na dotazník tento výrobce v USA informoval Komisi o tom, že běžná cla v USA na dovoz tlustého plechu jsou nulová. V platnosti jsou antidumpingová cla na dovoz z ČLR a jak antidumpingová, tak antisubvenční cla na dovoz z Indie, Indonésie a Korejské republiky.

| (49) | Na domácím trhu v USA působí 7 výrobců z USA a podíl dovozu z Korejské republiky, Německa, Francie a Kanady na trhu činí 20 %. |
| --- | --- |

(49)

Na domácím trhu v USA působí 7 výrobců z USA a podíl dovozu z Korejské republiky, Německa, Francie a Kanady na trhu činí 20 %.

| (50) | Odpověď australského výrobce obsahovala důkazy o výrobě a prodeji na australském domácím trhu, přičemž se jedná o jediného výrobce v Austrálii. Dovoz do Austrálie má však podíl na trhu ve výši 35 %. V platnosti jsou antidumpingová cla na dovoz z ČLR, Indonésie, Japonska, Korejské republiky a Tchaj-wanu, ale tato cla jsou nízká a pro některé společnosti nulová. |
| --- | --- |

(50)

Odpověď australského výrobce obsahovala důkazy o výrobě a prodeji na australském domácím trhu, přičemž se jedná o jediného výrobce v Austrálii. Dovoz do Austrálie má však podíl na trhu ve výši 35 %. V platnosti jsou antidumpingová cla na dovoz z ČLR, Indonésie, Japonska, Korejské republiky a Tchaj-wanu, ale tato cla jsou nízká a pro některé společnosti nulová.

| (51) | Australský domácí trh lze považovat za konkurenceschopnější, protože dovoz dosahuje většího podílu na trhu a dovozní cla jsou nižší. |
| --- | --- |

(51)

Australský domácí trh lze považovat za konkurenceschopnější, protože dovoz dosahuje většího podílu na trhu a dovozní cla jsou nižší.

| (52) | Komise proto v této fázi dospěla k závěru, že Austrálie je vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(52)

Komise proto v této fázi dospěla k závěru, že Austrálie je vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

3.1.3.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (53) | Informace obdržené od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(53)

Informace obdržené od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

| (54) | Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi reprezentativní. |
| --- | --- |

(54)

Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi reprezentativní.

| (55) | Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku výrobcem ve srovnatelné zemi nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku každého vyvážejícího výrobce v ČLR zařazeného do vzorku do Unie. |
| --- | --- |

(55)

Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku výrobcem ve srovnatelné zemi nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku každého vyvážejícího výrobce v ČLR zařazeného do vzorku do Unie.

| (56) | Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje obdobného výrobku spolupracujícím výrobcem na domácím trhu ve srovnatelné zemi reprezentativní. |
| --- | --- |

(56)

Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje obdobného výrobku spolupracujícím výrobcem na domácím trhu ve srovnatelné zemi reprezentativní.

| (57) | Komise následně určila typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. |
| --- | --- |

(57)

Komise následně určila typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.

| (58) | Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného výrobcem ve srovnatelné zemi na domácím trhu, který byl shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie každým vyvážejícím výrobcem v ČLR zařazeným do vzorku, prověřovala, zda je objem jeho prodeje reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(58)

Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného výrobcem ve srovnatelné zemi na domácím trhu, který byl shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie každým vyvážejícím výrobcem v ČLR zařazeným do vzorku, prověřovala, zda je objem jeho prodeje reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení.

| (59) | Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje každým vyvážejícím výrobcem v ČLR zařazeným do vzorku shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie. |
| --- | --- |

(59)

Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje každým vyvážejícím výrobcem v ČLR zařazeným do vzorku shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.

| (60) | Komise zjistila, že některé typy výrobku byly na tomto základě reprezentativní, ale jiné nikoli, a to buď vzhledem k malým množstvím, nebo protože vyvážený typ výrobku nebyl prodáván na domácím trhu výrobcem ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(60)

Komise zjistila, že některé typy výrobku byly na tomto základě reprezentativní, ale jiné nikoli, a to buď vzhledem k malým množstvím, nebo protože vyvážený typ výrobku nebyl prodáván na domácím trhu výrobcem ve srovnatelné zemi.

| (61) | Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej. |
| --- | --- |

(61)

Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.

| (62) | Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:






  1) | objem prodeje typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku; a |
| --- | --- | --- |

(62)

Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:

1)

objem prodeje typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku; a

| 2) | vážená průměrná prodejní cena uvedeného typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší. |
| --- | --- |

2)

vážená průměrná prodejní cena uvedeného typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.

| (63) | V tomto případě je běžná hodnota váženým průměrem cen veškerého domácího prodeje uvedeného typu výrobku během období šetření. |
| --- | --- |

(63)

V tomto případě je běžná hodnota váženým průměrem cen veškerého domácího prodeje uvedeného typu výrobku během období šetření.

| (64) | Běžná hodnota je skutečná cena jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:






  1) | objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu; nebo |
| --- | --- | --- |

(64)

Běžná hodnota je skutečná cena jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:

1)

objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu; nebo

| 2) | vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady. |
| --- | --- |

2)

vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.

| (65) | Pokud výrobce ve srovnatelné zemi neprodával určitý typ výrobku na domácím trhu v reprezentativním množství nebo se neprodával vůbec či byl prodej ztrátový, stanovila Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(65)

Pokud výrobce ve srovnatelné zemi neprodával určitý typ výrobku na domácím trhu v reprezentativním množství nebo se neprodával vůbec či byl prodej ztrátový, stanovila Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.

| (66) | U typu výrobku, který se na domácím trhu neprodával v reprezentativním množství, byla běžná hodnota stanovena připočtením průměrných prodejních, režijních a správních nákladů a zisku z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro každý z těchto typů k jejich průměrným výrobním nákladům. |
| --- | --- |

(66)

U typu výrobku, který se na domácím trhu neprodával v reprezentativním množství, byla běžná hodnota stanovena připočtením průměrných prodejních, režijních a správních nákladů a zisku z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro každý z těchto typů k jejich průměrným výrobním nákladům.

| (67) | U typu výrobků neprodávaných vůbec nebo tam, kde byl veškerý prodej na domácím trhu ztrátový, byla běžná hodnota stanovena připočtením průměrných prodejních, režijních a správních nákladů a zisku z běžných obchodních transakcí obdobného výrobku na domácím trhu k průměrným výrobním nákladům každého typu. |
| --- | --- |

(67)

U typu výrobků neprodávaných vůbec nebo tam, kde byl veškerý prodej na domácím trhu ztrátový, byla běžná hodnota stanovena připočtením průměrných prodejních, režijních a správních nákladů a zisku z běžných obchodních transakcí obdobného výrobku na domácím trhu k průměrným výrobním nákladům každého typu.

| (68) | V případě, že se určitý typ výrobku na domácím trhu srovnatelné země vůbec neprodával, byly výrobní náklady stanoveny na základě nákladů nejbližšího levnějšího typu. |
| --- | --- |

(68)

V případě, že se určitý typ výrobku na domácím trhu srovnatelné země vůbec neprodával, byly výrobní náklady stanoveny na základě nákladů nejbližšího levnějšího typu.

3.2.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (69) | Vývozní cena byla zkontrolována u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku během inspekce na místě. Jestliže byl vývoz do Unie určen přímo prvnímu nezávislému odběrateli nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(69)

Vývozní cena byla zkontrolována u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku během inspekce na místě. Jestliže byl vývoz do Unie určen přímo prvnímu nezávislému odběrateli nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie.

| (70) | Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vyvážel tlustý plech prostřednictvím dovozce ve spojení v Unii. Vývozní cena pro uvedený prodej byla početně určena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. |
| --- | --- |

(70)

Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vyvážel tlustý plech prostřednictvím dovozce ve spojení v Unii. Vývozní cena pro uvedený prodej byla početně určena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení.

3.3.   Srovnání

Srovnání

| (71) | Komise srovnala běžnou hodnotu od výrobce ve srovnatelné zemi a vývozní cenu výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(71)

Komise srovnala běžnou hodnotu od výrobce ve srovnatelné zemi a vývozní cenu výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu.

| (72) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, manipulaci a nakládku a vedlejší náklady, nepřímé daně, provize, náklady na úvěry a bankovní poplatky. |
| --- | --- |

(72)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, manipulaci a nakládku a vedlejší náklady, nepřímé daně, provize, náklady na úvěry a bankovní poplatky.

| (73) | V případě vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kteří prodávali do Unie prostřednictvím obchodních společností ve spojení s funkcemi podobnými funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize, byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. |
| --- | --- |

(73)

V případě vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kteří prodávali do Unie prostřednictvím obchodních společností ve spojení s funkcemi podobnými funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize, byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení.

3.4.   Dumpingová rozpětí

Dumpingová rozpětí

| (74) | U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(74)

U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (75) | Na tomto základě činí předběžná vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením:

  Tabulka 1


  Dumpingová rozpětí společností zařazených do vzorku







  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % |

(75)

Na tomto základě činí předběžná vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením:

Tabulka 1

Tabulka 1

Dumpingová rozpětí společností zařazených do vzorku

Dumpingová rozpětí společností zařazených do vzorku

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

| (76) | U spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vypočetla v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(76)

U spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vypočetla v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení.

| (77) | Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 125,5 %. |
| --- | --- |

(77)

Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 125,5 %.

| (78) | U všech ostatních vyvážejících výrobců v ČLR stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(78)

U všech ostatních vyvážejících výrobců v ČLR stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení.

| (79) | Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce ze strany vyvážejících výrobců v ČLR. Úroveň spolupráce vychází z objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřeného jako podíl na celkovém objemu vývozu – jak je uveden ve statistikách Eurostatu o dovozu – z ČLR do Unie. |
| --- | --- |

(79)

Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce ze strany vyvážejících výrobců v ČLR. Úroveň spolupráce vychází z objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřeného jako podíl na celkovém objemu vývozu – jak je uveden ve statistikách Eurostatu o dovozu – z ČLR do Unie.

| (80) | Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval přibližně 87 % celkového vývozu do Unie v období šetření. Na tomto základě Komise rozhodla, že stanoví dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti na úrovni společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. |
| --- | --- |

(80)

Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval přibližně 87 % celkového vývozu do Unie v období šetření. Na tomto základě Komise rozhodla, že stanoví dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti na úrovni společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.

| (81) | Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:

  Tabulka 2


  Dumpingová rozpětí všech společností







  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % |
| Ostatní spolupracující společnosti nezařazené do vzorku | 125,5 % |
| Všechny ostatní společnosti | 127,6 % |

(81)

Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:

Tabulka 2

Tabulka 2

Dumpingová rozpětí všech společností

Dumpingová rozpětí všech společností

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

Ostatní spolupracující společnosti nezařazené do vzorku

125,5 %

Všechny ostatní společnosti

127,6 %

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

| (82) | Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo 30 výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(82)

Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo 30 výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (83) | 26 z nich spolupracovalo při výběru vzorku. Tito spolupracující výrobci v Unii představují přibližně 94 % celkové výroby výrobního odvětví Unie a celkového prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie v období šetření. |
| --- | --- |

(83)

26 z nich spolupracovalo při výběru vzorku. Tito spolupracující výrobci v Unii představují přibližně 94 % celkové výroby výrobního odvětví Unie a celkového prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie v období šetření.

| (84) | Celková výroba obdobného výrobku v Unii během období šetření činí přibližně 10,3 milionu tun. Komise tento údaj stanovila na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako je podnět, ověřené odpovědi na dotazník ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku a ověřené odpovědi sdružení Eurofer. |
| --- | --- |

(84)

Celková výroba obdobného výrobku v Unii během období šetření činí přibližně 10,3 milionu tun. Komise tento údaj stanovila na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako je podnět, ověřené odpovědi na dotazník ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku a ověřené odpovědi sdružení Eurofer.

| (85) | Jak je uvedeno výše v 1. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii představující přibližně 28,5 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie a celkového objemu výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření. |
| --- | --- |

(85)

Jak je uvedeno výše v 1. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii představující přibližně 28,5 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie a celkového objemu výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření.

4.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (86) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě dovozních statistik Eurostatu a ověřených údajů o prodeji od výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(86)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě dovozních statistik Eurostatu a ověřených údajů o prodeji od výrobního odvětví Unie.

| (87) | Spotřeba tlustého plechu v Unii vyvíjela takto:

  Tabulka 3


  spotřeba v Unii (v tunách) | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba EU (v tunách) | 8 991 777 | 8 423 747 | 8 820 363 | 9 467 177 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 94 | 98 | 105 |
| Zdroj: Eurostat, ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník |

(87)

Spotřeba tlustého plechu v Unii vyvíjela takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

spotřeba v Unii (v tunách)

spotřeba v Unii (v tunách)

2012

2013

2014

OŠ (2015)

Celková spotřeba EU (v tunách)

8 991 777

8 423 747

8 820 363

9 467 177

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

94

94

98

98

105

105

Zdroj: Eurostat, ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník

Zdroj:

| (88) | Spotřeba v Unii se během posuzovaného období zvýšila o 5 %. Meziroční analýza ukazuje počáteční pokles o 6 % mezi lety 2012 a 2013 a následné zotavení v roce 2014 a v období šetření o 11 procentních bodů neboli více než 1 milion tun. |
| --- | --- |

(88)

Spotřeba v Unii se během posuzovaného období zvýšila o 5 %. Meziroční analýza ukazuje počáteční pokles o 6 % mezi lety 2012 a 2013 a následné zotavení v roce 2014 a v období šetření o 11 procentních bodů neboli více než 1 milion tun.

| (89) | Využití pro vlastní spotřebu je u výrobců v Unii nevýznamné, neboť představuje méně než 0,5 % spotřeby v Unii během posuzovaného období. Ukazatele újmy jsou tedy posuzovány pro celý trh Unie, včetně množství využívaného pro vlastní potřebu výrobci v Unii. |
| --- | --- |

(89)

Využití pro vlastní spotřebu je u výrobců v Unii nevýznamné, neboť představuje méně než 0,5 % spotřeby v Unii během posuzovaného období. Ukazatele újmy jsou tedy posuzovány pro celý trh Unie, včetně množství využívaného pro vlastní potřebu výrobci v Unii.

4.3.   Objem dovozu a jeho podíl na trhu

Objem dovozu a jeho podíl na trhu

| (90) | Objem dovozu stanovila Komise na základě databáze Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl následně stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou v Unii uvedenou výše v tabulce 3 v 87. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(90)

Objem dovozu stanovila Komise na základě databáze Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl následně stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou v Unii uvedenou výše v tabulce 3 v 87. bodě odůvodnění.

| (91) | Dovoz tlustých plechů do Unie se vyvíjel takto:

  Tabulka 4


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z ČLR (v tunách) | 410 583 | 343 545 | 693 117 | 1 359 143 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 84 | 169 | 331 |
| Podíl ČLR na trhu | 4,6 % | 4,1 % | 7,9 % | 14,4 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 89 | 172 | 314 |
| Zdroj: Eurostat, ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník |

(91)

Dovoz tlustých plechů do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2012

2013

2014

OŠ (2015)

Objem dovozu z ČLR (v tunách)

410 583

343 545

693 117

1 359 143

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

84

84

169

169

331

331

Podíl ČLR na trhu

4,6 %

4,1 %

7,9 %

14,4 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

89

89

172

172

314

314

Zdroj: Eurostat, ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník

Zdroj:

| (92) | Objem dovozu z ČLR do Unie během posuzovaného období vzrostl o 231 %. Po poklesu o 16 % mezi lety 2012 a 2013 se dovoz z ČLR v roce 2014 významně zvýšil o 85 procentních bodů a v období šetření vzrostl ještě o dalších 162 procentních bodů. |
| --- | --- |

(92)

Objem dovozu z ČLR do Unie během posuzovaného období vzrostl o 231 %. Po poklesu o 16 % mezi lety 2012 a 2013 se dovoz z ČLR v roce 2014 významně zvýšil o 85 procentních bodů a v období šetření vzrostl ještě o dalších 162 procentních bodů.

| (93) | Počáteční pokles vývozu z ČLR v letech 2012 a 2013 byl způsoben klesající spotřebou na trhu Unie, jak je znázorněno výše v tabulce 3 v 87. bodě odůvodnění. Po roce 2013 zažil trh Unie dynamický nárůst, kdy mezi rokem 2013 a posuzovaným obdobím vzrostl o více než 1 milion tun. Tento růst byl téměř výlučně absorbován dovozem z ČLR, který se během tohoto období rovněž zvýšil o více než 1 milion tun. |
| --- | --- |

(93)

Počáteční pokles vývozu z ČLR v letech 2012 a 2013 byl způsoben klesající spotřebou na trhu Unie, jak je znázorněno výše v tabulce 3 v 87. bodě odůvodnění. Po roce 2013 zažil trh Unie dynamický nárůst, kdy mezi rokem 2013 a posuzovaným obdobím vzrostl o více než 1 milion tun. Tento růst byl téměř výlučně absorbován dovozem z ČLR, který se během tohoto období rovněž zvýšil o více než 1 milion tun.

| (94) | Souběžně se podíl na trhu, který připadá na dovoz z ČLR, více než ztrojnásobil ze 4,6 % v roce 2012 na 14,4 % v období šetření. |
| --- | --- |

(94)

Souběžně se podíl na trhu, který připadá na dovoz z ČLR, více než ztrojnásobil ze 4,6 % v roce 2012 na 14,4 % v období šetření.

4.3.1.   Ceny dovozu z ČLR a cenové podbízení

Ceny dovozu z ČLR a cenové podbízení

| (95) | Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Vážená průměrná cena dovozu tlustých plechů z ČLR do Unie se vyvíjela takto:

  Tabulka 5


  Dovozní ceny (EUR/t) | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ceny výrobků dovážených z ČLR | 647 | 539 | 488 | 460 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 83 | 75 | 71 |
| Zdroj: Eurostat |

(95)

Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Vážená průměrná cena dovozu tlustých plechů z ČLR do Unie se vyvíjela takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Dovozní ceny (EUR/t)

Dovozní ceny (EUR/t)

2012

2013

2014

OŠ (2015)

Ceny výrobků dovážených z ČLR

647

539

488

460

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

83

83

75

75

71

71

Zdroj: Eurostat

Zdroj:

| (96) | Průměrné ceny výrobků dovážených z ČLR za posuzované období poklesly o 29 %. Docházelo k trvalému poklesu z 647 EUR za tunu v roce 2012 na 460 EUR za tunu v období šetření. |
| --- | --- |

(96)

Průměrné ceny výrobků dovážených z ČLR za posuzované období poklesly o 29 %. Docházelo k trvalému poklesu z 647 EUR za tunu v roce 2012 na 460 EUR za tunu v období šetření.

| (97) | Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:






  1) | váženého průměru prodejních cen tří výrobců v Unii zařazených ve vzorku za jednotlivé typy výrobku účtovaných nezávislým odběratelům na trhu Unie upravených na úroveň ceny ze závodu; a |
| --- | --- | --- |

(97)

Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:

1)

váženého průměru prodejních cen tří výrobců v Unii zařazených ve vzorku za jednotlivé typy výrobku účtovaných nezávislým odběratelům na trhu Unie upravených na úroveň ceny ze závodu; a

| 2) | odpovídajících vážených průměrných cen dovozu na úrovni CIF s dodáním na hranice Unie podle typu výrobku od tří výrobců v ČLR zařazených do vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu. |
| --- | --- |

2)

odpovídajících vážených průměrných cen dovozu na úrovni CIF s dodáním na hranice Unie podle typu výrobku od tří výrobců v ČLR zařazených do vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.

| (98) | Toto cenové srovnání bylo provedeno podle jednotlivých typů u obchodních operací na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou, a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu tří výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. |
| --- | --- |

(98)

Toto cenové srovnání bylo provedeno podle jednotlivých typů u obchodních operací na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou, a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu tří výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření.

| (99) | Na základě výše uvedeného bylo zjištěno, že se dumpingový dovoz z ČLR podbízel cenám výrobního odvětví Unie v průměru o 29 %. |
| --- | --- |

(99)

Na základě výše uvedeného bylo zjištěno, že se dumpingový dovoz z ČLR podbízel cenám výrobního odvětví Unie v průměru o 29 %.

4.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.4.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (100) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(100)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (101) | Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. |
| --- | --- |

(101)

Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy.

| (102) | Komise posoudila makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, náklady práce, růst, produktivita a velikost dumpingových rozpětí a zotavení z minulého dumpingu) na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení vycházelo z informací poskytnutých žadatelem, výrobci v Unii a s dostupnými oficiálními statistikami (Eurostat). Makroekonomické údaje se týkaly všech výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(102)

Komise posoudila makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, náklady práce, růst, produktivita a velikost dumpingových rozpětí a zotavení z minulého dumpingu) na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení vycházelo z informací poskytnutých žadatelem, výrobci v Unii a s dostupnými oficiálními statistikami (Eurostat). Makroekonomické údaje se týkaly všech výrobců v Unii.

| (103) | Komise posoudila mikroekonomické ukazatele (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál) na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly řádně ověřeny, a dostupných oficiálních statistik (Eurostat). Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(103)

Komise posoudila mikroekonomické ukazatele (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál) na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly řádně ověřeny, a dostupných oficiálních statistik (Eurostat). Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (104) | Komise poznamenává, že jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku v prosinci 2015 výrobu tlustých plechů přerušil. Toto přerušení nemá vliv na žádné ukazatele újmy, neboť k němu došlo na samém konci období šetření, a proto byly oba soubory údajů shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(104)

Komise poznamenává, že jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku v prosinci 2015 výrobu tlustých plechů přerušil. Toto přerušení nemá vliv na žádné ukazatele újmy, neboť k němu došlo na samém konci období šetření, a proto byly oba soubory údajů shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

4.4.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (105) | Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 11 795 082 | 10 352 766 | 10 911 713 | 10 345 121 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 88 | 93 | 88 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 16 972 100 | 16 410 487 | 16 646 634 | 16 618 427 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 97 | 98 | 98 |
| Využití kapacity | 69 % | 63 % | 66 % | 62 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 91 | 94 | 90 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník |

(105)

Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2012

2013

2014

OŠ (2015)

Objem výroby (v tunách)

11 795 082

10 352 766

10 911 713

10 345 121

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

88

88

93

93

88

88

Výrobní kapacita (v tunách)

16 972 100

16 410 487

16 646 634

16 618 427

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

97

97

98

98

98

98

Využití kapacity

69 %

63 %

66 %

62 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

91

91

94

94

90

90

Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník

Zdroj:

| (106) | Objem výroby výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl o 12 %. Po 12 % poklesu v letech 2012 a 2013 objem výroby v roce 2014 mírně vzrostl o 5 procentních bodů a v roce 2015 znovu poklesl o 5 procentních body na úroveň roku 2013. |
| --- | --- |

(106)

Objem výroby výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl o 12 %. Po 12 % poklesu v letech 2012 a 2013 objem výroby v roce 2014 mírně vzrostl o 5 procentních bodů a v roce 2015 znovu poklesl o 5 procentních body na úroveň roku 2013.

| (107) | Počáteční pokles objemu výroby v letech 2012 a 2013 byl způsoben klesající spotřebou na trhu Unie, jak je znázorněno výše v tabulce 3 v 87. bodě odůvodnění. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno využít následný nárůst spotřeby mezi rokem 2013 a obdobím šetření. Zatímco spotřeba vzrostla o 11 % neboli více než 1 milion tun, produkce výrobního odvětví Unie se v roce 2014 pouze dočasně mírně zvýšila a v období šetření opět poklesla na úroveň roku 2013. |
| --- | --- |

(107)

Počáteční pokles objemu výroby v letech 2012 a 2013 byl způsoben klesající spotřebou na trhu Unie, jak je znázorněno výše v tabulce 3 v 87. bodě odůvodnění. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno využít následný nárůst spotřeby mezi rokem 2013 a obdobím šetření. Zatímco spotřeba vzrostla o 11 % neboli více než 1 milion tun, produkce výrobního odvětví Unie se v roce 2014 pouze dočasně mírně zvýšila a v období šetření opět poklesla na úroveň roku 2013.

| (108) | Oznámené číselné údaje týkající se výrobní kapacity výrobního odvětví Unie se týkají technické kapacity, což znamená, že byly vzaty v úvahu úpravy, jež jsou výrobním odvětvím považovány za standardní a týkají se doby potřebné pro nastavení, údržby, překážek a dalších obvyklých přerušení práce. |
| --- | --- |

(108)

Oznámené číselné údaje týkající se výrobní kapacity výrobního odvětví Unie se týkají technické kapacity, což znamená, že byly vzaty v úvahu úpravy, jež jsou výrobním odvětvím považovány za standardní a týkají se doby potřebné pro nastavení, údržby, překážek a dalších obvyklých přerušení práce.

| (109) | Na tomto základě výrobní kapacita během posuzovaného období mírně klesla o 2 %, přičemž trh ve stejném období prodělával 6 % růst. |
| --- | --- |

(109)

Na tomto základě výrobní kapacita během posuzovaného období mírně klesla o 2 %, přičemž trh ve stejném období prodělával 6 % růst.

| (110) | Vzhledem k tomu, že snížení objemu výroby přesahuje snížení výrobní kapacity, došlo během posuzovaného období k poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie o 10 %. |
| --- | --- |

(110)

Vzhledem k tomu, že snížení objemu výroby přesahuje snížení výrobní kapacity, došlo během posuzovaného období k poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie o 10 %.

4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (111) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu Unie (v tunách) | 7 518 049 | 6 972 140 | 6 873 967 | 6 954 688 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 91 | 93 |
| Tržní podíl výrobního odvětví Unie | 83,6 % | 82,8 % | 77,9 % | 73,5 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 93 | 88 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník |

(111)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2012

2013

2014

OŠ (2015)

Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)

7 518 049

6 972 140

6 873 967

6 954 688

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

91

91

93

93

Tržní podíl výrobního odvětví Unie

83,6 %

82,8 %

77,9 %

73,5 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

93

93

88

88

Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník

Zdroj:

| (112) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl o 7 %. Po poklesu o 7 % v letech 2012 a 2013 a dalším poklesu v roce 2014 o 2 procentní body objem prodeje v období šetření mírně vzrostl o 2 procentní body. |
| --- | --- |

(112)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl o 7 %. Po poklesu o 7 % v letech 2012 a 2013 a dalším poklesu v roce 2014 o 2 procentní body objem prodeje v období šetření mírně vzrostl o 2 procentní body.

| (113) | Počáteční pokles objemu prodeje v letech 2012 a 2013 byl podobně jako vývoj v objemu výroby způsoben klesající spotřebou na trhu Unie, která je vysvětlena v 87. bodě odůvodnění. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno využít následný nárůst spotřeby mezi rokem 2013 a obdobím šetření. Zatímco spotřeba Unie vzrostla o více než 1 milion tun, množství prodeje výrobního odvětví Unie zůstalo na nízké úrovni z roku 2013. |
| --- | --- |

(113)

Počáteční pokles objemu prodeje v letech 2012 a 2013 byl podobně jako vývoj v objemu výroby způsoben klesající spotřebou na trhu Unie, která je vysvětlena v 87. bodě odůvodnění. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno využít následný nárůst spotřeby mezi rokem 2013 a obdobím šetření. Zatímco spotřeba Unie vzrostla o více než 1 milion tun, množství prodeje výrobního odvětví Unie zůstalo na nízké úrovni z roku 2013.

| (114) | Kvůli poklesu množství prodeje o 7 % na trhu rostoucím o 5 % klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období o 12 %. |
| --- | --- |

(114)

Kvůli poklesu množství prodeje o 7 % na trhu rostoucím o 5 % klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období o 12 %.

4.4.2.3.   Zaměstnanost a produktivita

| (115) | Zaměstnanost a produktivita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Tabulka 8


  Zaměstnanost a produktivita | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců (plný pracovní úvazek/FTE) | 22 622 | 20 920 | 19 688 | 18 722 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 92 | 87 | 83 |
| Produktivita (t/FTE) | 521 | 495 | 554 | 553 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 95 | 106 | 106 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník |

(115)

Zaměstnanost a produktivita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2012

2013

2014

OŠ (2015)

Počet zaměstnanců (plný pracovní úvazek/FTE)

22 622

20 920

19 688

18 722

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

92

92

87

87

83

83

Produktivita (t/FTE)

521

495

554

553

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

95

95

106

106

106

106

Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník

Zdroj:

| (116) | Ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období poklesla zaměstnanost o 17 %. Tento pokles měl dva hlavní důvody:






  — | 12 % snížení objemu výroby v důsledku narůstajícího množství dumpingového dovozu z ČLR; |
| --- | --- | --- |

(116)

Ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období poklesla zaměstnanost o 17 %. Tento pokles měl dva hlavní důvody:

—

12 % snížení objemu výroby v důsledku narůstajícího množství dumpingového dovozu z ČLR;

| — | snaha výrobního odvětví Unie snížit výrobní náklady a zvýšit úspory z důvodu vyšší efektivity vzhledem k rostoucí konkurenci dumpingového dovozu z ČLR. Tyto úspory z důvodu vyšší efektivity zvýšily produktivitu o 6 %. |
| --- | --- |

—

snaha výrobního odvětví Unie snížit výrobní náklady a zvýšit úspory z důvodu vyšší efektivity vzhledem k rostoucí konkurenci dumpingového dovozu z ČLR. Tyto úspory z důvodu vyšší efektivity zvýšily produktivitu o 6 %.

| (117) | Komise poznamenává, že spotřeba na trhu Unie se během posuzovaného období zvýšila o 5 %. Bez rostoucího objemu dumpingového dovozu z ČLR by tedy výrobní odvětví Unie bývalo bylo s to udržet zaměstnanost, protože úspory z důvodu vyšší efektivity by absorbovala zvýšená poptávka. |
| --- | --- |

(117)

Komise poznamenává, že spotřeba na trhu Unie se během posuzovaného období zvýšila o 5 %. Bez rostoucího objemu dumpingového dovozu z ČLR by tedy výrobní odvětví Unie bývalo bylo s to udržet zaměstnanost, protože úspory z důvodu vyšší efektivity by absorbovala zvýšená poptávka.

4.4.2.4.   Náklady práce

| (118) | Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Průměrné náklady práce v přepočtu na 1 FTE (plný pracovní úvazek) | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na FTE (v EUR) | 49 257 | 51 594 | 51 589 | 55 542 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 105 | 105 | 113 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník |

(118)

Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Průměrné náklady práce v přepočtu na 1 FTE (plný pracovní úvazek)

Průměrné náklady práce v přepočtu na 1 FTE (plný pracovní úvazek)

2012

2013

2014

OŠ (2015)

Průměrné náklady práce na FTE (v EUR)

49 257

51 594

51 589

55 542

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

105

105

105

105

113

113

Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník

Zdroj:

| (119) | Vzhledem k výraznému snížení lidských zdrojů hlášenému ve 115. bodě odůvodnění výše se průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance během posuzovaného období zvýšily o 13 %. Přestože určitá část zvýšených nákladů práce souvisí s povinným zvyšováním mezd podle kolektivní smlouvy, je toto zvýšení převážně způsobeno náklady na snížení lidských zdrojů a počtu pracovních hodin. Tyto náklady zahrnují platby odstupného a vyšší náklady vzniklé během práce na částečný úvazek kvůli klesající produkci v důsledku stabilně narůstajícího objemu dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(119)

Vzhledem k výraznému snížení lidských zdrojů hlášenému ve 115. bodě odůvodnění výše se průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance během posuzovaného období zvýšily o 13 %. Přestože určitá část zvýšených nákladů práce souvisí s povinným zvyšováním mezd podle kolektivní smlouvy, je toto zvýšení převážně způsobeno náklady na snížení lidských zdrojů a počtu pracovních hodin. Tyto náklady zahrnují platby odstupného a vyšší náklady vzniklé během práce na částečný úvazek kvůli klesající produkci v důsledku stabilně narůstajícího objemu dumpingového dovozu.

4.4.2.5.   Růst

| (120) | Spotřeba v Unii od roku 2012 do roku 2013 nejprve poklesla o 6 % neboli o téměř 600 000 tun. Tento počáteční pokles měl negativní dopad na stav prodeje a objemu výroby výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(120)

Spotřeba v Unii od roku 2012 do roku 2013 nejprve poklesla o 6 % neboli o téměř 600 000 tun. Tento počáteční pokles měl negativní dopad na stav prodeje a objemu výroby výrobního odvětví Unie.

| (121) | Mezi rokem 2013 a obdobím šetření byla situace odlišná. Spotřeba v Unii zaznamenala dynamický růst o 11 procentních bodů neboli více než o 1 milion tun. Výrobní odvětví Unie však tohoto dynamického růstu nemohlo využít. Ve skutečnosti zůstal objem výroby a prodeje na velmi nízké úrovni roku 2013. Růst trhu Unie byl zcela absorbován rostoucím objemem levného dumpingového dovozu z ČLR, který mezi rokem 2013 a obdobím šetření rovněž vzrostl o více než 1 milion tun, jak je uvedeno v 91. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(121)

Mezi rokem 2013 a obdobím šetření byla situace odlišná. Spotřeba v Unii zaznamenala dynamický růst o 11 procentních bodů neboli více než o 1 milion tun. Výrobní odvětví Unie však tohoto dynamického růstu nemohlo využít. Ve skutečnosti zůstal objem výroby a prodeje na velmi nízké úrovni roku 2013. Růst trhu Unie byl zcela absorbován rostoucím objemem levného dumpingového dovozu z ČLR, který mezi rokem 2013 a obdobím šetření rovněž vzrostl o více než 1 milion tun, jak je uvedeno v 91. bodě odůvodnění.

4.4.2.6.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (122) | Dumpingová rozpětí všech vyvážejících výrobců z ČLR přesáhla hodnotu 100 %. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR byl dopad těchto velmi vysokých dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie vážný. |
| --- | --- |

(122)

Dumpingová rozpětí všech vyvážejících výrobců z ČLR přesáhla hodnotu 100 %. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR byl dopad těchto velmi vysokých dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie vážný.

| (123) | V roce 2000 Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých plochých za tepla válcovaných výrobků z nelegované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Rumunska. Tato opatření se vztahovala na výrobky velmi podobné definice jako v tomto šetření. Platnost těchto opatření skončila dne 11. srpna 2005. |
| --- | --- |

(123)

V roce 2000 Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých plochých za tepla válcovaných výrobků z nelegované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Rumunska. Tato opatření se vztahovala na výrobky velmi podobné definice jako v tomto šetření. Platnost těchto opatření skončila dne 11. srpna 2005.

| (124) | Jak se uvádí níže ve 221. bodě odůvodnění, výrobní odvětví dosáhlo ziskovosti přesahující cílový zisk. Komise proto předběžně vyvozuje závěr, že výrobní odvětví Unie překonalo účinky dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(124)

Jak se uvádí níže ve 221. bodě odůvodnění, výrobní odvětví dosáhlo ziskovosti přesahující cílový zisk. Komise proto předběžně vyvozuje závěr, že výrobní odvětví Unie překonalo účinky dřívějšího dumpingu.

4.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

4.4.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (125) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, a jednotkové výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Prodejní ceny v Unii | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodejní cena (v EUR za tunu) | 821 | 691 | 658 | 617 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 84 | 80 | 75 |
| Jednotkové výrobní náklady (EUR/t) | 836 | 784 | 705 | 680 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 94 | 84 | 81 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník |

(125)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, a jednotkové výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Prodejní ceny v Unii

Prodejní ceny v Unii

2012

2013

2014

OŠ (2015)

Prodejní cena (v EUR za tunu)

821

691

658

617

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

84

84

80

80

75

75

Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)

836

784

705

680

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

94

94

84

84

81

81

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník

Zdroj:

| (126) | Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku se během posuzovaného období trvale snižovaly o 25 %, zatímco průměrné jednotkové výrobní náklady poklesly o 19 %. Prodejní ceny klesaly rychleji a v průměru byly trvale nižší než jednotkové výrobní náklady. |
| --- | --- |

(126)

Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku se během posuzovaného období trvale snižovaly o 25 %, zatímco průměrné jednotkové výrobní náklady poklesly o 19 %. Prodejní ceny klesaly rychleji a v průměru byly trvale nižší než jednotkové výrobní náklady.

| (127) | Aby výrobci v Unii omezili ztrátu podílu na trhu, byli nuceni přizpůsobit se spirále poklesu cen a podstatně snížit své prodejní ceny. Tento pokles cen výrazně překračuje snížení jejich výrobních nákladů, k němuž došlo především poklesem cen surovin v posuzovaném období a nárůstem produktivity, jehož se dosáhlo prostřednictvím snížení počtu zaměstnanců, jak vyplývá ze 115. bodu odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(127)

Aby výrobci v Unii omezili ztrátu podílu na trhu, byli nuceni přizpůsobit se spirále poklesu cen a podstatně snížit své prodejní ceny. Tento pokles cen výrazně překračuje snížení jejich výrobních nákladů, k němuž došlo především poklesem cen surovin v posuzovaném období a nárůstem produktivity, jehož se dosáhlo prostřednictvím snížení počtu zaměstnanců, jak vyplývá ze 115. bodu odůvodnění výše.

4.4.3.2.   Zásoby

| (128) | Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Tabulka 11


  Zásoby | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 224 600 | 228 325 | 246 532 | 282 631 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 102 | 110 | 126 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 9 % | 10 % | 10 % | 12 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 109 | 111 | 135 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník |

(128)

Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Zásoby

Zásoby

2012

2013

2014

OŠ (2015)

Konečný stav zásob (v tunách)

224 600

228 325

246 532

282 631

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

102

102

110

110

126

126

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

9 %

10 %

10 %

12 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

109

109

111

111

135

135

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník

Zdroj:

| (129) | Konečný stav zásob tři výrobců v Unii zařazených do vzorku se v průběhu posuzovaného období nepřetržitě zvyšoval o 26 %. Současně se neustále zvyšovala úroveň jejich konečného stavu zásob vyjádřená jako procento výroby, a to o 35 %. |
| --- | --- |

(129)

Konečný stav zásob tři výrobců v Unii zařazených do vzorku se v průběhu posuzovaného období nepřetržitě zvyšoval o 26 %. Současně se neustále zvyšovala úroveň jejich konečného stavu zásob vyjádřená jako procento výroby, a to o 35 %.

| (130) | Hlavním důvodem zvyšování stavu zásob bylo, že ačkoli se výrobní odvětví Unie snažilo zabránit poklesu objemu výroby, objem prodeje se snižoval ještě rychleji, jelikož výrobní odvětví Unie nemohlo vůbec těžit z růstu trhu v důsledku rostoucího objemu levného dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(130)

Hlavním důvodem zvyšování stavu zásob bylo, že ačkoli se výrobní odvětví Unie snažilo zabránit poklesu objemu výroby, objem prodeje se snižoval ještě rychleji, jelikož výrobní odvětví Unie nemohlo vůbec těžit z růstu trhu v důsledku rostoucího objemu levného dumpingového dovozu.

4.4.3.3.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

| (131) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že ztrátu před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. |
| --- | --- |

(131)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že ztrátu před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.

| (132) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 12


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl obratu z prodeje) | 1,6 % | – 12,2 % | – 4,4 % | – 10,4 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | – 773 | – 280 | – 658 |
| Peněžní tok
  ('000 EUR) | 52 449 | – 109 945 | 19 964 | – 66 035 |
| Index (2012 = 100) | 100 | – 210 | 38 | – 126 |
| Investice
  ('000 EUR) | 209 128 | 224 431 | 170 108 | 143 420 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 107 | 81 | 69 |
| Návratnost investic | 7,6 % | – 22,4 % | – 2,2 % | – 13,7 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | – 297 | – 29 | – 182 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník |

(132)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2012

2013

2014

OŠ (2015)

Ziskovost prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl obratu z prodeje)

1,6 %

– 12,2 %

– 4,4 %

– 10,4 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

– 773

– 773

– 280

– 280

– 658

– 658

Peněžní tok

('000 EUR)

52 449

– 109 945

19 964

– 66 035

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

– 210

– 210

38

38

– 126

– 126

Investice

('000 EUR)

209 128

224 431

170 108

143 420

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

107

107

81

81

69

69

Návratnost investic

7,6 %

– 22,4 %

– 2,2 %

– 13,7 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

– 297

– 297

– 29

– 29

– 182

– 182

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník

Zdroj:

| (133) | Ziskovost v průběhu posuzovaného období poklesla o 758 %. V roce 2012 se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo vytvořit zisk o ve výši 1,6 %, ve všech následujících letech však vykazovali ztrátu. |
| --- | --- |

(133)

Ziskovost v průběhu posuzovaného období poklesla o 758 %. V roce 2012 se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo vytvořit zisk o ve výši 1,6 %, ve všech následujících letech však vykazovali ztrátu.

| (134) | Zatímco vysoké ztráty na úrovni 12,2 % v roce 2013 jsou důsledkem velmi nízké poptávky v daném roce, výrazný cenový a objemový tlak vyvíjený na výrobní odvětví Unie v důsledku zvyšování dovozu z ČLR od roku 2014 do období šetření neumožnil výrobnímu odvětví Unie těžit z dynamického růstu spotřeby v Unii o 11 procentních bodů. Jak je uvedeno výše v 93. bodě odůvodnění, tento růst byl téměř zcela absorbován dumpingovým dovozem z ČLR. |
| --- | --- |

(134)

Zatímco vysoké ztráty na úrovni 12,2 % v roce 2013 jsou důsledkem velmi nízké poptávky v daném roce, výrazný cenový a objemový tlak vyvíjený na výrobní odvětví Unie v důsledku zvyšování dovozu z ČLR od roku 2014 do období šetření neumožnil výrobnímu odvětví Unie těžit z dynamického růstu spotřeby v Unii o 11 procentních bodů. Jak je uvedeno výše v 93. bodě odůvodnění, tento růst byl téměř zcela absorbován dumpingovým dovozem z ČLR.

| (135) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost. Tok peněz se v posuzovaném období snížil o 226 %. Po snížení o 310 % v období let 2012 až 2013, které bylo způsobené velmi nízkou poptávkou v daném roce, se peněžní tok zlepšil a v roce 2014 dosáhl mírně pozitivního výsledku. Negativní vývoj nicméně pokračoval i v období šetření, kdy opět dosáhl výrazně zápornou úroveň. |
| --- | --- |

(135)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost. Tok peněz se v posuzovaném období snížil o 226 %. Po snížení o 310 % v období let 2012 až 2013, které bylo způsobené velmi nízkou poptávkou v daném roce, se peněžní tok zlepšil a v roce 2014 dosáhl mírně pozitivního výsledku. Negativní vývoj nicméně pokračoval i v období šetření, kdy opět dosáhl výrazně zápornou úroveň.

| (136) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic se v posuzovaném období snížila o 282 %. Po dramatickém snížení o 397 % v období let 2012 až 2013, které bylo způsobené velmi nízkou poptávkou v daném roce, se v roce 2014 a v období šetření do určité míry zlepšila, stále však byla záporná. |
| --- | --- |

(136)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic se v posuzovaném období snížila o 282 %. Po dramatickém snížení o 397 % v období let 2012 až 2013, které bylo způsobené velmi nízkou poptávkou v daném roce, se v roce 2014 a v období šetření do určité míry zlepšila, stále však byla záporná.

| (137) | Výrobní odvětví Unie následně během posuzovaného období snížilo úroveň investicí o 31 %. Po nárůstu investic o 7 % v letech 2012 až 2013 bylo výrobní odvětví Unie nuceno investice v roce 2014 snížit o 26 procentních bodů a v období šetření o dalších 12 procentních bodů. Jak ukazuje tabulka 6 ve 105. bodě odůvodnění, tyto investice se nevyužily ke zvýšení výrobní kapacity. |
| --- | --- |

(137)

Výrobní odvětví Unie následně během posuzovaného období snížilo úroveň investicí o 31 %. Po nárůstu investic o 7 % v letech 2012 až 2013 bylo výrobní odvětví Unie nuceno investice v roce 2014 snížit o 26 procentních bodů a v období šetření o dalších 12 procentních bodů. Jak ukazuje tabulka 6 ve 105. bodě odůvodnění, tyto investice se nevyužily ke zvýšení výrobní kapacity.

| (138) | Schopnost získat kapitál byla ovlivněna ztrátou vzniklou během posuzovaného období, což v důsledku vedlo k uzavření provozu jednoho výrobce v Unii zařazeného do vzorku. |
| --- | --- |

(138)

Schopnost získat kapitál byla ovlivněna ztrátou vzniklou během posuzovaného období, což v důsledku vedlo k uzavření provozu jednoho výrobce v Unii zařazeného do vzorku.

4.4.4.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (139) | Posuzované období se vyznačuje dvěma rozdílnými etapami: 2012 až 2013 až 2014 až do konce období šetření. |
| --- | --- |

(139)

Posuzované období se vyznačuje dvěma rozdílnými etapami: 2012 až 2013 až 2014 až do konce období šetření.

| (140) | Zpočátku, v letech 2012 a 2013, spotřeba v Unii výrazně poklesla o 6 %. Tato klesající spotřeba měla negativní dopad na řadu ukazatelů újmy, jako je objem prodeje a ceny, výroba, kapacita a využití kapacity, zaměstnanost, produktivita, ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. |
| --- | --- |

(140)

Zpočátku, v letech 2012 a 2013, spotřeba v Unii výrazně poklesla o 6 %. Tato klesající spotřeba měla negativní dopad na řadu ukazatelů újmy, jako je objem prodeje a ceny, výroba, kapacita a využití kapacity, zaměstnanost, produktivita, ziskovost, peněžní tok a návratnost investic.

| (141) | Následně, v roce 2014 a v období šetření, spotřeba v Unii zaznamenala dynamický růst o 11 procentních bodů neboli o více než 1 milion tun. Výrobní odvětví Unie však nemohlo tohoto růstu využít, neboť byl zcela absorbován rostoucím objemem dumpingového dovozu z ČLR. |
| --- | --- |

(141)

Následně, v roce 2014 a v období šetření, spotřeba v Unii zaznamenala dynamický růst o 11 procentních bodů neboli o více než 1 milion tun. Výrobní odvětví Unie však nemohlo tohoto růstu využít, neboť byl zcela absorbován rostoucím objemem dumpingového dovozu z ČLR.

| (142) | V této situaci zvýšené spotřeby výrobní odvětví Unie nedokázalo zvýšit objem prodeje ani objem výroby, zatímco využití kapacity na rostoucím trhu dokonce mírně pokleslo. |
| --- | --- |

(142)

V této situaci zvýšené spotřeby výrobní odvětví Unie nedokázalo zvýšit objem prodeje ani objem výroby, zatímco využití kapacity na rostoucím trhu dokonce mírně pokleslo.

| (143) | Pokusy o zachování úrovně produkce měly za následek zvýšení zásob o 24 procentních bodů. Výrobní odvětví Unie zároveň ztratilo 9,3 % procentního bodu podílu na trhu oproti dovozu z ČLR, který ve stejném období získal 10,3 % procentního bodu podílu na trhu. Jednotkové prodejní ceny poklesly o 9 procentních bodů a výrobní náklady poklesly o 13 procentních bodů. |
| --- | --- |

(143)

Pokusy o zachování úrovně produkce měly za následek zvýšení zásob o 24 procentních bodů. Výrobní odvětví Unie zároveň ztratilo 9,3 % procentního bodu podílu na trhu oproti dovozu z ČLR, který ve stejném období získal 10,3 % procentního bodu podílu na trhu. Jednotkové prodejní ceny poklesly o 9 procentních bodů a výrobní náklady poklesly o 13 procentních bodů.

| (144) | To vedlo k mírnému zlepšení finančních ukazatelů, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, které však během tohoto období i nadále zůstaly převážně negativní. Zaměstnanost se snížila o 9 procentních bodů, přestože výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit produktivitu o 11 procentních bodů. Kromě toho muselo výrobní odvětví Unie omezit investice o 38 procentních bodů vzhledem k trvale negativní ziskovosti a návratnosti investic. |
| --- | --- |

(144)

To vedlo k mírnému zlepšení finančních ukazatelů, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, které však během tohoto období i nadále zůstaly převážně negativní. Zaměstnanost se snížila o 9 procentních bodů, přestože výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit produktivitu o 11 procentních bodů. Kromě toho muselo výrobní odvětví Unie omezit investice o 38 procentních bodů vzhledem k trvale negativní ziskovosti a návratnosti investic.

| (145) | Celkově výrobní odvětví Unie snížilo svou produkci a přijalo konkrétní kroky ke zvýšení efektivity prostřednictvím snížení pracovní síly a výrobní kapacity, a podařilo se mu tak významně snížit výrobní náklady. |
| --- | --- |

(145)

Celkově výrobní odvětví Unie snížilo svou produkci a přijalo konkrétní kroky ke zvýšení efektivity prostřednictvím snížení pracovní síly a výrobní kapacity, a podařilo se mu tak významně snížit výrobní náklady.

| (146) | I přes tyto kroky během posuzovaného období za účelem zlepšení celkové výkonnosti se jeho hospodářské a finanční postavení na volném trhu v posuzovaném období výrazně zhoršilo, a to v důsledku akumulace ztrát počínaje rokem 2013. |
| --- | --- |

(146)

I přes tyto kroky během posuzovaného období za účelem zlepšení celkové výkonnosti se jeho hospodářské a finanční postavení na volném trhu v posuzovaném období výrazně zhoršilo, a to v důsledku akumulace ztrát počínaje rokem 2013.

| (147) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(147)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

| (148) | V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. |
| --- | --- |

(148)

V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli.

| (149) | Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné faktory než dumpingový dovoz z ČLR, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: silná konkurence způsobená problémy v poptávce na trhu Unie, nízké využití kapacity výrobního odvětví Unie, dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobců v Unii a konkurence mezi vertikálně integrovanými výrobci a převálcovnami. |
| --- | --- |

(149)

Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné faktory než dumpingový dovoz z ČLR, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: silná konkurence způsobená problémy v poptávce na trhu Unie, nízké využití kapacity výrobního odvětví Unie, dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobců v Unii a konkurence mezi vertikálně integrovanými výrobci a převálcovnami.

5.1.   Účinky dumpingového dovozu

Účinky dumpingového dovozu

| (150) | Prodejní ceny vyvážejících výrobců z ČLR klesly během období šetření o 25 %, z 647 EUR za tunu v roce 2012 na 460 EUR za tunu. Stálým snižováním svých jednotkových prodejních cen během posuzovaného období dokázali výrobci z ČLR významně zvýšit svůj podíl na trhu ze 4,6 % v roce 2012 na 14,4 % v období šetření. |
| --- | --- |

(150)

Prodejní ceny vyvážejících výrobců z ČLR klesly během období šetření o 25 %, z 647 EUR za tunu v roce 2012 na 460 EUR za tunu. Stálým snižováním svých jednotkových prodejních cen během posuzovaného období dokázali výrobci z ČLR významně zvýšit svůj podíl na trhu ze 4,6 % v roce 2012 na 14,4 % v období šetření.

| (151) | Zatímco v období let 2012 až 2013 byla výkonnost výrobního odvětví Unie negativně ovlivněna poklesem poptávky, následně měl na výkonnost výrobního odvětví Unie jasný negativní vliv takřka nepřetržitý nárůst dovozu z ČLR. |
| --- | --- |

(151)

Zatímco v období let 2012 až 2013 byla výkonnost výrobního odvětví Unie negativně ovlivněna poklesem poptávky, následně měl na výkonnost výrobního odvětví Unie jasný negativní vliv takřka nepřetržitý nárůst dovozu z ČLR.

| (152) | Zatímco výrobní odvětví Unie snižovalo své náklady tím, že omezovalo zaměstnanost a těžilo z poklesu cen surovin, dumpingový dovoz stále rostl a přinutil výrobní odvětví Unie ještě více snižovat prodejní ceny v Unii, aby tak omezilo ztrátu svého podílu na trhu, i když na úkor ziskovosti. |
| --- | --- |

(152)

Zatímco výrobní odvětví Unie snižovalo své náklady tím, že omezovalo zaměstnanost a těžilo z poklesu cen surovin, dumpingový dovoz stále rostl a přinutil výrobní odvětví Unie ještě více snižovat prodejní ceny v Unii, aby tak omezilo ztrátu svého podílu na trhu, i když na úkor ziskovosti.

| (153) | Navíc zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie vykazovala mírné zlepšení v důsledku snížení ztráty v roce 2014, v období šetření objem dovozu dále narůstal a ceny ještě více klesaly, což přivodilo další pokles cen a ziskovosti výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(153)

Navíc zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie vykazovala mírné zlepšení v důsledku snížení ztráty v roce 2014, v období šetření objem dovozu dále narůstal a ceny ještě více klesaly, což přivodilo další pokles cen a ziskovosti výrobního odvětví Unie.

| (154) | Postupné zpomalování hospodářství a velmi výrazná nadměrná kapacita ocelářského průmyslu v ČLR navíc nutily čínské výrobce ocele přesměrovat svůj přebytek výroby na vývozní trhy (6), přičemž trh Unie představuje atraktivní vývozní destinaci. |
| --- | --- |

(154)

Postupné zpomalování hospodářství a velmi výrazná nadměrná kapacita ocelářského průmyslu v ČLR navíc nutily čínské výrobce ocele přesměrovat svůj přebytek výroby na vývozní trhy (6), přičemž trh Unie představuje atraktivní vývozní destinaci.

6

| (155) | Řada jiných tradičně důležitých vývozních trhů zavedla nebo zvažuje zavedení opatření vůči výrobkům z oceli z ČLR, včetně tlustých plechů (7), jelikož ceny jsou uměle stlačovány nekalým dovozem, což vede k nezdravé konkurenci. |
| --- | --- |

(155)

Řada jiných tradičně důležitých vývozních trhů zavedla nebo zvažuje zavedení opatření vůči výrobkům z oceli z ČLR, včetně tlustých plechů (7), jelikož ceny jsou uměle stlačovány nekalým dovozem, což vede k nezdravé konkurenci.

7

| (156) | Trh Unie se v důsledku rostoucího ukládání opatření na ochranu obchodu po celém světě stal jednou z nejatraktivnějších destinací dumpingového dovozu z ČLR, a to na úkor výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(156)

Trh Unie se v důsledku rostoucího ukládání opatření na ochranu obchodu po celém světě stal jednou z nejatraktivnějších destinací dumpingového dovozu z ČLR, a to na úkor výrobního odvětví Unie.

| (157) | Tento závěr potvrzují nejnovější dovozní statistiky Eurostatu, ze kterých vyplývá, že dovoz z ČLR od konce období šetření ještě více vzrostl. Objemy dovozu se v období od března do května 2016 zvýšily přibližně o 15 % v porovnání s objemy dovozu během období šetření, přičemž průměrné ceny tohoto dovozu nadále klesaly o přibližně 30 %. |
| --- | --- |

(157)

Tento závěr potvrzují nejnovější dovozní statistiky Eurostatu, ze kterých vyplývá, že dovoz z ČLR od konce období šetření ještě více vzrostl. Objemy dovozu se v období od března do května 2016 zvýšily přibližně o 15 % v porovnání s objemy dovozu během období šetření, přičemž průměrné ceny tohoto dovozu nadále klesaly o přibližně 30 %.

5.2.   Účinky jiných činitelů

Účinky jiných činitelů

5.2.1.   Silná konkurence způsobená problémy v poptávce na trhu Unie

Silná konkurence způsobená problémy v poptávce na trhu Unie

| (158) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že újma výrobního odvětví Unie nebyla zapříčiněna dovozem z ČLR, nýbrž problémy v poptávce na trhu Unie. Podle jejího tvrzení se poptávka v Unii v období od roku 2014 do období šetření zotavila, přičemž v roce 2012 byla 32 % pod nejvyšší úrovní z roku 2007 a v roce 2014 byla 17 % pod údajně „normálním“ rokem 2004. |
| --- | --- |

(158)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že újma výrobního odvětví Unie nebyla zapříčiněna dovozem z ČLR, nýbrž problémy v poptávce na trhu Unie. Podle jejího tvrzení se poptávka v Unii v období od roku 2014 do období šetření zotavila, přičemž v roce 2012 byla 32 % pod nejvyšší úrovní z roku 2007 a v roce 2014 byla 17 % pod údajně „normálním“ rokem 2004.

| (159) | Taková nedostatečná poptávka měla údajně za následek silnou konkurenci, protože trh potřeboval jen omezené množství výrobků, a tím se na prodejní ceny Unie vyvíjel vysoký tlak. |
| --- | --- |

(159)

Taková nedostatečná poptávka měla údajně za následek silnou konkurenci, protože trh potřeboval jen omezené množství výrobků, a tím se na prodejní ceny Unie vyvíjel vysoký tlak.

| (160) | Nicméně tato silná konkurence způsobená údajnými problémy v poptávce neměla negativní vliv na schopnost vývozců z ČLR prodávat za dumpingové ceny stále větší objem dumpingových tlustých plechů na trhu Unie, čímž se jejich podíl na trhu zvýšil z 4,6 % na 14,4 %, což téměř přesně odpovídalo ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu a vyvíjelo na výrobní odvětví Unie značný cenový tlak vedoucí k jeho záporné ziskovosti. |
| --- | --- |

(160)

Nicméně tato silná konkurence způsobená údajnými problémy v poptávce neměla negativní vliv na schopnost vývozců z ČLR prodávat za dumpingové ceny stále větší objem dumpingových tlustých plechů na trhu Unie, čímž se jejich podíl na trhu zvýšil z 4,6 % na 14,4 %, což téměř přesně odpovídalo ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu a vyvíjelo na výrobní odvětví Unie značný cenový tlak vedoucí k jeho záporné ziskovosti.

| (161) | Zatímco na počátku měly významný negativní dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie v roce 2013 problémy v poptávce, hlavní příčinou silné konkurence na trhu Unie zejména v roce 2014 a v období šetření je dumpingový dovoz z ČLR. |
| --- | --- |

(161)

Zatímco na počátku měly významný negativní dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie v roce 2013 problémy v poptávce, hlavní příčinou silné konkurence na trhu Unie zejména v roce 2014 a v období šetření je dumpingový dovoz z ČLR.

| (162) | V roce 2014 a v období šetření mohlo výrobní odvětví Unie těžit z oživení trhu. Bylo mu v tom zabráněno podstatným nárůstem dovozu z ČLR, který se během těchto dvou let více než ztrojnásobil, a získával další podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(162)

V roce 2014 a v období šetření mohlo výrobní odvětví Unie těžit z oživení trhu. Bylo mu v tom zabráněno podstatným nárůstem dovozu z ČLR, který se během těchto dvou let více než ztrojnásobil, a získával další podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie.

| (163) | Komise se proto přiklání k závěru, že problémy s poptávkou na trhu Unie nejsou hlavní příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie a nenarušují příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(163)

Komise se proto přiklání k závěru, že problémy s poptávkou na trhu Unie nejsou hlavní příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie a nenarušují příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

5.2.2.   Nízké využití kapacity výrobců v Unii

Nízké využití kapacity výrobců v Unii

| (164) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že je újma výrobního odvětví Unie rovněž zapříčiněna nízkým využitím kapacity způsobeným výraznou nadměrnou kapacitou výrobců v Unii. Tvrdí, že již v roce 2012, kdy byl dovoz z ČLR na poměrně nízké úrovni, bylo využití kapacity již velmi nízké a že výrobní odvětví Unie své kapacity odpovídajícím způsobem nesnížilo. |
| --- | --- |

(164)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že je újma výrobního odvětví Unie rovněž zapříčiněna nízkým využitím kapacity způsobeným výraznou nadměrnou kapacitou výrobců v Unii. Tvrdí, že již v roce 2012, kdy byl dovoz z ČLR na poměrně nízké úrovni, bylo využití kapacity již velmi nízké a že výrobní odvětví Unie své kapacity odpovídajícím způsobem nesnížilo.

| (165) | Poptávka v Unii však následně výrazně vzrostla, zejména v roce 2014 a v období šetření, kdy překročila úroveň poptávky z roku 2012 o 6 %. Bez výrazně narůstajícího objemu dumpingového dovozu z ČLR by tento nárůst poptávky vedl ke zvýšenému využití kapacity výrobního odvětví Unie, a to tím spíše vzhledem k tomu, že svou výrobní kapacitu na rostoucím trhu snížilo o 2 %. |
| --- | --- |

(165)

Poptávka v Unii však následně výrazně vzrostla, zejména v roce 2014 a v období šetření, kdy překročila úroveň poptávky z roku 2012 o 6 %. Bez výrazně narůstajícího objemu dumpingového dovozu z ČLR by tento nárůst poptávky vedl ke zvýšenému využití kapacity výrobního odvětví Unie, a to tím spíše vzhledem k tomu, že svou výrobní kapacitu na rostoucím trhu snížilo o 2 %.

| (166) | Komise proto vyvozuje závěr, že nízké využití kapacity, které se projevilo zejména v roce 2014 a v období šetření, je způsobeno zejména výrazným nárůstem objemu dumpingového dovozu z ČLR. |
| --- | --- |

(166)

Komise proto vyvozuje závěr, že nízké využití kapacity, které se projevilo zejména v roce 2014 a v období šetření, je způsobeno zejména výrazným nárůstem objemu dumpingového dovozu z ČLR.

5.2.3.   Dovoz z dalších třetích zemí

Dovoz z dalších třetích zemí

| (167) | Objem dovozu stanovila Komise na základě databáze Eurostatu. Kromě ČLR pocházel dovoz zejména z Ukrajiny a Ruska. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou v Unii uvedenou výše v tabulce 3 v 87. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(167)

Objem dovozu stanovila Komise na základě databáze Eurostatu. Kromě ČLR pocházel dovoz zejména z Ukrajiny a Ruska. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou v Unii uvedenou výše v tabulce 3 v 87. bodě odůvodnění.

| (168) | Dovoz do Unie z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 13


  Dovoz ze třetích zemí (v tunách) a podíl na trhu | | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajina | Objem dovozu (v tunách) | 421 553 | 600 896 | 713 189 | 583 132 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 143 | 169 | 138 |
| Podíl na trhu | 4,7 % | 7,1 % | 8,1 % | 6,2 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 152 | 172 | 131 |
| Průměrná cena | 574 | 477 | 470 | 451 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 83 | 82 | 79 |
| Rusko | Objem dovozu (v tunách) | 148 594 | 158 883 | 196 207 | 222 999 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 107 | 132 | 150 |
| Podíl na trhu | 1,7 % | 1,9 % | 2,2 % | 2,4 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 114 | 135 | 143 |
| Průměrná cena | 513 | 461 | 446 | 412 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 90 | 87 | 80 |
| Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR | Objem dovozu (v tunách) | 1 063 146 | 1 108 062 | 1 253 278 | 1 153 345 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 104 | 118 | 108 |
| Podíl na trhu | 11,8 % | 13,2 % | 14,2 % | 12,2 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 111 | 120 | 103 |
| Průměrná cena | 621 | 516 | 505 | 505 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 83 | 81 | 81 |
| Zdroj: Eurostat |

(168)

Dovoz do Unie z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 13

Tabulka 13

Dovoz ze třetích zemí (v tunách) a podíl na trhu

Dovoz ze třetích zemí (v tunách) a podíl na trhu

2012

2013

2014

OŠ (2015)

Ukrajina

Objem dovozu (v tunách)

421 553

600 896

713 189

583 132

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

143

143

169

169

138

138

Podíl na trhu

4,7 %

7,1 %

8,1 %

6,2 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

152

152

172

172

131

131

Průměrná cena

574

477

470

451

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

83

83

82

82

79

79

Rusko

Objem dovozu (v tunách)

148 594

158 883

196 207

222 999

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

107

107

132

132

150

150

Podíl na trhu

1,7 %

1,9 %

2,2 %

2,4 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

114

114

135

135

143

143

Průměrná cena

513

461

446

412

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

90

90

87

87

80

80

Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR

Objem dovozu (v tunách)

1 063 146

1 108 062

1 253 278

1 153 345

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

104

104

118

118

108

108

Podíl na trhu

11,8 %

13,2 %

14,2 %

12,2 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

111

111

120

120

103

103

Průměrná cena

621

516

505

505

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

83

83

81

81

81

81

Zdroj: Eurostat

Zdroj:

| (169) | Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí se během posuzovaného období téměř nezměnil, zatímco podíl dovozu z ČLR se zvýšil o 214 %. |
| --- | --- |

(169)

Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí se během posuzovaného období téměř nezměnil, zatímco podíl dovozu z ČLR se zvýšil o 214 %.

| (170) | Kromě toho se podíl Ukrajiny a Ruska v posuzovaném období pouze lehce zvýšil. V případě Ukrajiny tržní podíl vzrostl ze 4,7 % na 6,2 %, v případě Ruska o 1,7 % na 2,4 %, a to pouze na úkor jiných dovážejících zemí než ČLR. |
| --- | --- |

(170)

Kromě toho se podíl Ukrajiny a Ruska v posuzovaném období pouze lehce zvýšil. V případě Ukrajiny tržní podíl vzrostl ze 4,7 % na 6,2 %, v případě Ruska o 1,7 % na 2,4 %, a to pouze na úkor jiných dovážejících zemí než ČLR.

| (171) | V kontextu nárůstu spotřeby Unie o 5 % a poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu o 10 procentních bodů během posuzovaného období to znamená, že dovoz z ČLR získal podíl na trhu pouze od výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(171)

V kontextu nárůstu spotřeby Unie o 5 % a poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu o 10 procentních bodů během posuzovaného období to znamená, že dovoz z ČLR získal podíl na trhu pouze od výrobního odvětví Unie.

| (172) | V důsledku toho představuje dovoz z ČLR přibližně 54 % celkového dovozu do Unie během období šetření, zatímco dovoz z Ukrajiny tvoří přibližně 23 % a z Ruska 9 %. |
| --- | --- |

(172)

V důsledku toho představuje dovoz z ČLR přibližně 54 % celkového dovozu do Unie během období šetření, zatímco dovoz z Ukrajiny tvoří přibližně 23 % a z Ruska 9 %.

| (173) | Průměrné dovozní ceny z ostatních třetích zemí se snižovaly mnohem pomaleji než ceny dovozu z ČLR. Tyto ceny klesly o 19 %, zatímco dovozní ceny z ČLR se snížily o 29 %. |
| --- | --- |

(173)

Průměrné dovozní ceny z ostatních třetích zemí se snižovaly mnohem pomaleji než ceny dovozu z ČLR. Tyto ceny klesly o 19 %, zatímco dovozní ceny z ČLR se snížily o 29 %.

| (174) | Přestože jsou ceny dovozu z Ukrajiny a Ruska v průměru stále nižší než dovozní ceny z ČLR, snižovaly se v posuzovaném období mnohem pomalejším tempem než dovozní ceny z ČLR. Tyto ceny však nemusí být přímo srovnatelné, protože průměrné ceny ovlivňuje odlišná skladba sortimentu. |
| --- | --- |

(174)

Přestože jsou ceny dovozu z Ukrajiny a Ruska v průměru stále nižší než dovozní ceny z ČLR, snižovaly se v posuzovaném období mnohem pomalejším tempem než dovozní ceny z ČLR. Tyto ceny však nemusí být přímo srovnatelné, protože průměrné ceny ovlivňuje odlišná skladba sortimentu.

| (175) | Kromě toho se objemy dovozu konkrétně z Ukrajiny a Ruska či ze všech ostatních třetích zemí obecně nezvýšily tak výrazně jako objemy dovozu z ČLR. Zatímco objem dovozu z ČLR vzrostl během posuzovaného období o téměř 1 milion tun, objem dovozu z Ukrajiny se zvýšil přibližně o 160 000 tun, z Ruska přibližně o 75 000 tun a ze všech ostatních třetích zemí (včetně Ruska a Ukrajiny) o přibližně 90 000 tun. |
| --- | --- |

(175)

Kromě toho se objemy dovozu konkrétně z Ukrajiny a Ruska či ze všech ostatních třetích zemí obecně nezvýšily tak výrazně jako objemy dovozu z ČLR. Zatímco objem dovozu z ČLR vzrostl během posuzovaného období o téměř 1 milion tun, objem dovozu z Ukrajiny se zvýšil přibližně o 160 000 tun, z Ruska přibližně o 75 000 tun a ze všech ostatních třetích zemí (včetně Ruska a Ukrajiny) o přibližně 90 000 tun.

| (176) | Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k mnohem menšímu objemu dovozu z Ukrajiny a Ruska ve srovnání s dovozem z ČLR nenasvědčuje nic tomu, že by dovoz z těchto dvou zemí působil výrobnímu odvětví Unie újmu. |
| --- | --- |

(176)

Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k mnohem menšímu objemu dovozu z Ukrajiny a Ruska ve srovnání s dovozem z ČLR nenasvědčuje nic tomu, že by dovoz z těchto dvou zemí působil výrobnímu odvětví Unie újmu.

| (177) | Dovoz ze všech ostatních třetích zemí (včetně Ruska a Ukrajiny) je v průměru dražší než dovoz z ČLR a zvýšení jeho podílu na trhu bylo na zanedbatelné úrovni 1 procentního bodu. |
| --- | --- |

(177)

Dovoz ze všech ostatních třetích zemí (včetně Ruska a Ukrajiny) je v průměru dražší než dovoz z ČLR a zvýšení jeho podílu na trhu bylo na zanedbatelné úrovni 1 procentního bodu.

| (178) | Komise se proto přiklání k závěru, že dovoz tlustých plechů z třetích zemí nejsou hlavní příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie a nenarušují příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(178)

Komise se proto přiklání k závěru, že dovoz tlustých plechů z třetích zemí nejsou hlavní příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie a nenarušují příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

5.2.4.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (179) | Objem a průměrná cena vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 14


  Vývozní výkonnost | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (výrobní odvětví Unie) | 1 881 932 | 1 361 279 | 1 825 628 | 1 548 156 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 72 | 97 | 82 |
| Průměrná vývozní cena (EUR/t)

  (Výrobci zařazení do vzorku) | 1 002 | 831 | 814 | 764 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 83 | 81 | 76 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník |

(179)

Objem a průměrná cena vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 14

Tabulka 14

Vývozní výkonnost

Vývozní výkonnost

2012

2013

2014

OŠ (2015)

Objem vývozu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (výrobní odvětví Unie)

(výrobní odvětví Unie)

1 881 932

1 361 279

1 825 628

1 548 156

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

72

72

97

97

82

82

Průměrná vývozní cena (EUR/t)

(Výrobci zařazení do vzorku)

(Výrobci zařazení do vzorku)

1 002

831

814

764

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

83

83

81

81

76

76

Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník

Zdroj:

| (180) | Objem vývozu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, mimo Unii se během posuzovaného období snížil o 18 %. Po poklesu o 28 % mezi lety 2012 a 2013 vzrostl v roce 2014 o 25 procentních bodů a během období šetření znovu poklesl o 15 procentních bodů. |
| --- | --- |

(180)

Objem vývozu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, mimo Unii se během posuzovaného období snížil o 18 %. Po poklesu o 28 % mezi lety 2012 a 2013 vzrostl v roce 2014 o 25 procentních bodů a během období šetření znovu poklesl o 15 procentních bodů.

| (181) | Pokud jde o ceny, ty během posuzovaného období značně poklesly o 24 %, v souladu s poklesem ceny na trhu Unie (– 25 %). |
| --- | --- |

(181)

Pokud jde o ceny, ty během posuzovaného období značně poklesly o 24 %, v souladu s poklesem ceny na trhu Unie (– 25 %).

| (182) | Celkově vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie do značné míry odráží jeho výkonnost na trhu Unie. Trh Unie je však pro výrobní odvětví Unie podstatně důležitější než jeho vývozní trhy. V průběhu posuzovaného období byl prodej na trhu Unie přibližně čtyřikrát vyšší než prodej na vývoz. |
| --- | --- |

(182)

Celkově vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie do značné míry odráží jeho výkonnost na trhu Unie. Trh Unie je však pro výrobní odvětví Unie podstatně důležitější než jeho vývozní trhy. V průběhu posuzovaného období byl prodej na trhu Unie přibližně čtyřikrát vyšší než prodej na vývoz.

| (183) | Komise se proto domnívá, že vzhledem k omezenému významu tohoto prodeje na vývoz nemohla vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(183)

Komise se proto domnívá, že vzhledem k omezenému významu tohoto prodeje na vývoz nemohla vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

5.2.5.   Hospodářská soutěž mezi vertikálně integrovanými výrobci v Unii a převálcovnami v Unii

Hospodářská soutěž mezi vertikálně integrovanými výrobci v Unii a převálcovnami v Unii

| (184) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že ziskové rozpětí vertikálně integrovaných výrobců v Unii narušovaly nižší ceny účtované převálcovnami v Unii, které údajně účtují ceny o 6–9 % nižší než ceny účtované vertikálně integrovanými výrobci. |
| --- | --- |

(184)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že ziskové rozpětí vertikálně integrovaných výrobců v Unii narušovaly nižší ceny účtované převálcovnami v Unii, které údajně účtují ceny o 6–9 % nižší než ceny účtované vertikálně integrovanými výrobci.

| (185) | Převálcovna je společnost, která nevyrábí vlastní vstupní materiál, tedy ocelové desky. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku vyrábějí vlastní ocelové desky a jsou proto vertikálně integrovanými výrobci. |
| --- | --- |

(185)

Převálcovna je společnost, která nevyrábí vlastní vstupní materiál, tedy ocelové desky. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku vyrábějí vlastní ocelové desky a jsou proto vertikálně integrovanými výrobci.

| (186) | Komise v tomto ohledu poznamenává, že ceny dumpingového dovozu z ČLR se podbízely cenám výrobního odvětví Unie průměrně o 29 % během období šetření, jak je uvedeno v 99. bodě odůvodnění. Na tomto základě by byly ceny dumpingového dovozu z ČLR stále přinejmenším o 20 % nižší než ceny převálcoven v Unii. |
| --- | --- |

(186)

Komise v tomto ohledu poznamenává, že ceny dumpingového dovozu z ČLR se podbízely cenám výrobního odvětví Unie průměrně o 29 % během období šetření, jak je uvedeno v 99. bodě odůvodnění. Na tomto základě by byly ceny dumpingového dovozu z ČLR stále přinejmenším o 20 % nižší než ceny převálcoven v Unii.

| (187) | Stejná strana rovněž tvrdila, že množství vyrobené převálcovnami v Unii se snižuje, jelikož řada z nich je odkázána na dodávky ocelových desek z Ukrajiny. Tato dodávka z Ukrajiny ovšem poklesla kvůli nedostatečným dodávkám během posuzovaného období a tento pokles dodávek nebyl kompenzován výrobou ostatních výrobců v Unii navzdory jejich nízkému využití kapacity. |
| --- | --- |

(187)

Stejná strana rovněž tvrdila, že množství vyrobené převálcovnami v Unii se snižuje, jelikož řada z nich je odkázána na dodávky ocelových desek z Ukrajiny. Tato dodávka z Ukrajiny ovšem poklesla kvůli nedostatečným dodávkám během posuzovaného období a tento pokles dodávek nebyl kompenzován výrobou ostatních výrobců v Unii navzdory jejich nízkému využití kapacity.

| (188) | V této souvislosti strana neposkytla žádné důkazy o tom, že výrobci v Unii neměli zájem nebo nebyli ochotni dodávat tato dodatečná množství. Z toho jednoznačně vyplývá, že zejména tito odběratelé citliví na ceny přešli od výrobků vyráběných výrobním odvětvím Unie k ještě levnějšímu dumpingovému dovozu z ČLR. |
| --- | --- |

(188)

V této souvislosti strana neposkytla žádné důkazy o tom, že výrobci v Unii neměli zájem nebo nebyli ochotni dodávat tato dodatečná množství. Z toho jednoznačně vyplývá, že zejména tito odběratelé citliví na ceny přešli od výrobků vyráběných výrobním odvětvím Unie k ještě levnějšímu dumpingovému dovozu z ČLR.

| (189) | Komise proto dospěla k závěru, že pokles ziskovosti vertikálně integrovaných výrobců v Unii může být pouze ve velmi omezené míře způsoben klesajícím množstvím tlustých plechů, které za přiměřené ceny vyráběly převálcovny v Unii. Rovněž dospěla k závěru, že jejich klesající ziskovost je převážně způsobena velmi výrazně nižšími cenami dumpingového dovozu z ČLR, jehož objem rovněž zaznamenal výrazný nárůst. |
| --- | --- |

(189)

Komise proto dospěla k závěru, že pokles ziskovosti vertikálně integrovaných výrobců v Unii může být pouze ve velmi omezené míře způsoben klesajícím množstvím tlustých plechů, které za přiměřené ceny vyráběly převálcovny v Unii. Rovněž dospěla k závěru, že jejich klesající ziskovost je převážně způsobena velmi výrazně nižšími cenami dumpingového dovozu z ČLR, jehož objem rovněž zaznamenal výrazný nárůst.

5.3.   Závěr týkající se příčinné souvislosti

Závěr týkající se příčinné souvislosti

| (190) | Byla prozatímně stanovena příčinná souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobcům v Unii, a dumpingovým dovozem z ČLR. |
| --- | --- |

(190)

Byla prozatímně stanovena příčinná souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobcům v Unii, a dumpingovým dovozem z ČLR.

| (191) | Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působících újmu. |
| --- | --- |

(191)

Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působících újmu.

| (192) | Další zjištěné faktory, jako je silná konkurence způsobená problémy s poptávkou, nízké využití kapacity, dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie či hospodářská soutěž mezi vertikálně integrovanými výrobci a převálcovnami, nebyly předběžně shledány jako rozhodující, pokud jde o narušení příčinné souvislosti, a to ani při zohlednění jejich možného kombinovaného účinku. |
| --- | --- |

(192)

Další zjištěné faktory, jako je silná konkurence způsobená problémy s poptávkou, nízké využití kapacity, dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie či hospodářská soutěž mezi vertikálně integrovanými výrobci a převálcovnami, nebyly předběžně shledány jako rozhodující, pokud jde o narušení příčinné souvislosti, a to ani při zohlednění jejich možného kombinovaného účinku.

| (193) | Dočasné snížení spotřeby v roce 2013 mohlo v tomto roce do jisté míry k újmě přispět, avšak bez plynule rostoucího objemu dumpingového dovozu za stále klesající ceny by výrobní odvětví Unie zajisté dokázalo využít růstu trhu v následujících letech. Zejména by se upravil objem prodeje, prodejní ceny by neklesly na tak nízkou úroveň a dosáhlo by se lepší ziskovosti. |
| --- | --- |

(193)

Dočasné snížení spotřeby v roce 2013 mohlo v tomto roce do jisté míry k újmě přispět, avšak bez plynule rostoucího objemu dumpingového dovozu za stále klesající ceny by výrobní odvětví Unie zajisté dokázalo využít růstu trhu v následujících letech. Zejména by se upravil objem prodeje, prodejní ceny by neklesly na tak nízkou úroveň a dosáhlo by se lepší ziskovosti.

| (194) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dumpingový dovoz z ČLR a že ostatní činitelé, zohledněné jednotlivě či společně, tuto příčinnou souvislost nenarušili. |
| --- | --- |

(194)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dumpingový dovoz z ČLR a že ostatní činitelé, zohledněné jednotlivě či společně, tuto příčinnou souvislost nenarušili.

6.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (195) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(195)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

6.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (196) | Výrobní odvětví Unie se nachází na území 14 členských států (Rakousko, Belgie, Česká republika, Dánsko, Finsko, Francie, Německo, Itálie, Polsko, Rumunsko, Slovinsko, Španělsko, Švédsko, Spojené království) a během posuzovaného období přímo zaměstnávalo přibližně 20 000 zaměstnanců v oblasti výroby tlustých plechů. |
| --- | --- |

(196)

Výrobní odvětví Unie se nachází na území 14 členských států (Rakousko, Belgie, Česká republika, Dánsko, Finsko, Francie, Německo, Itálie, Polsko, Rumunsko, Slovinsko, Španělsko, Švédsko, Spojené království) a během posuzovaného období přímo zaměstnávalo přibližně 20 000 zaměstnanců v oblasti výroby tlustých plechů.

| (197) | Při šetření spolupracovalo 26 výrobců v Unii. Žádný ze známých výrobců nebyl proti zahájení šetření. Jak bylo prokázáno výše při analýze ukazatelů újmy, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu dumpingového dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie. |
| --- | --- |

(197)

Při šetření spolupracovalo 26 výrobců v Unii. Žádný ze známých výrobců nebyl proti zahájení šetření. Jak bylo prokázáno výše při analýze ukazatelů újmy, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu dumpingového dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie.

| (198) | Komise očekává, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie, ukončí stlačování cen a umožní výrobnímu odvětví Unie, aby se zotavilo. To by vedlo ke zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie na úroveň považovanou za nezbytnou pro toto kapitálově náročné výrobní odvětví. |
| --- | --- |

(198)

Komise očekává, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie, ukončí stlačování cen a umožní výrobnímu odvětví Unie, aby se zotavilo. To by vedlo ke zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie na úroveň považovanou za nezbytnou pro toto kapitálově náročné výrobní odvětví.

| (199) | Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Komise připomíná, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobců v Unii zařazených do vzorku, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny. |
| --- | --- |

(199)

Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Komise připomíná, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobců v Unii zařazených do vzorku, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny.

| (200) | Proto je důležité, aby se ceny vrátily na úroveň, kdy nedochází k dumpingu, nebo alespoň na úroveň, kdy nedochází k újmě, aby tak mohli všichni výrobci působit na trhu Unie za spravedlivých obchodních podmínek. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné. |
| --- | --- |

(200)

Proto je důležité, aby se ceny vrátily na úroveň, kdy nedochází k dumpingu, nebo alespoň na úroveň, kdy nedochází k újmě, aby tak mohli všichni výrobci působit na trhu Unie za spravedlivých obchodních podmínek. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.

| (201) | Komise proto vyvozuje předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie. Uložení antidumpingových opatření by umožnilo, aby výrobní odvětví Unie překonalo účinky zjištěného dumpingu působícího újmu. |
| --- | --- |

(201)

Komise proto vyvozuje předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie. Uložení antidumpingových opatření by umožnilo, aby výrobní odvětví Unie překonalo účinky zjištěného dumpingu působícího újmu.

6.2.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (202) | Jak je naznačeno výše ve 22. bodě odůvodnění, šest dovozců spolupracuje na šetření a tři z nich byli zařazeni do vzorku. Jeden z dovozců zařazených do vzorku je zastáncem opatření, zatímco další dva dovozci zařazení do vzorku jsou proti uložení opatření. Zbývající tři dovozci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nezaujali stanovisko. |
| --- | --- |

(202)

Jak je naznačeno výše ve 22. bodě odůvodnění, šest dovozců spolupracuje na šetření a tři z nich byli zařazeni do vzorku. Jeden z dovozců zařazených do vzorku je zastáncem opatření, zatímco další dva dovozci zařazení do vzorku jsou proti uložení opatření. Zbývající tři dovozci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nezaujali stanovisko.

| (203) | Z šetření vyplynulo, že nárůst cen kvůli uložení opatření by neměl na tyto dovozce, kteří nejsou ve spojení, žádný přímý dopad. Tlustý plech činí 20 % nebo méně jejich podnikatelské činnosti. |
| --- | --- |

(203)

Z šetření vyplynulo, že nárůst cen kvůli uložení opatření by neměl na tyto dovozce, kteří nejsou ve spojení, žádný přímý dopad. Tlustý plech činí 20 % nebo méně jejich podnikatelské činnosti.

| (204) | Kromě toho obchoduje většina dovozců se zbožím z mnoha zdrojů, včetně výrobního odvětví Unie. Nic nenasvědčuje tomu, že by dovozci nemohli pokračovat v dodávkách svým odběratelům, byla-li by opatření uložena. |
| --- | --- |

(204)

Kromě toho obchoduje většina dovozců se zbožím z mnoha zdrojů, včetně výrobního odvětví Unie. Nic nenasvědčuje tomu, že by dovozci nemohli pokračovat v dodávkách svým odběratelům, byla-li by opatření uložena.

| (205) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření nebude mít na zájem dovozců v Unii významný nepříznivý dopad. |
| --- | --- |

(205)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření nebude mít na zájem dovozců v Unii významný nepříznivý dopad.

6.3.   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (206) | Hlavními odvětvími, které jsou koncovými uživateli tlustých plechů, jsou stavebnictví, důlní a těžební technika; tlakové nádoby; výroba ropovodů a plynovodů; stavby lodí, mostů a budov. |
| --- | --- |

(206)

Hlavními odvětvími, které jsou koncovými uživateli tlustých plechů, jsou stavebnictví, důlní a těžební technika; tlakové nádoby; výroba ropovodů a plynovodů; stavby lodí, mostů a budov.

| (207) | Sedm uživatelů a tři obchodníci/střediska služeb pro ocelářský průmysl předložili odpovědi na dotazník pro uživatele. Čtyři odpovědi však byly velmi nedostačující a pouze dvě byly proti zavedení opatření. Komise však nemůže brát tyto žádosti jako reprezentativní, a to z těchto důvodů:






  — | představují pouze 0,3 % spotřeby Unie, |
| --- | --- | --- |

(207)

Sedm uživatelů a tři obchodníci/střediska služeb pro ocelářský průmysl předložili odpovědi na dotazník pro uživatele. Čtyři odpovědi však byly velmi nedostačující a pouze dvě byly proti zavedení opatření. Komise však nemůže brát tyto žádosti jako reprezentativní, a to z těchto důvodů:

—

představují pouze 0,3 % spotřeby Unie,

| — | dva uživatelé, kteří vyjádřili nesouhlas, vůbec z ČLR nedovážejí, proto by se jich opatření dotkla nanejvýš nepřímo. |
| --- | --- |

—

dva uživatelé, kteří vyjádřili nesouhlas, vůbec z ČLR nedovážejí, proto by se jich opatření dotkla nanejvýš nepřímo.

| (208) | Komise dále poznamenává, že k trvalému zabezpečení dodávek na trhu Unie by měla přispívat cla. Bez cel by možná někteří výrobci v Unii museli ukončit nebo omezit svou výrobní činnost a řada uživatelů v Unii by pak měla k dispozici omezené zdroje dodávek. |
| --- | --- |

(208)

Komise dále poznamenává, že k trvalému zabezpečení dodávek na trhu Unie by měla přispívat cla. Bez cel by možná někteří výrobci v Unii museli ukončit nebo omezit svou výrobní činnost a řada uživatelů v Unii by pak měla k dispozici omezené zdroje dodávek.

| (209) | Jeden výrobce zařazený do vzorku skutečně na konci období šetření výrobu tlustých plechů přerušil, jak je uvedeno výše ve 104. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(209)

Jeden výrobce zařazený do vzorku skutečně na konci období šetření výrobu tlustých plechů přerušil, jak je uvedeno výše ve 104. bodě odůvodnění.

| (210) | Kromě toho úroveň opatření zajistí rovné podmínky pro všechny výrobce v Unii a ve třetích zemích, což by mohlo tomuto výrobci v Unii umožnit výrobu tlustých plechů obnovit. |
| --- | --- |

(210)

Kromě toho úroveň opatření zajistí rovné podmínky pro všechny výrobce v Unii a ve třetích zemích, což by mohlo tomuto výrobci v Unii umožnit výrobu tlustých plechů obnovit.

| (211) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření by nemělo mít na uživatele žádný neúměrně nepříznivý dopad. |
| --- | --- |

(211)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření by nemělo mít na uživatele žádný neúměrně nepříznivý dopad.

6.4.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (212) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření by přispělo k zotavení výrobního odvětví Unie a umožnilo by, aby zvýšené investice lépe výrobce tlustých plechů v Unii připravily pro budoucnost a podpořily jejich konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(212)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření by přispělo k zotavení výrobního odvětví Unie a umožnilo by, aby zvýšené investice lépe výrobce tlustých plechů v Unii připravily pro budoucnost a podpořily jejich konkurenceschopnost.

| (213) | Ve výrobním odvětví Unie již v (nedávné) minulosti došlo k významné restrukturalizaci. Bez cel by možná další výrobci tlustých plechů v Unii museli ukončit nebo omezit svou výrobu tlustých plechů a propustit stovky zaměstnanců a řada uživatelů v Unii by pak měla k dispozici omezené zdroje dodávek. |
| --- | --- |

(213)

Ve výrobním odvětví Unie již v (nedávné) minulosti došlo k významné restrukturalizaci. Bez cel by možná další výrobci tlustých plechů v Unii museli ukončit nebo omezit svou výrobu tlustých plechů a propustit stovky zaměstnanců a řada uživatelů v Unii by pak měla k dispozici omezené zdroje dodávek.

| (214) | Dopad opatření na několik dalších stran v Unii, které se přihlásily, nelze považovat za podstatný. Neexistují doklady o tom, že by potenciální dopad na jiné subjekty (které se nepřihlásily) mohl převážit nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie. Očekává se, že koneční uživatelé a spotřebitelé budou mít prospěch ze spravedlivého konkurenčního trhu, včetně místního zdroje dodávek, který bude schopen kompletně uspokojovat jejich potřeby a požadavky. Cena bude i nadále významným určujícím činitelem, ale na spravedlivém základě. |
| --- | --- |

(214)

Dopad opatření na několik dalších stran v Unii, které se přihlásily, nelze považovat za podstatný. Neexistují doklady o tom, že by potenciální dopad na jiné subjekty (které se nepřihlásily) mohl převážit nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie. Očekává se, že koneční uživatelé a spotřebitelé budou mít prospěch ze spravedlivého konkurenčního trhu, včetně místního zdroje dodávek, který bude schopen kompletně uspokojovat jejich potřeby a požadavky. Cena bude i nadále významným určujícím činitelem, ale na spravedlivém základě.

| (215) | Po důkladné úvaze dospěla Komise v této fázi šetření k závěru, že neexistují přesvědčivé důvody domnívat se, že uložení prozatímních opatření na dovoz tlustých plechů z oceli pocházejících z ČLR není v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(215)

Po důkladné úvaze dospěla Komise v této fázi šetření k závěru, že neexistují přesvědčivé důvody domnívat se, že uložení prozatímních opatření na dovoz tlustých plechů z oceli pocházejících z ČLR není v zájmu Unie.

7.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (216) | Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu. |
| --- | --- |

(216)

Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.

7.1.   Úroveň pro odstranění újmy

Úroveň pro odstranění újmy

| (217) | Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(217)

Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

| (218) | Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(218)

Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu.

| (219) | Aby stanovila zisk, jakého by bylo možné dosáhnout při běžných podmínkách hospodářské soutěže, Komise požádala výrobce v Unii zařazené do vzorku, aby jí poskytli údaje o ziskovosti týkající se prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za období od roku 2006 do období šetření. Tyto informace jí byly poskytnuty a Komise je náležitě ověřila. |
| --- | --- |

(219)

Aby stanovila zisk, jakého by bylo možné dosáhnout při běžných podmínkách hospodářské soutěže, Komise požádala výrobce v Unii zařazené do vzorku, aby jí poskytli údaje o ziskovosti týkající se prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za období od roku 2006 do období šetření. Tyto informace jí byly poskytnuty a Komise je náležitě ověřila.

| (220) | Ziskovost výrobního odvětví Unie byla mezi rokem 2013 a posuzovaným obdobím záporná. Zatímco zisk v roce 2012 byl mírně kladný ve výši 1,6 %, již se projevovala významná přítomnost dumpingového dovozu z ČLR, a toto ziskové rozpětí bylo podstatně nižší než ziskové rozpětí v předchozích letech. |
| --- | --- |

(220)

Ziskovost výrobního odvětví Unie byla mezi rokem 2013 a posuzovaným obdobím záporná. Zatímco zisk v roce 2012 byl mírně kladný ve výši 1,6 %, již se projevovala významná přítomnost dumpingového dovozu z ČLR, a toto ziskové rozpětí bylo podstatně nižší než ziskové rozpětí v předchozích letech.

| (221) | V předcházejícím roce 2011 bylo však ziskové rozpětí na úrovni 7,9 %, což je víc než ziskové rozpětí v letech 2009 a 2010, kdy se navíc projevovala finanční krize, ale méně než ziskové rozpětí v letech 2006 až 2008, tedy před finanční krizí. Kromě toho jde o nejnovější údaje z období, v němž čínský dovoz do Unie ještě nedosahoval významného objemu. Komise se proto domnívá, že se jedná ziskové rozpětí, jehož by bylo možno dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(221)

V předcházejícím roce 2011 bylo však ziskové rozpětí na úrovni 7,9 %, což je víc než ziskové rozpětí v letech 2009 a 2010, kdy se navíc projevovala finanční krize, ale méně než ziskové rozpětí v letech 2006 až 2008, tedy před finanční krizí. Kromě toho jde o nejnovější údaje z období, v němž čínský dovoz do Unie ještě nedosahoval významného objemu. Komise se proto domnívá, že se jedná ziskové rozpětí, jehož by bylo možno dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže.

| (222) | Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří jsou zařazeni do vzorku, v ČLR, která byla řádně upravena o dovozní náklady a cla a jež byla stanovena pro účely výpočtů cenového podbízení, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie známými výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. |
| --- | --- |

(222)

Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří jsou zařazeni do vzorku, v ČLR, která byla řádně upravena o dovozní náklady a cla a jež byla stanovena pro účely výpočtů cenového podbízení, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie známými výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.

| (223) | Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti (viz výše 76. až 80. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(223)

Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti (viz výše 76. až 80. bod odůvodnění).

7.2.   Prozatímní opatření

Prozatímní opatření

| (224) | Na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot rozpětí dumpingu a rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(224)

Na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot rozpětí dumpingu a rozpětí újmy.

| (225) | Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:








  Společnost | Dumpingové rozpětí | Rozpětí újmy | Prozatímní clo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % | 73,1 % | 73,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % | 65,1 % | 65,1 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % | 73,7 % | 73,7 % |
| Jiné spolupracující společnosti | 125,5 % | 70,6 % | 70,6 % |
| Všechny ostatní společnosti | 127,6 % | 73,7 % | 73,7 % |

(225)

Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Rozpětí újmy

Prozatímní clo

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

73,1 %

73,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

65,1 %

65,1 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

73,7 %

73,7 %

Jiné spolupracující společnosti

125,5 %

70,6 %

70,6 %

Všechny ostatní společnosti

127,6 %

73,7 %

73,7 %

| (226) | Na základě zjištění z tohoto šetření byly pro dotčené společnosti stanoveny individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení. Odrážejí tedy stav těchto společností zjištěný během šetření. |
| --- | --- |

(226)

Na základě zjištění z tohoto šetření byly pro dotčené společnosti stanoveny individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení. Odrážejí tedy stav těchto společností zjištěný během šetření.

| (227) | Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb. |
| --- | --- |

(227)

Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb.

| (228) | Pokud společnost změní název svého subjektu nebo založí nový výrobní či obchodní subjekt, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Tato žádost musí být zaslána Komisi (8). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, které se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(228)

Pokud společnost změní název svého subjektu nebo založí nový výrobní či obchodní subjekt, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Tato žádost musí být zaslána Komisi (8). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, které se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

8

| (229) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, sazba antidumpingového cla pro všechny ostatní společnosti by se měla vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(229)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, sazba antidumpingového cla pro všechny ostatní společnosti by se měla vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

8.   CELNÍ EVIDENCE

CELNÍ EVIDENCE

| (230) | Jak je uvedeno výše v 5. bodě odůvodnění, Komise zavedla prováděcím nařízením (EU) 2016/1357 celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. |
| --- | --- |

(230)

Jak je uvedeno výše v 5. bodě odůvodnění, Komise zavedla prováděcím nařízením (EU) 2016/1357 celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.

| (231) | Tato evidence byla zavedena s ohledem na možné uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení. Celní evidence dovozu by měla být ukončena. V této fázi řízení nelze přijmout rozhodnutí o možném zpětném uplatnění antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(231)

Tato evidence byla zavedena s ohledem na možné uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení. Celní evidence dovozu by měla být ukončena. V této fázi řízení nelze přijmout rozhodnutí o možném zpětném uplatnění antidumpingových opatření.

9.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (232) | Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(232)

Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (233) | Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna, |
| --- | --- |

(233)

Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1   Ukládá se předběžné antidumpingové clo na dovoz plochých výrobků z nelegované oceli nebo legované oceli (vyjma nerezavějící oceli, křemíkové elektrotechnické oceli, nástrojové oceli a rychlořezné oceli), válcované za tepla, neplátované, nepokovené ani nepotažené, jiné než ve svitcích, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší, nebo o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší, v současnosti kódů KN ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 a ex 7225 99 00 (kódy TARIC: 7208512010, 7208519110, 7208519810, 7208529110, 7208902010, 7208908020, 7225406010, 7225990030) a pocházejících z Čínské lidové republiky.

2   Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Společnost | Sazba prozatímního cla | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 73,1 % | C143 |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 65,1 % | C144 |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 73,7 % | C145 |
| Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze | 70,6 % | |
| Všechny ostatní společnosti | 73,7 % | C999 |

Společnost

Sazba prozatímního cla

Doplňkový kód TARIC

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

73,1 %

C143

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

65,1 %

C144

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

73,7 %

C145

Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze

70,6 %

Všechny ostatní společnosti

73,7 %

C999

3   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

4   Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.

Článek 2

1   Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:

| a) | požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato; |
| --- | --- |

a)

požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;

| b) | předložit Komisi své písemné připomínky; a |
| --- | --- |

b)

předložit Komisi své písemné připomínky; a

| c) | požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

c)

požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

2   Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost se mohou strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1036 vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření.

Článek 3

1   Celním orgánům se ukládá, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 1 prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1357.

2   Shromážděné údaje o výrobcích, které byly zaevidovány nejdříve 90 dní před dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, se uchovají až do vstupu případných konečných opatření v platnost nebo do ukončení tohoto řízení.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 6. října 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Ode dne 20. července 2016 je nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 nahrazeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2016/1036 (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21). Na posledně uvedené nařízení se bude dále odkazovat jako na „základní nařízení“.

2

(3)  
  Úř. věst. C 58, 13.2.2016, s. 20.

3

(4)  
  Úř. věst. L 215, 10.8.2016, s. 23.

4

(5)  Dne 11. dubna 2016 prodala společnost Tata Steel svůj podnik Long Products Europe včetně tlustých plechů společnosti Greybull Capital. V důsledku toho byla vytvořena společnost British Steel.

5

(6)  Viz například sdělení Komise „Ocelářství: Jak v Evropě uchránit udržitelná pracovní místa a růst“ (COM(2016) 155 final ze dne 16. března 2016).

6

(7)  Mezi třetí země, v nichž jsou zavedena ochranná opatření proti tlustým plechům z ČLR, patří Austrálie, Brazílie, Kanada, Indonésie, Malajsie, Mexiko, Thajsko a Spojené státy americké.

7

(8)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

8

---

PŘÍLOHA

Čínští spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku:

| Název | Město | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Angang Steel Company Limited | Anshan, Liaoning | C150 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | Baotou, Inner Mongolia | C151 |
| Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd. | Zhangjiagang, Jiangsu | C146 |
| Jiangsu Tiangong Tools Company Limited | Danyang, Jiangsu | C155 |
| Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | Jiangyin, Jiangsu | C147 |
| Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd. | Laiwu, Shandong | C154 |
| Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd. | Xixia, Henan | C152 |
| Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd. | Qinhuangdao, Hebei | C153 |
| Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company | Jinan, Shandong | C149 |
| Wuhan Iron and Steel Co., Ltd. | Wuhan, Hubei | C156 |
| Xinyu Iron & Steel Co., Ltd. | Xinyu, Jiangxi | C148 |

Název

Město

Doplňkový kód TARIC

Angang Steel Company Limited

Anshan, Liaoning

C150

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

Baotou, Inner Mongolia

C151

Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd.

Zhangjiagang, Jiangsu

C146

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited

Danyang, Jiangsu

C155

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

Jiangyin, Jiangsu

C147

Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd.

Laiwu, Shandong

C154

Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd.

Xixia, Henan

C152

Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd.

Qinhuangdao, Hebei

C153

Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company

Jinan, Shandong

C149

Wuhan Iron and Steel Co., Ltd.

Wuhan, Hubei

C156

Xinyu Iron & Steel Co., Ltd.

Xinyu, Jiangxi

C148

---

| 7.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 272/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 272/33

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/1778

ze dne 6. října 2016,

kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 uvedeného nařízení,

po konzultaci s členskými státy,

Vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Zahájení řízení

Zahájení řízení

| (1) | Dne 4. ledna 2016 podalo Evropské sdružení oceli (dále jen „Eurofer“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 90 % celkové výroby určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné hrozící podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření. |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. ledna 2016 podalo Evropské sdružení oceli (dále jen „Eurofer“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 90 % celkové výroby určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné hrozící podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.

| (2) | Na základě tohoto podnětu Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 13. února 2016 zahájila antidumpingové šetření dovozu určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli do Unie pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) na základně článku 5 nařízení Rady (EU) 2009/1225 (2) (dále jen „základní nařízení“). V Úředním věstníku Evropské unie uveřejnila příslušné oznámení (3) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(2)

Na základě tohoto podnětu Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 13. února 2016 zahájila antidumpingové šetření dovozu určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli do Unie pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) na základně článku 5 nařízení Rady (EU) 2009/1225 (2) (dále jen „základní nařízení“). V Úředním věstníku Evropské unie uveřejnila příslušné oznámení (3) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

2

Úředním věstníku Evropské unie

3

| (3) | Následně Komise také zahájila následující dvě šetření:






  a) | Dne 13. května 2016 (4) antisubvenční šetření dovozu téhož výrobku z Čínské lidové republiky; |
| --- | --- | --- |

(3)

Následně Komise také zahájila následující dvě šetření:

a)

Dne 13. května 2016 (4) antisubvenční šetření dovozu téhož výrobku z Čínské lidové republiky;

4

| b) | Dne 7. července 2016 (5) antidumpingové šetření dovozu téhož výrobku pocházejícího z Brazílie, Íránu, Ruska, Srbska a Ukrajiny. |
| --- | --- |

b)

Dne 7. července 2016 (5) antidumpingové šetření dovozu téhož výrobku pocházejícího z Brazílie, Íránu, Ruska, Srbska a Ukrajiny.

5

1.2.   Celní evidence

Celní evidence

| (4) | Dne 5. dubna 2016 žadatel předložil žádost o registraci dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Dne 2. června 2016 žadatel žádost aktualizoval poskytnutím novějších finančních informací, ale dne 11. srpna 2016 ji stáhl. |
| --- | --- |

(4)

Dne 5. dubna 2016 žadatel předložil žádost o registraci dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Dne 2. června 2016 žadatel žádost aktualizoval poskytnutím novějších finančních informací, ale dne 11. srpna 2016 ji stáhl.

1.3.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (5) | V oznámení o zahájení řízení Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. O zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky a sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(5)

V oznámení o zahájení řízení Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. O zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky a sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti.

| (6) | Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Vyslechnuty byly všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení. |
| --- | --- |

(6)

Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Vyslechnuty byly všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení.

1.4.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (7) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(7)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

1.4.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (8) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že by vzhledem k jejich velkému počtu vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise následně vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje se zajištěním zeměpisného rozložení. Tyto prozatímně vybrané společnosti a žadatele Komise informovala. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. |
| --- | --- |

(8)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že by vzhledem k jejich velkému počtu vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise následně vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje se zajištěním zeměpisného rozložení. Tyto prozatímně vybrané společnosti a žadatele Komise informovala. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.

| (9) | Jeden prozatímně vybraný výrobce v Unii Komisi informoval, že nebude moci spolupracovat. Navíc Italské sdružení železa a oceli (Federacciai) a Eurofer připomněly, že jižní Evropa není v prozatímním vzorku zastoupena. V zájmu zajištění lepšího zastoupení Komise nahradila výrobce v Unii, který se rozhodl nespolupracovat, výrobcem v Unii z Jižní Evropy. |
| --- | --- |

(9)

Jeden prozatímně vybraný výrobce v Unii Komisi informoval, že nebude moci spolupracovat. Navíc Italské sdružení železa a oceli (Federacciai) a Eurofer připomněly, že jižní Evropa není v prozatímním vzorku zastoupena. V zájmu zajištění lepšího zastoupení Komise nahradila výrobce v Unii, který se rozhodl nespolupracovat, výrobcem v Unii z Jižní Evropy.

| (10) | Díky tomu se konečný vzorek skládal z pěti výrobců v Unii nacházejících se v pěti různých členských státech. Představuje víc než 45 % výroby Unie. |
| --- | --- |

(10)

Díky tomu se konečný vzorek skládal z pěti výrobců v Unii nacházejících se v pěti různých členských státech. Představuje víc než 45 % výroby Unie.

1.4.2.   Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení

Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (11) | Komise požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení, aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat. |
| --- | --- |

(11)

Komise požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení, aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat.

| (12) | Čtyři výrobci poskytli požadované informace. Proto nebyl nutný výběr vzorků a dotazník pro dovozce byl zaslán všem. |
| --- | --- |

(12)

Čtyři výrobci poskytli požadované informace. Proto nebyl nutný výběr vzorků a dotazník pro dovozce byl zaslán všem.

| (13) | Přestože je Komise kontaktovala ve snaze shromáždit relevantní informace, žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl kompletně vyplněný dotazník pro potřeby tohoto šetření. |
| --- | --- |

(13)

Přestože je Komise kontaktovala ve snaze shromáždit relevantní informace, žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl kompletně vyplněný dotazník pro potřeby tohoto šetření.

1.4.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

| (14) | Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek pro ČLR vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(14)

Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek pro ČLR vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (15) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třináct skupin vyvážejících výrobců v ČLR. Komise navrhla vzorek tří skupin společností na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Vyzvala všechny známé dotčené vyvážející výrobce a úřady ČLR, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřili. |
| --- | --- |

(15)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třináct skupin vyvážejících výrobců v ČLR. Komise navrhla vzorek tří skupin společností na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Vyzvala všechny známé dotčené vyvážející výrobce a úřady ČLR, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřili.

| (16) | Jeden vyvážející výrobce, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited (dále jen „Tiangong Tools“), tvrdil, že by měl být do vzorku zahrnut, protože na rozdíl od vybraných vyvážejících výrobců vyrábí nástrojovou ocel a rychlořeznou ocel. Namítal, že pokud je jeho výrobek považován za dotčený výrobek, vzorek by měl být reprezentativnější a měl by do něj být zahrnut. |
| --- | --- |

(16)

Jeden vyvážející výrobce, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited (dále jen „Tiangong Tools“), tvrdil, že by měl být do vzorku zahrnut, protože na rozdíl od vybraných vyvážejících výrobců vyrábí nástrojovou ocel a rychlořeznou ocel. Namítal, že pokud je jeho výrobek považován za dotčený výrobek, vzorek by měl být reprezentativnější a měl by do něj být zahrnut.

| (17) | Tato žádost byla zamítnuta. Společnost Tiangong Tools do Unie vyvážela pouze malá množství konkrétního typu výrobku. Proto by se vzorek nestal po zahrnutí tohoto vyvážejícího výrobce reprezentativnějším. Komise dále analyzovala problém reprezentativnosti v kontextu rozsahu výroby. |
| --- | --- |

(17)

Tato žádost byla zamítnuta. Společnost Tiangong Tools do Unie vyvážela pouze malá množství konkrétního typu výrobku. Proto by se vzorek nestal po zahrnutí tohoto vyvážejícího výrobce reprezentativnějším. Komise dále analyzovala problém reprezentativnosti v kontextu rozsahu výroby.

| (18) | Na základě toho se Komise rozhodla zachovat navržený vzorek tří skupin vyvážejících výrobců. Vzorek vyvážejících výrobců představuje 57 % celkového dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie a 58 % celkového dovozu dotčeného výrobku od čínských spolupracujících vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(18)

Na základě toho se Komise rozhodla zachovat navržený vzorek tří skupin vyvážejících výrobců. Vzorek vyvážejících výrobců představuje 57 % celkového dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie a 58 % celkového dovozu dotčeného výrobku od čínských spolupracujících vyvážejících výrobců.

1.5.   Individuální zjišťování

Individuální zjišťování

| (19) | Pouze jeden vyvážející výrobce, Tiangong Tools, požadoval individuální šetření podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a pro tento účel předložil odpovědi na dotazník. Komise předběžně tuto žádost přijala a na místě ověřila poskytnuté informace. |
| --- | --- |

(19)

Pouze jeden vyvážející výrobce, Tiangong Tools, požadoval individuální šetření podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a pro tento účel předložil odpovědi na dotazník. Komise předběžně tuto žádost přijala a na místě ověřila poskytnuté informace.

| (20) | Šetření však prokázalo, že tato společnost vyrábí a do Unie vyváží pouze nástrojovou ocel a rychlořeznou ocel. Vzhledem k tomu, že jak je vysvětleno v 29. až 35. bodě odůvodnění níže, Komise rozhodla o prozatímním vyjmutí nástrojové oceli a rychlořezné oceli z rozsahu tohoto šetření, pro společnost Tiangong Tool nebylo stanoveno žádné prozatímní dumpingové rozpětí. Pokud však Komise v konečné fázi změní své rozhodnutí ohledně vymezení výrobků, žádost tohoto vyvážejícího výrobce o individuální šetření bude přehodnocena. |
| --- | --- |

(20)

Šetření však prokázalo, že tato společnost vyrábí a do Unie vyváží pouze nástrojovou ocel a rychlořeznou ocel. Vzhledem k tomu, že jak je vysvětleno v 29. až 35. bodě odůvodnění níže, Komise rozhodla o prozatímním vyjmutí nástrojové oceli a rychlořezné oceli z rozsahu tohoto šetření, pro společnost Tiangong Tool nebylo stanoveno žádné prozatímní dumpingové rozpětí. Pokud však Komise v konečné fázi změní své rozhodnutí ohledně vymezení výrobků, žádost tohoto vyvážejícího výrobce o individuální šetření bude přehodnocena.

1.6.   Odpovědi na dotazník

Odpovědi na dotazník

| (21) | Komise odeslala dotazníky všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. Vyplněné dotazníky zaslal Eurofer, pět výrobců v Unii a jejich ocelářská servisní střediska, jeden uživatel, tři skupiny vyvážejících výrobců v ČLR a jeden výrobce ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(21)

Komise odeslala dotazníky všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. Vyplněné dotazníky zaslal Eurofer, pět výrobců v Unii a jejich ocelářská servisní střediska, jeden uživatel, tři skupiny vyvážejících výrobců v ČLR a jeden výrobce ve srovnatelné zemi.

1.7.   Inspekce na místě

Inspekce na místě

| (22) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení existence dumpingu, výsledného rizika újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností/sdružení: | Sdružení výrobců v Unii:






  — | Eurofer, Brusel, Belgie |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení existence dumpingu, výsledného rizika újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností/sdružení:

Sdružení výrobců v Unii:

—

Eurofer, Brusel, Belgie

| | výrobci v Unii:






  — | ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Německo |
| --- | --- | --- |

výrobci v Unii:

—

ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Německo

| — | Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Nizozemí |
| --- | --- |

—

Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Nizozemí

| — | Tata Steel UK Limited, Port Talbot, Jižní Wales, Spojené království |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited, Port Talbot, Jižní Wales, Spojené království

| — | ArcelorMittal France S.A., Francie vlastnící následující dceřiné společnosti:






  — | ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Francie |
| --- | --- | --- |

—

ArcelorMittal France S.A., Francie vlastnící následující dceřiné společnosti:

—

ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Francie

| — | ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Francie |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Francie

| — | ArcelorMittal España SA, Gozón, Španělsko |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal España SA, Gozón, Španělsko

| | Uživatel:






  — | Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Itálie |
| --- | --- | --- |

Uživatel:

—

Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Itálie

| | Vyvážející výrobci v ČLR a obchodníci ve spojení:






  — | Benxi Iron & Steel Group:






  — | Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, provincie Liaoning, ČLR |
| --- | --- | --- | --- |

Vyvážející výrobci v ČLR a obchodníci ve spojení:

—

Benxi Iron & Steel Group:

—

Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, provincie Liaoning, ČLR

| — | Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hongkong |
| --- | --- |

—

Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hongkong

| — | Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.:






  — | Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, provincie Jiangsu, ČLR |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.:

—

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, provincie Jiangsu, ČLR

| — | Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, provincie Jiangsu, ČLR |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, provincie Jiangsu, ČLR

| — | Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, provincie Jiangsu, ČLR |
| --- | --- |

—

Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, provincie Jiangsu, ČLR

| — | Shagang South-Asia Trading Co., Hongkong |
| --- | --- |

—

Shagang South-Asia Trading Co., Hongkong

| — | Xinsha International PTE. Ltd., Singapur |
| --- | --- |

—

Xinsha International PTE. Ltd., Singapur

| — | Hebei Iron and Steel Group (HBIS):






  — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan City, provincie Hebei, ČLR |
| --- | --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel Group (HBIS):

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan City, provincie Hebei, ČLR

| — | Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan City, provincie Hebei, ČLR |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan City, provincie Hebei, ČLR

| — | Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch, Chengde City, provincie Hebei, ČLR |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch, Chengde City, provincie Hebei, ČLR

| — | Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handan City, provincie Hebei, ČLR |
| --- | --- |

—

Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handan City, provincie Hebei, ČLR

| — | Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Handan City, provincie Hebei, ČLR |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Handan City, provincie Hebei, ČLR

| — | Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd, Handan City, provincie Hebei, ČLR |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd, Handan City, provincie Hebei, ČLR

| — | Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handan City and Chengde City, provincie Hebei, ČLR |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handan City and Chengde City, provincie Hebei, ČLR

| — | Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshan City, provincie Hebei, ČLR |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshan City, provincie Hebei, ČLR

| — | Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tangshan City, provincie Hebei, ČLR |
| --- | --- |

—

Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tangshan City, provincie Hebei, ČLR

| — | Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde City, provincie Hebei, ČLR |
| --- | --- |

—

Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde City, provincie Hebei, ČLR

| — | Duferco SA, Lugano, Švýcarsko |
| --- | --- |

—

Duferco SA, Lugano, Švýcarsko

| — | Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:






  — | Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Danyang City, provincie Jiangsu, ČLR |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:

—

Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Danyang City, provincie Jiangsu, ČLR

| | Dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení:






  — | Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Dusseldorf, Německo |
| --- | --- | --- |

Dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení:

—

Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Dusseldorf, Německo

| — | Duferco Commerciale SPA, Janov, Itálie |
| --- | --- |

—

Duferco Commerciale SPA, Janov, Itálie

| | Výrobce ve srovnatelné zemi:






  — | ArcelorMittal USA, Chicago, USA |
| --- | --- | --- |

Výrobce ve srovnatelné zemi:

—

ArcelorMittal USA, Chicago, USA

1.8.   Období šetření a posuzované období

Období šetření a posuzované období

| (23) | Šetření dumpingu a újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 (dále jen „období šetření“). Posuzování tendencí v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2012 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(23)

Šetření dumpingu a újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 (dále jen „období šetření“). Posuzování tendencí v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2012 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (24) | Dotčeným výrobkem jsou určité ploché válcované výrobky ze železa, nelegované oceli nebo ostatní legované oceli, též ve svitcích (včetně výrobků „zkracovaných na míru“ a „úzkých pásů“), po válcování za tepla již dále neopracované, neplátované, nepokovené ani nepotažené.
  Dotčený výrobek nezahrnuje:






  — | výrobky z korozivzdorné oceli a křemíkové elektrotechnické oceli s orientovanou strukturou, |
| --- | --- | --- |

(24)

Dotčeným výrobkem jsou určité ploché válcované výrobky ze železa, nelegované oceli nebo ostatní legované oceli, též ve svitcích (včetně výrobků „zkracovaných na míru“ a „úzkých pásů“), po válcování za tepla již dále neopracované, neplátované, nepokovené ani nepotažené.

Dotčený výrobek nezahrnuje:

—

výrobky z korozivzdorné oceli a křemíkové elektrotechnické oceli s orientovanou strukturou,

| — | výrobky z nástrojové oceli a rychlořezné oceli (6), |
| --- | --- |

—

výrobky z nástrojové oceli a rychlořezné oceli (6),

6

| — | výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší, a |
| --- | --- |

—

výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší, a

| — | výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší. |
| --- | --- |

—

výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší.

Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 a 7226 91 99 a pochází z ČLR.

| (25) | Ploché za tepla válcované ocelové výrobky jsou vyráběny válcováním za tepla; jedná se o proces tváření kovu, během nějž horký kov prochází jedním nebo více páry horkých válců, které snižují a sjednocují jeho tloušťku, přičemž teplota kovu je nad rekrystalizační teplotou. Dodávají se v různých podobách: ve svitcích (olejovaných nebo neolejovaných, mořených nebo nemořených), v tabulích (plech) nebo v úzkých pásech. |
| --- | --- |

(25)

Ploché za tepla válcované ocelové výrobky jsou vyráběny válcováním za tepla; jedná se o proces tváření kovu, během nějž horký kov prochází jedním nebo více páry horkých válců, které snižují a sjednocují jeho tloušťku, přičemž teplota kovu je nad rekrystalizační teplotou. Dodávají se v různých podobách: ve svitcích (olejovaných nebo neolejovaných, mořených nebo nemořených), v tabulích (plech) nebo v úzkých pásech.

| (26) | Ploché za tepla válcované ocelové výrobky mají dvě použití. Zaprvé jde o prvotní materiál pro výrobu různých ocelových výrobků s přidanou hodnotou, počínaje za studena válcovanými (7) plochými a plátovanými ocelovými výrobky. Zadruhé se používají jako průmyslový vstup nakupovaný koncovými uživateli pro nejrůznější použití, včetně stavebnictví (výroba ocelových trubek), stavby lodí, plynových nádob, automobilů, tlakových nádob a energetických potrubí. |
| --- | --- |

(26)

Ploché za tepla válcované ocelové výrobky mají dvě použití. Zaprvé jde o prvotní materiál pro výrobu různých ocelových výrobků s přidanou hodnotou, počínaje za studena válcovanými (7) plochými a plátovanými ocelovými výrobky. Zadruhé se používají jako průmyslový vstup nakupovaný koncovými uživateli pro nejrůznější použití, včetně stavebnictví (výroba ocelových trubek), stavby lodí, plynových nádob, automobilů, tlakových nádob a energetických potrubí.

7

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (27) | Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické vlastnosti i stejná základní použití mají tyto výrobky:






  a) | dotčený výrobek; |
| --- | --- | --- |

(27)

Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické vlastnosti i stejná základní použití mají tyto výrobky:

a)

dotčený výrobek;

| b) | dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR a USA; |
| --- | --- |

b)

dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR a USA;

| c) | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

c)

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (28) | Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(28)

Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

2.3.   Tvrzení týkající se definice výrobku

Tvrzení týkající se definice výrobku

| (29) | Zaprvé jeden vyvážející výrobce (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) a jeden vývozce ve spojení s jiným čínským vyvážejícím výrobcem (Duferco S.A.) požadovali, aby určité typy za tepla válcovaných ocelových výrobků, v oboru známých jako nástrojová ocel a rychlořezná ocel, byly vyňaty z definice výrobku. Tvrdili, že nástrojová ocel a rychlořezná ocel mají výrazně jiné vlastnosti, ceny, odlišné specifikace a použití. |
| --- | --- |

(29)

Zaprvé jeden vyvážející výrobce (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) a jeden vývozce ve spojení s jiným čínským vyvážejícím výrobcem (Duferco S.A.) požadovali, aby určité typy za tepla válcovaných ocelových výrobků, v oboru známých jako nástrojová ocel a rychlořezná ocel, byly vyňaty z definice výrobku. Tvrdili, že nástrojová ocel a rychlořezná ocel mají výrazně jiné vlastnosti, ceny, odlišné specifikace a použití.

| (30) | Dne 21. dubna 2016 v rámci obchodního řízení proběhlo s tímto čínským vyvážejícím výrobcem slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení. Navíc dne 22. června 2016 proběhlo slyšení s dovozcem o jeho žádosti o vynětí výrobku. |
| --- | --- |

(30)

Dne 21. dubna 2016 v rámci obchodního řízení proběhlo s tímto čínským vyvážejícím výrobcem slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení. Navíc dne 22. června 2016 proběhlo slyšení s dovozcem o jeho žádosti o vynětí výrobku.

| (31) | Žadatel zastával názor, že tyto požadavky nemají dobré opodstatnění a že existuje riziko obcházení v případě, že by Komise těmto žádostem vyhověla. |
| --- | --- |

(31)

Žadatel zastával názor, že tyto požadavky nemají dobré opodstatnění a že existuje riziko obcházení v případě, že by Komise těmto žádostem vyhověla.

| (32) | Komise shledala, že skutečně existují výrazné fyzikální a chemické rozdíly mezi jinými typy dotčeného výrobku, než je nástrojová ocel a rychlořezná ocel na jedné straně, a nástrojovou ocelí a rychlořeznou ocelí na straně druhé. Existuje několik chemických prvků (8) přirozeně přítomných v nástrojové oceli a rychlořezné oceli, které se nenacházejí v dotčeném výrobku. |
| --- | --- |

(32)

Komise shledala, že skutečně existují výrazné fyzikální a chemické rozdíly mezi jinými typy dotčeného výrobku, než je nástrojová ocel a rychlořezná ocel na jedné straně, a nástrojovou ocelí a rychlořeznou ocelí na straně druhé. Existuje několik chemických prvků (8) přirozeně přítomných v nástrojové oceli a rychlořezné oceli, které se nenacházejí v dotčeném výrobku.

8

| (33) | Kromě toho existují rozdíly ve výrobním procesu, odlišná použití a podstatné cenové rozdíly mezi nástrojovou ocelí a rychlořeznou ocelí na jedné straně a dalšími typy dotčeného výrobku. Například nástrojová ocel a rychlořezná ocel, na rozdíl od jiných typů dotčeného výrobku, se používají pro zpracování, obrábění, řezání, lisování a perforování jiných materiálů, což není konvenční použití jiných typů dotčeného výrobku. Navíc výroba nástrojové oceli probíhá podle jiného výrobního procesu, přičemž specifických vlastností se dosahuje během všech fází výrobního procesu. Díky tomuto rozdílu ve výrobním procesu je proces výroby nástrojové oceli a rychlořezné oceli nákladnější, což také do určité míry vysvětluje rozdíl v prodejní ceně oproti jiným typům dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(33)

Kromě toho existují rozdíly ve výrobním procesu, odlišná použití a podstatné cenové rozdíly mezi nástrojovou ocelí a rychlořeznou ocelí na jedné straně a dalšími typy dotčeného výrobku. Například nástrojová ocel a rychlořezná ocel, na rozdíl od jiných typů dotčeného výrobku, se používají pro zpracování, obrábění, řezání, lisování a perforování jiných materiálů, což není konvenční použití jiných typů dotčeného výrobku. Navíc výroba nástrojové oceli probíhá podle jiného výrobního procesu, přičemž specifických vlastností se dosahuje během všech fází výrobního procesu. Díky tomuto rozdílu ve výrobním procesu je proces výroby nástrojové oceli a rychlořezné oceli nákladnější, což také do určité míry vysvětluje rozdíl v prodejní ceně oproti jiným typům dotčeného výrobku.

| (34) | Dovoz nástrojové oceli a rychlořezné oceli představuje z hlediska objemu 1,25 % celkového čínského dovozu v roce 2015. Nástrojová ocel a rychlořezná ocel také spadají pod různé specifické kódy KN. |
| --- | --- |

(34)

Dovoz nástrojové oceli a rychlořezné oceli představuje z hlediska objemu 1,25 % celkového čínského dovozu v roce 2015. Nástrojová ocel a rychlořezná ocel také spadají pod různé specifické kódy KN.

| (35) | Proto Komise prozatím vyňala nástrojovou ocel a rychlořeznou ocel, přičemž uvědomila národní celní orgány o možném riziku obcházení. |
| --- | --- |

(35)

Proto Komise prozatím vyňala nástrojovou ocel a rychlořeznou ocel, přičemž uvědomila národní celní orgány o možném riziku obcházení.

| (36) | Zadruhé dne 5. srpna 2016 jeden italský uživatel, společnost Marcegaglia Carbon Steel Spa, žádal, aby byly následující typy dotčeného výrobku vyňaty z definice výrobku: typy ocelí bez intersticií (IF), typy dvoufázových ocelí, typy vysokouhlíkových ocelí a typy ocelí s neorientovanou strukturou. Důvodem pro žádost o vynětí těchto typů ocelí je především následující:






  a) | tyto typy výrobku mají výrazně odlišné vlastnosti, použití a ceny v porovnání se všemi ostatními typy dotčeného výrobku; |
| --- | --- | --- |

(36)

Zadruhé dne 5. srpna 2016 jeden italský uživatel, společnost Marcegaglia Carbon Steel Spa, žádal, aby byly následující typy dotčeného výrobku vyňaty z definice výrobku: typy ocelí bez intersticií (IF), typy dvoufázových ocelí, typy vysokouhlíkových ocelí a typy ocelí s neorientovanou strukturou. Důvodem pro žádost o vynětí těchto typů ocelí je především následující:

a)

tyto typy výrobku mají výrazně odlišné vlastnosti, použití a ceny v porovnání se všemi ostatními typy dotčeného výrobku;

| b) | nejedná se o výrobky zaměnitelné s jinými typy dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

b)

nejedná se o výrobky zaměnitelné s jinými typy dotčeného výrobku.

| (37) | Tentýž uživatel také žádal, aby typy výrobků používané pro válcování za studena byly vyňaty na základě jejich dalšího použití. |
| --- | --- |

(37)

Tentýž uživatel také žádal, aby typy výrobků používané pro válcování za studena byly vyňaty na základě jejich dalšího použití.

| (38) | Při zvažování žádosti o vynětí typů oceli bez intersticií, typů dvoufázových ocelí, typů vysokouhlíkových ocelí a typů ocelí s neorientovanou strukturou z dotčeného výrobku, Komise shledala, že nebylo doloženo, že tyto výrobky mají odlišné vlastnosti a použití. Navíc konečná podrobná žádost o vynětí výrobku byla doručena ve velmi pozdní fázi. Proto v této fázi Komise tuto žádost zamítla, ale bude ji nadále prošetřovat. |
| --- | --- |

(38)

Při zvažování žádosti o vynětí typů oceli bez intersticií, typů dvoufázových ocelí, typů vysokouhlíkových ocelí a typů ocelí s neorientovanou strukturou z dotčeného výrobku, Komise shledala, že nebylo doloženo, že tyto výrobky mají odlišné vlastnosti a použití. Navíc konečná podrobná žádost o vynětí výrobku byla doručena ve velmi pozdní fázi. Proto v této fázi Komise tuto žádost zamítla, ale bude ji nadále prošetřovat.

| (39) | Z hlediska typů výrobku používaných pro opakované válcování jde o jedno z hlavních použití dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění výše. Samotné odlišné použití není důvodem k vynětí. Kromě toho vynětí těchto typů výrobků by vedlo k vynětí většiny všech dovážených typů dotčeného výrobku, nehledě na složité, ne-li nemožné administrativní monitorování k rozlišení dotčeného výrobku na typy, které jsou používány k opakovanému válcování, a které ne. Proto v této fázi Komise tuto žádost rovněž zamítla. |
| --- | --- |

(39)

Z hlediska typů výrobku používaných pro opakované válcování jde o jedno z hlavních použití dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění výše. Samotné odlišné použití není důvodem k vynětí. Kromě toho vynětí těchto typů výrobků by vedlo k vynětí většiny všech dovážených typů dotčeného výrobku, nehledě na složité, ne-li nemožné administrativní monitorování k rozlišení dotčeného výrobku na typy, které jsou používány k opakovanému válcování, a které ne. Proto v této fázi Komise tuto žádost rovněž zamítla.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (40) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro vyvážející výrobce v ČLR, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a může jim být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců o takové zacházení nepožádal. |
| --- | --- |

(40)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro vyvážející výrobce v ČLR, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a může jim být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců o takové zacházení nepožádal.

| (41) | Proto podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota určena na základě cen nebo běžné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“). |
| --- | --- |

(41)

Proto podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota určena na základě cen nebo běžné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).

| (42) | V oznámení o zahájení řízení Komise navrhla použití třetí země s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Komise rozeslala dotazníky všem známým výrobcům v 11 zemích s tržním hospodářstvím uvedeným v oznámení o zahájení řízení (9) a dalším osmi zemím, v nichž existují náznaky výroby a prodeje obdobného výrobku, konkrétně Argentině, Austrálii, Egyptu, Íránu, Japonsku, Jižní Africe, Korejské republice a Tchaj-wanu. Celkem bylo kontaktováno 62 výrobců v 19 potenciálně srovnatelných zemích. Pouze jedna společnost v USA (ArcelorMittal USA) vyjádřila svou ochotu ke spolupráci a předložila vyplněný dotazník. |
| --- | --- |

(42)

V oznámení o zahájení řízení Komise navrhla použití třetí země s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Komise rozeslala dotazníky všem známým výrobcům v 11 zemích s tržním hospodářstvím uvedeným v oznámení o zahájení řízení (9) a dalším osmi zemím, v nichž existují náznaky výroby a prodeje obdobného výrobku, konkrétně Argentině, Austrálii, Egyptu, Íránu, Japonsku, Jižní Africe, Korejské republice a Tchaj-wanu. Celkem bylo kontaktováno 62 výrobců v 19 potenciálně srovnatelných zemích. Pouze jedna společnost v USA (ArcelorMittal USA) vyjádřila svou ochotu ke spolupráci a předložila vyplněný dotazník.

9

| (43) | USA jsou považovány za vhodný srovnatelný trh, jelikož jde o otevřený trh s deseti domácími výrobci obdobného výrobku a dovoz z jiných zemí představuje více než 10 % celkové spotřeby. Proto, a vzhledem k tomu, že pouze jediný výrobce z USA vyjádřil svou ochotu ke spolupráci, byly USA prozatímně vybrány jako vhodná srovnatelná země. |
| --- | --- |

(43)

USA jsou považovány za vhodný srovnatelný trh, jelikož jde o otevřený trh s deseti domácími výrobci obdobného výrobku a dovoz z jiných zemí představuje více než 10 % celkové spotřeby. Proto, a vzhledem k tomu, že pouze jediný výrobce z USA vyjádřil svou ochotu ke spolupráci, byly USA prozatímně vybrány jako vhodná srovnatelná země.

| (44) | Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomuto výběru vyjádřily. Jelikož nebyla přijata žádná vyjádření, USA byly vybrány jako srovnatelná země. |
| --- | --- |

(44)

Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomuto výběru vyjádřily. Jelikož nebyla přijata žádná vyjádření, USA byly vybrány jako srovnatelná země.

| (45) | Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v USA nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující výrobce prodává obdobný výrobek na domácím trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. |
| --- | --- |

(45)

Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v USA nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující výrobce prodává obdobný výrobek na domácím trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.

| (46) | Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Výrobní náklady amerického výrobce během období šetření byly tedy stanoveny. |
| --- | --- |

(46)

Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Výrobní náklady amerického výrobce během období šetření byly tedy stanoveny.

| (47) | U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen na domácím trhu veškerého prodeje daného typu bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli. |
| --- | --- |

(47)

U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen na domácím trhu veškerého prodeje daného typu bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.

| (48) | Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření. |
| --- | --- |

(48)

Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření.

| (49) | V případě typů výrobku, které nebyly ziskové, byla běžná hodnota stanovena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení s využitím výrobních nákladů amerického výrobce plus prodejních, správních a režijních nákladů a zisku pro typy výrobků amerického výrobce, které jsou ziskové. |
| --- | --- |

(49)

V případě typů výrobku, které nebyly ziskové, byla běžná hodnota stanovena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení s využitím výrobních nákladů amerického výrobce plus prodejních, správních a režijních nákladů a zisku pro typy výrobků amerického výrobce, které jsou ziskové.

| (50) | Některé typy výrobku vyráběné ve srovnatelné zemi nebylo možné porovnat s typy výrobku vyváženými z ČLR do Unie, protože nejsou prodávány americkým výrobcem. Proto musela být běžná hodnota neodpovídajících typů výrobku stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů výrobce ze srovnatelné země. Komise použila náklady nejblíže odpovídajícího výrobku a upravila je o náklady na nezbytnou úpravu (rozstřihování a řezání), aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání. Komise následně přidala přiměřenou částku na prodejní, správní a režijní náklady (7 %–13 %) na základě skutečných dat o výrobě a prodeji, jak to upravuje čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Nakonec přidala přiměřenou výši zisku (10 %–15 %) použitím průměrného ziskového rozpětí prodeje ziskových výrobků. |
| --- | --- |

(50)

Některé typy výrobku vyráběné ve srovnatelné zemi nebylo možné porovnat s typy výrobku vyváženými z ČLR do Unie, protože nejsou prodávány americkým výrobcem. Proto musela být běžná hodnota neodpovídajících typů výrobku stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů výrobce ze srovnatelné země. Komise použila náklady nejblíže odpovídajícího výrobku a upravila je o náklady na nezbytnou úpravu (rozstřihování a řezání), aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání. Komise následně přidala přiměřenou částku na prodejní, správní a režijní náklady (7 %–13 %) na základě skutečných dat o výrobě a prodeji, jak to upravuje čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Nakonec přidala přiměřenou výši zisku (10 %–15 %) použitím průměrného ziskového rozpětí prodeje ziskových výrobků.

3.2.   Vývozní ceny

Vývozní ceny

| (51) | Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie jak přímo nezávislým odběratelům, tak prostřednictvím společností ve spojení. |
| --- | --- |

(51)

Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie jak přímo nezávislým odběratelům, tak prostřednictvím společností ve spojení.

| (52) | V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny pro přímý prodej proto vycházely z cen dotčeného výrobku skutečně zaplacených nebo splatných. |
| --- | --- |

(52)

V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny pro přímý prodej proto vycházely z cen dotčeného výrobku skutečně zaplacených nebo splatných.

| (53) | U transakcí, v rámci kterých vyvážející výrobci vyvážejí dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společností ve spojení, které působí jako dovozce, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takovém případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem. |
| --- | --- |

(53)

U transakcí, v rámci kterých vyvážející výrobci vyvážejí dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společností ve spojení, které působí jako dovozce, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takovém případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem.

3.3.   Srovnání

Srovnání

| (54) | Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou. |
| --- | --- |

(54)

Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.

| (55) | Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. |
| --- | --- |

(55)

Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.

| (56) | Na tomto základě byly ve vhodných případech provedeny úpravy o dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady (4 %), bankovní poplatky (0,02 %), úvěrové náklady (0,05 %), provize (0,6 %) a nepřímé zdanění (4 %). |
| --- | --- |

(56)

Na tomto základě byly ve vhodných případech provedeny úpravy o dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady (4 %), bankovní poplatky (0,02 %), úvěrové náklady (0,05 %), provize (0,6 %) a nepřímé zdanění (4 %).

3.4.   Dumpingové rozpětí

Dumpingové rozpětí

| (57) | U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku v USA srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(57)

U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku v USA srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (58) | Dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo stanoveno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo vypočítáno jako vážený průměr na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. |
| --- | --- |

(58)

Dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo stanoveno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo vypočítáno jako vážený průměr na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.

| (59) | Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce v ČLR. Byla měřena hodnocením podílu objemu vývozu spolupracujících výrobců do Unie na celkovém objemu vývozu z dotčené země do Unie. |
| --- | --- |

(59)

Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce v ČLR. Byla měřena hodnocením podílu objemu vývozu spolupracujících výrobců do Unie na celkovém objemu vývozu z dotčené země do Unie.

| (60) | Úroveň spolupráce je vysoká. Na tomto základě bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR prozatímně stanoveno na úrovni odpovídající nejvyššímu dumpingovému rozpětí zjištěnému u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(60)

Úroveň spolupráce je vysoká. Na tomto základě bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR prozatímně stanoveno na úrovni odpovídající nejvyššímu dumpingovému rozpětí zjištěnému u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.

| (61) | Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:

  Tabulka 1


  Dumpingová rozpětí, ČLR







  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 96,5 % |
| Hebei Iron & Steel Group | 95,0 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % |
| Ostatní spolupracující společnosti | 100,1 % |
| Všechny ostatní společnosti | 106,9 % |

(61)

Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:

Tabulka 1

Tabulka 1

Dumpingová rozpětí, ČLR

Dumpingová rozpětí, ČLR

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

96,5 %

Hebei Iron & Steel Group

95,0 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

Ostatní spolupracující společnosti

100,1 %

Všechny ostatní společnosti

106,9 %

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (62) | V rámci Unie poskytlo při ověřování postavení údaje o výrobě a prodeji 17 společností, které uvedly, že vyráběly obdobný výrobek během období šetření. Na základě dostupných informací obsažených v podnětu těchto 17 společností představuje 90 % výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(62)

V rámci Unie poskytlo při ověřování postavení údaje o výrobě a prodeji 17 společností, které uvedly, že vyráběly obdobný výrobek během období šetření. Na základě dostupných informací obsažených v podnětu těchto 17 společností představuje 90 % výroby obdobného výrobku v Unii.

| (63) | Vedle těchto 17 společností existovalo v období šetření dalších pět společností vyrábějících obdobný výrobek. |
| --- | --- |

(63)

Vedle těchto 17 společností existovalo v období šetření dalších pět společností vyrábějících obdobný výrobek.

| (64) | Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena přibližně na 74,7 milionu tun. Tento číselný údaj Komise stanovila na základě veškerých dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, například informací získaných od žadatele a všech známých výrobců v Unii. Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku bylo vybráno pět výrobců v Unii, kteří představují 45 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jedná se o reprezentativní vzorek. |
| --- | --- |

(64)

Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena přibližně na 74,7 milionu tun. Tento číselný údaj Komise stanovila na základě veškerých dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, například informací získaných od žadatele a všech známých výrobců v Unii. Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku bylo vybráno pět výrobců v Unii, kteří představují 45 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jedná se o reprezentativní vzorek.

| (65) | Výrobci v Unii představující celkovou výrobu v Unii proto představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, a jsou označováni jako „výrobní odvětví Unie“. |
| --- | --- |

(65)

Výrobci v Unii představující celkovou výrobu v Unii proto představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, a jsou označováni jako „výrobní odvětví Unie“.

| (66) | Podnikatelský model výrobců v Unii a jejich stupeň vertikální integrace se různí. Výrobní odvětví Unie lze celkem charakterizovat jako odvětví s vysokým stupněm vertikální integrace, jak je vysvětleno dále v 68. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(66)

Podnikatelský model výrobců v Unii a jejich stupeň vertikální integrace se různí. Výrobní odvětví Unie lze celkem charakterizovat jako odvětví s vysokým stupněm vertikální integrace, jak je vysvětleno dále v 68. bodě odůvodnění.

4.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (67) | Jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění výše, dotčený výrobek spadá do několika kódů KN včetně některých kódů ex. Aby se spotřeba v Unii nepodhodnotila a s ohledem na zjevně okrajový dopad těchto kódů na celkovou spotřebu, byly objemy dovozu kódů ex KN pro účely stanovení spotřeby v Unii plně zohledněny. |
| --- | --- |

(67)

Jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění výše, dotčený výrobek spadá do několika kódů KN včetně některých kódů ex. Aby se spotřeba v Unii nepodhodnotila a s ohledem na zjevně okrajový dopad těchto kódů na celkovou spotřebu, byly objemy dovozu kódů ex KN pro účely stanovení spotřeby v Unii plně zohledněny.

| (68) | Jelikož je výrobní odvětví Unie z větší části vertikálně integrované a dotčený výrobek je považován za primární surovinu pro výrobu navazujících za studena válcovaných výrobků s přidanou hodnotou, byly spotřeba na závislém trhu a spotřeba na volném trhu analyzovány odděleně. |
| --- | --- |

(68)

Jelikož je výrobní odvětví Unie z větší části vertikálně integrované a dotčený výrobek je považován za primární surovinu pro výrobu navazujících za studena válcovaných výrobků s přidanou hodnotou, byly spotřeba na závislém trhu a spotřeba na volném trhu analyzovány odděleně.

| (69) | Rozlišení mezi závislým a volným trhem je pro analýzu újmy důležité, neboť výrobky určené k využití pro vlastní spotřebu přímo nesoutěží s dovozem a převodní ceny se stanovují v rámci skupin podle různých cenových politik. Naproti tomu výroba určená pro volný trh podstupuje přímou hospodářskou soutěž s dovozem dotčeného výrobku a ceny jsou cenami na volném trhu. |
| --- | --- |

(69)

Rozlišení mezi závislým a volným trhem je pro analýzu újmy důležité, neboť výrobky určené k využití pro vlastní spotřebu přímo nesoutěží s dovozem a převodní ceny se stanovují v rámci skupin podle různých cenových politik. Naproti tomu výroba určená pro volný trh podstupuje přímou hospodářskou soutěž s dovozem dotčeného výrobku a ceny jsou cenami na volném trhu.

| (70) | Aby si Komise vytvořila co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, obstarala si údaje o celé výrobě obdobného výrobku a určila, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu nebo pro volný trh. Komise zjistila, že přibližně 60 % celkové výroby výrobců v Unii je určena k využití pro vlastní spotřebu. |
| --- | --- |

(70)

Aby si Komise vytvořila co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, obstarala si údaje o celé výrobě obdobného výrobku a určila, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu nebo pro volný trh. Komise zjistila, že přibližně 60 % celkové výroby výrobců v Unii je určena k využití pro vlastní spotřebu.

4.2.1.   Vlastní spotřeba na trhu Unie

Vlastní spotřeba na trhu Unie

| (71) | Komise stanovila vlastní spotřebu v Unii na základě využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje na trhu Unie všech známých výrobců v Unii. Na tomto základě se vlastní spotřeba v Unii vyvíjela takto:

  Tabulka 2


  Vlastní spotřeba na trhu Unie (v tunách) | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vlastní spotřeba | 40 775 889 | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Zdroj: Odpovědi sdružení Eurofer na dotazník |

(71)

Komise stanovila vlastní spotřebu v Unii na základě využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje na trhu Unie všech známých výrobců v Unii. Na tomto základě se vlastní spotřeba v Unii vyvíjela takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Vlastní spotřeba na trhu Unie (v tunách)

Vlastní spotřeba na trhu Unie (v tunách)

2012

2013

2014

OŠ

Vlastní spotřeba

40 775 889

42 418 062

42 887 175

42 271 071

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Zdroj: Odpovědi sdružení Eurofer na dotazník

Zdroj:

| (72) | V průběhu posuzovaného období se vlastní spotřeba na trhu v Unii zvýšila přibližně o 4 %. Tento přírůstek byl vyvolán zejména růstem závislých trhů, včetně výrobních segmentů například pro automobilový průmysl. |
| --- | --- |

(72)

V průběhu posuzovaného období se vlastní spotřeba na trhu v Unii zvýšila přibližně o 4 %. Tento přírůstek byl vyvolán zejména růstem závislých trhů, včetně výrobních segmentů například pro automobilový průmysl.

4.2.2.   Spotřeba na volném trhu v rámci Unie

Spotřeba na volném trhu v rámci Unie

| (73) | Komise stanovila spotřebu na volném trhu v Unii na základě a) prodeje všech známých výrobců v Unii na trhu Unie, b) dovozu do Unie ze všech třetích zemí podle údajů Eurostatu a rovněž při zohlednění údajů poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci v dotčené zemi. Na tomto základě se spotřeba na volném trhu v Unii vyvíjela takto:

  Tabulka 3


  Spotřeba na volném trhu (v tunách) | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba na volném trhu | 31 405 157 | 32 292 192 | 33 139 474 | 35 156 318 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 103 | 106 | 112 |
| Zdroj: Odpovědi sdružení Eurofer na dotazník |

(73)

Komise stanovila spotřebu na volném trhu v Unii na základě a) prodeje všech známých výrobců v Unii na trhu Unie, b) dovozu do Unie ze všech třetích zemí podle údajů Eurostatu a rovněž při zohlednění údajů poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci v dotčené zemi. Na tomto základě se spotřeba na volném trhu v Unii vyvíjela takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Spotřeba na volném trhu (v tunách)

Spotřeba na volném trhu (v tunách)

2012

2013

2014

OŠ

Spotřeba na volném trhu

31 405 157

32 292 192

33 139 474

35 156 318

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

103

103

106

106

112

112

Zdroj: Odpovědi sdružení Eurofer na dotazník

Zdroj:

| (74) | V průběhu posuzovaného období se spotřeba na volném trhu v Unii zvýšila přibližně o 12 %. K růstu došlo zejména v důsledku hospodářského oživení v navazujících odvětvích. |
| --- | --- |

(74)

V průběhu posuzovaného období se spotřeba na volném trhu v Unii zvýšila přibližně o 12 %. K růstu došlo zejména v důsledku hospodářského oživení v navazujících odvětvích.

4.3.   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

4.3.1.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (75) | Objem dovozu stanovila Komise na základě databáze Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou na volném trhu v Unii uvedenou výše v tabulce v 73. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(75)

Objem dovozu stanovila Komise na základě databáze Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou na volném trhu v Unii uvedenou výše v tabulce v 73. bodě odůvodnění.

| (76) | Dovoz z ČLR do Unie se vyvíjel takto:

  Tabulka 4


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z ČLR | 246 720 | 336 028 | 592 104 | 1 519 304 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 136 | 240 | 616 |
| Podíl ČLR na trhu | 0,79 % | 1,04 % | 1,79 % | 4,32 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 132 | 227 | 550 |
| Zdroj: Eurostat |

(76)

Dovoz z ČLR do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2012

2013

2014

OŠ

Objem dovozu z ČLR

246 720

336 028

592 104

1 519 304

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

136

136

240

240

616

616

Podíl ČLR na trhu

0,79 %

1,04 %

1,79 %

4,32 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

132

132

227

227

550

550

Zdroj: Eurostat

Zdroj:

| (77) | Z výše uvedené tabulky je patrné, že v absolutních číslech se vývoz z dotčené země během posuzovaného období významně zvýšil. Souběžně s tím vzrostl celkový podíl na trhu v případě čínského dovozu do Unie během posuzovaného období více než pětinásobně. |
| --- | --- |

(77)

Z výše uvedené tabulky je patrné, že v absolutních číslech se vývoz z dotčené země během posuzovaného období významně zvýšil. Souběžně s tím vzrostl celkový podíl na trhu v případě čínského dovozu do Unie během posuzovaného období více než pětinásobně.

4.3.2.   Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

| (78) | Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Vážená průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

  Tabulka 5


  Dovozní ceny (v EUR za tunu) | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná cena dumpingového dovozu | 600 | 505 | 463 | 404 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 84 | 77 | 67 |
| Zdroj: Eurostat |

(78)

Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Vážená průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Dovozní ceny (v EUR za tunu)

Dovozní ceny (v EUR za tunu)

2012

2013

2014

OŠ

Průměrná cena dumpingového dovozu

600

505

463

404

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

84

84

77

77

67

67

Zdroj: Eurostat

Zdroj:

| (79) | Průměrné ceny dovozu klesly z 600 EUR za tunu v roce 2012 na 404 EUR za tunu během období šetření. Během posuzovaného období činil pokles průměrné jednotkové ceny dumpingového dovozu přibližně 33 %. |
| --- | --- |

(79)

Průměrné ceny dovozu klesly z 600 EUR za tunu v roce 2012 na 404 EUR za tunu během období šetření. Během posuzovaného období činil pokles průměrné jednotkové ceny dumpingového dovozu přibližně 33 %.

| (80) | Cenové podbízení během období šetření posoudila Komise na základě srovnání:






  — | vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku pěti výrobců v Unii účtovaných odběratelům na volném trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu, a |
| --- | --- | --- |

(80)

Cenové podbízení během období šetření posoudila Komise na základě srovnání:

—

vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku pěti výrobců v Unii účtovaných odběratelům na volném trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu, a

| — | odpovídajících vážených průměrných cen dovozu na úrovni CIF s dodáním na hranice Unie podle typu výrobku od spolupracujících výrobců z dotčené země prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie s příslušnou úpravou o náklady po dovozu. |
| --- | --- |

—

odpovídajících vážených průměrných cen dovozu na úrovni CIF s dodáním na hranice Unie podle typu výrobku od spolupracujících výrobců z dotčené země prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.

| (81) | Toto cenové srovnání bylo provedeno podle typu u obchodních operací na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou, a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii během období šetření. Hlavní úprava související s náklady na dodávku (kolísající mezi 2,7 % a 6,3 % na jednoho unijního výrobce ze vzorku) a slevy (kolísající mezi 0,1 % a 19,5 %). Jelikož v tomto případě nepřihlásil žádný výrobce, který není ve spojení, byl přidán podovozový poplatek 7 EUR za tunu, což představuje úpravu podle šetření ohledně určitých plochých za studena válcovaných ocelových výrobků (10). To bylo vyhodnoceno jako nejvhodnější postup, jelikož dotčený výrobek v současném šetření je v mnoha ohledech podobný určitým plochým za studena válcovaným výrobkům, jak je vysvětleno v 221. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(81)

Toto cenové srovnání bylo provedeno podle typu u obchodních operací na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou, a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii během období šetření. Hlavní úprava související s náklady na dodávku (kolísající mezi 2,7 % a 6,3 % na jednoho unijního výrobce ze vzorku) a slevy (kolísající mezi 0,1 % a 19,5 %). Jelikož v tomto případě nepřihlásil žádný výrobce, který není ve spojení, byl přidán podovozový poplatek 7 EUR za tunu, což představuje úpravu podle šetření ohledně určitých plochých za studena válcovaných ocelových výrobků (10). To bylo vyhodnoceno jako nejvhodnější postup, jelikož dotčený výrobek v současném šetření je v mnoha ohledech podobný určitým plochým za studena válcovaným výrobkům, jak je vysvětleno v 221. bodě odůvodnění.

10

| (82) | Na základě výše uvedených skutečností bylo shledáno, že čínský dumpingový dovoz se podbízí cenám výrobního odvětví Unie v rozsahu mezi 2,7 % a 5,6 %. |
| --- | --- |

(82)

Na základě výše uvedených skutečností bylo shledáno, že čínský dumpingový dovoz se podbízí cenám výrobního odvětví Unie v rozsahu mezi 2,7 % a 5,6 %.

4.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.4.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (83) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(83)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (84) | Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, zásoby, růst, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a velikost dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení vycházelo z informací poskytnutých žadatelem, porovnaných s údaji poskytnutými výrobci v Unii a s dostupnými oficiálními statistikami (Eurostat). |
| --- | --- |

(84)

Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, zásoby, růst, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a velikost dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení vycházelo z informací poskytnutých žadatelem, porovnaných s údaji poskytnutými výrobci v Unii a s dostupnými oficiálními statistikami (Eurostat).

| (85) | Analýza mikroekonomických ukazatelů (prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy a výrobní náklady) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení se zakládalo na jejich údajích, které byly řádně ověřeny. |
| --- | --- |

(85)

Analýza mikroekonomických ukazatelů (prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy a výrobní náklady) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení se zakládalo na jejich údajích, které byly řádně ověřeny.

| (86) | Aby si Komise vytvořila co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, obstarala si údaje o celé výrobě dotčeného výrobku a určila, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu nebo pro volný trh. U některých ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie Komise analyzovala samostatně údaje vztahující se k volnému a závislému trhu a provedla srovnávací analýzu. Těmito činiteli jsou: prodej, podíl na trhu, jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost a peněžní tok. Ostatní hospodářské ukazatele však mohou být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti, včetně využití pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie, neboť závisí na celé činnosti, ať už je výroba určena pro závislý trh, nebo prodávána na volném trhu. Těmito činiteli jsou: výroba, kapacita, využití kapacity, investice, návratnost investic, zaměstnanost, produktivita, zásoby a náklady práce. V případě těchto činitelů se vyžaduje analýza celého výrobního odvětví Unie, aby bylo možné vytvořit úplný obraz újmy výrobního odvětví Unie, protože příslušné údaje není možné rozčlenit na závislý prodej a volný prodej. |
| --- | --- |

(86)

Aby si Komise vytvořila co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, obstarala si údaje o celé výrobě dotčeného výrobku a určila, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu nebo pro volný trh. U některých ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie Komise analyzovala samostatně údaje vztahující se k volnému a závislému trhu a provedla srovnávací analýzu. Těmito činiteli jsou: prodej, podíl na trhu, jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost a peněžní tok. Ostatní hospodářské ukazatele však mohou být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti, včetně využití pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie, neboť závisí na celé činnosti, ať už je výroba určena pro závislý trh, nebo prodávána na volném trhu. Těmito činiteli jsou: výroba, kapacita, využití kapacity, investice, návratnost investic, zaměstnanost, produktivita, zásoby a náklady práce. V případě těchto činitelů se vyžaduje analýza celého výrobního odvětví Unie, aby bylo možné vytvořit úplný obraz újmy výrobního odvětví Unie, protože příslušné údaje není možné rozčlenit na závislý prodej a volný prodej.

4.4.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (87) | Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 73 050 974 | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 102 | 103 | 102 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 102 247 218 | 100 667 836 | 100 040 917 | 98 093 841 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 98 | 96 |
| Využití kapacity | 71,4 % | 74,1 % | 75,5 % | 76,2 % |
| Zdroj: Odpovědi sdružení Eurofer na dotazník |

(87)

Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2012

2013

2014

OŠ

Objem výroby (v tunách)

73 050 974

74 588 182

75 509 517

74 718 189

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

102

102

103

103

102

102

Výrobní kapacita (v tunách)

102 247 218

100 667 836

100 040 917

98 093 841

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

98

98

96

96

Využití kapacity

71,4 %

74,1 %

75,5 %

76,2 %

Zdroj: Odpovědi sdružení Eurofer na dotazník

Zdroj:

| (88) | V průběhu posuzovaného období objem výrobního odvětví Unie vzrostl o 2 % navzdory skutečnosti, že jeden italský unijní výrobce během stejného období podstatně snížil svou výrobu (– 3 miliony tun). |
| --- | --- |

(88)

V průběhu posuzovaného období objem výrobního odvětví Unie vzrostl o 2 % navzdory skutečnosti, že jeden italský unijní výrobce během stejného období podstatně snížil svou výrobu (– 3 miliony tun).

| (89) | Oznámené hodnoty kapacity se týkají technické kapacity, což znamená, že byly vzaty v úvahu úpravy, jež jsou výrobním odvětvím považovány za standardní a týkají se doby potřebné pro nastavení, údržby, překážek a dalších obvyklých přerušení práce. Výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila díky zastavení výroby v Belgii a Itálii. |
| --- | --- |

(89)

Oznámené hodnoty kapacity se týkají technické kapacity, což znamená, že byly vzaty v úvahu úpravy, jež jsou výrobním odvětvím považovány za standardní a týkají se doby potřebné pro nastavení, údržby, překážek a dalších obvyklých přerušení práce. Výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila díky zastavení výroby v Belgii a Itálii.

| (90) | Zvýšení míry využití kapacity vyplynulo z mírného zvýšení objemu výroby, poháněného především zvýšením vlastní spotřeby (+ 4 %) a volné spotřeby (+ 12 %) a to navzdory podstatnému snížení objemu výroby především jednoho italského unijního výrobce. |
| --- | --- |

(90)

Zvýšení míry využití kapacity vyplynulo z mírného zvýšení objemu výroby, poháněného především zvýšením vlastní spotřeby (+ 4 %) a volné spotřeby (+ 12 %) a to navzdory podstatnému snížení objemu výroby především jednoho italského unijního výrobce.

4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (91) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na volném trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Objem prodeje a podíl na trhu (volný trh) | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje (v tunách) | 27 273 319 | 27 468 243 | 27 910 748 | 27 327 906 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 100 |
| Podíl na trhu | 86,8 % | 85,1 % | 84,2 % | 77,7 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 98 | 97 | 90 |
| Zdroj: Odpovědi sdružení Eurofer na dotazník a Eurostat |

(91)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na volném trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Objem prodeje a podíl na trhu (volný trh)

Objem prodeje a podíl na trhu (volný trh)

2012

2013

2014

OŠ

Objem prodeje (v tunách)

27 273 319

27 468 243

27 910 748

27 327 906

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

100

100

Podíl na trhu

86,8 %

85,1 %

84,2 %

77,7 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

98

98

97

97

90

90

Zdroj: Odpovědi sdružení Eurofer na dotazník a Eurostat

Zdroj:

| (92) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie zůstal během posuzovaného období relativně stabilní, t.j. mezi 27 a 28 miliony tun. |
| --- | --- |

(92)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie zůstal během posuzovaného období relativně stabilní, t.j. mezi 27 a 28 miliony tun.

| (93) | Během posuzovaného období podíl výrobního odvětví Unie na trhu z hlediska spotřeby v Unii poklesl o více než 9 procentních bodů, tj. z 86,8 % na 77,7 %. Pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu významně převýšil mírný pokles jeho prodeje na volném trhu v Unii. |
| --- | --- |

(93)

Během posuzovaného období podíl výrobního odvětví Unie na trhu z hlediska spotřeby v Unii poklesl o více než 9 procentních bodů, tj. z 86,8 % na 77,7 %. Pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu významně převýšil mírný pokles jeho prodeje na volném trhu v Unii.

| (94) | Pokud jde o závislý trh v rámci trhu Unie, objem pro vlastní spotřebu a podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Objem pro vlastní spotřebu na trhu Unie a podíl na trhu | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem pro vlastní spotřebu na trhu Unie (v tunách) | 40 775 889 | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Celková výroba výrobního odvětví Unie (v tunách) | 73 050 974 | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 |
| % objemu pro vlastní spotřebu v porovnání s celkovou výrobou | 55,7 % | 56,7 % | 56,6 % | 56,4 % |
| Zdroj: Odpovědi sdružení Eurofer na dotazník a Eurostat |

(94)

Pokud jde o závislý trh v rámci trhu Unie, objem pro vlastní spotřebu a podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Objem pro vlastní spotřebu na trhu Unie a podíl na trhu

Objem pro vlastní spotřebu na trhu Unie a podíl na trhu

2012

2013

2014

OŠ

Objem pro vlastní spotřebu na trhu Unie (v tunách)

40 775 889

42 418 062

42 887 175

42 271 071

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Celková výroba výrobního odvětví Unie (v tunách)

73 050 974

74 588 182

75 509 517

74 718 189

% objemu pro vlastní spotřebu v porovnání s celkovou výrobou

55,7 %

56,7 %

56,6 %

56,4 %

Zdroj: Odpovědi sdružení Eurofer na dotazník a Eurostat

Zdroj:

| (95) | Objem pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie (složený z využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje na trhu Unie) na trhu Unie se v posuzovaném období zvýšil o 4 %, ze zhruba 40,7 milionu tun v roce 2011 na 42,2 milionu tun během období šetření. |
| --- | --- |

(95)

Objem pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie (složený z využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje na trhu Unie) na trhu Unie se v posuzovaném období zvýšil o 4 %, ze zhruba 40,7 milionu tun v roce 2011 na 42,2 milionu tun během období šetření.

| (96) | Podíl výrobního odvětví Unie na trhu pro vlastní spotřebu (vyjádřený jako procento celkové výroby) zůstal v průběhu posuzovaného období stabilní, v rozsahu mezi 55,7 % a 56,7 %. |
| --- | --- |

(96)

Podíl výrobního odvětví Unie na trhu pro vlastní spotřebu (vyjádřený jako procento celkové výroby) zůstal v průběhu posuzovaného období stabilní, v rozsahu mezi 55,7 % a 56,7 %.

4.4.2.3.   Zaměstnanost a produktivita

| (97) | Zaměstnanost byla vypočítána na základě počtu zaměstnanců přímo pracujících na obdobném výrobku v různých ocelárnách výrobců v Unii. Tato metoda poskytuje přesná data, která lze relativně snadno stanovit. |
| --- | --- |

(97)

Zaměstnanost byla vypočítána na základě počtu zaměstnanců přímo pracujících na obdobném výrobku v různých ocelárnách výrobců v Unii. Tato metoda poskytuje přesná data, která lze relativně snadno stanovit.

| (98) | Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Zaměstnanost a produktivita | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců
  (plný pracovní úvazek/zaměstnanec) | 18 729 | 18 632 | 17 739 | 17 829 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 95 | 95 |
| Produktivita (tuny/zaměstnanec) | 3 900 | 4 003 | 4 257 | 4 191 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 103 | 109 | 107 |
| Zdroj: Odpovědi sdružení Eurofer na dotazník |

(98)

Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2012

2013

2014

OŠ

Počet zaměstnanců

(plný pracovní úvazek/zaměstnanec)

18 729

18 632

17 739

17 829

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

95

95

95

95

Produktivita (tuny/zaměstnanec)

3 900

4 003

4 257

4 191

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

103

103

109

109

107

107

Zdroj: Odpovědi sdružení Eurofer na dotazník

Zdroj:

| (99) | Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období klesla, aby se snížily výrobní náklady a zvýšila efektivita vzhledem k rostoucí konkurenci čínského a dalšího dovozu na trhu. To během posuzovaného období vedlo ke snížení počtu zaměstnanců o 5 %, bez zohlednění nepřímé zaměstnanosti. V důsledku toho a s ohledem na mírné zvyšování objemu výroby (+ 2 %) v průběhu posuzovaného období byl růst produktivity pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřené jako výstup na zaměstnance na rok, mnohem vyšší (+ 7 %) než růst skutečné výroby. Z toho je patrné, že výrobní odvětví Unie bylo ochotné přizpůsobit se měnícím se tržním podmínkám, aby bylo i nadále konkurenceschopné. |
| --- | --- |

(99)

Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období klesla, aby se snížily výrobní náklady a zvýšila efektivita vzhledem k rostoucí konkurenci čínského a dalšího dovozu na trhu. To během posuzovaného období vedlo ke snížení počtu zaměstnanců o 5 %, bez zohlednění nepřímé zaměstnanosti. V důsledku toho a s ohledem na mírné zvyšování objemu výroby (+ 2 %) v průběhu posuzovaného období byl růst produktivity pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřené jako výstup na zaměstnance na rok, mnohem vyšší (+ 7 %) než růst skutečné výroby. Z toho je patrné, že výrobní odvětví Unie bylo ochotné přizpůsobit se měnícím se tržním podmínkám, aby bylo i nadále konkurenceschopné.

4.4.2.4.   Zásoby

| (100) | Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Tabulka 10


  Zásoby | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 2 908 745 | 2 646 989 | 2 653 224 | 2 798 420 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 91 | 91 | 96 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 4,0 % | 3,5 % | 3,5 % | 3,7 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 89 | 88 | 94 |
| Zdroj: Odpovědi sdružení Eurofer na dotazník |

(100)

Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Zásoby

Zásoby

2012

2013

2014

OŠ

Konečný stav zásob (v tunách)

2 908 745

2 646 989

2 653 224

2 798 420

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

91

91

91

91

96

96

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

4,0 %

3,5 %

3,5 %

3,7 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

89

89

88

88

94

94

Zdroj: Odpovědi sdružení Eurofer na dotazník

Zdroj:

| (101) | Během posuzovaného období se úroveň konečného stavu zásob mírně snížila. Výrobní odvětví Unie vyrábí většinu typů obdobného výrobku na základě zvláštních objednávek uživatelů. Zásoby proto nejsou u tohoto výrobního odvětví považovány za významný ukazatel újmy. Potvrzuje to i analýza vývoje konečného stavu zásob vyjádřeného jako procento výroby. Jak vyplývá z výše uvedeného, tento ukazatel zůstal relativně stabilní na úrovni přibližně 3,5 % až 4 % objemu výroby. |
| --- | --- |

(101)

Během posuzovaného období se úroveň konečného stavu zásob mírně snížila. Výrobní odvětví Unie vyrábí většinu typů obdobného výrobku na základě zvláštních objednávek uživatelů. Zásoby proto nejsou u tohoto výrobního odvětví považovány za významný ukazatel újmy. Potvrzuje to i analýza vývoje konečného stavu zásob vyjádřeného jako procento výroby. Jak vyplývá z výše uvedeného, tento ukazatel zůstal relativně stabilní na úrovni přibližně 3,5 % až 4 % objemu výroby.

4.4.2.5.   Rozsah dumpingového rozpětí

| (102) | Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země nebyl dopad skutečných vysokých dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zanedbatelný. |
| --- | --- |

(102)

Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země nebyl dopad skutečných vysokých dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zanedbatelný.

4.4.2.6.   Růst

| (103) | Spotřeba v Unii (volný trh) vzrostla během posuzovaného období zhruba o 12 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie zůstal stabilní. Výrobnímu odvětví Unie tak podíl na trhu klesl, na rozdíl od podílu, který měl na trhu dovoz z dotčené země a jenž se během posuzovaného období podstatně zvýšil. |
| --- | --- |

(103)

Spotřeba v Unii (volný trh) vzrostla během posuzovaného období zhruba o 12 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie zůstal stabilní. Výrobnímu odvětví Unie tak podíl na trhu klesl, na rozdíl od podílu, který měl na trhu dovoz z dotčené země a jenž se během posuzovaného období podstatně zvýšil.

4.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

4.4.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (104) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii na volném trhu v Unii se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 11


  Prodejní ceny na volném trhu v Unii | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodejní cena (v EUR za tunu) | 553 | 498 | 471 | 427 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 90 | 85 | 77 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) | 572 | 511 | 469 | 431 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 89 | 82 | 75 |
| Zdroj: Odpověď výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(104)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii na volném trhu v Unii se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Prodejní ceny na volném trhu v Unii

Prodejní ceny na volném trhu v Unii

2012

2013

2014

OŠ

Prodejní cena (v EUR za tunu)

553

498

471

427

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

90

90

85

85

77

77

Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)

572

511

469

431

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

89

89

82

82

75

75

Zdroj: Odpověď výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

Zdroj:

| (105) | Výše uvedená tabulka znázorňuje vývoj jednotkové prodejní ceny na volném trhu Unie ve srovnání s odpovídajícími náklady na výrobu. Prodejní ceny byly v průměru nižší než jednotkové výrobní náklady, s výjimkou roku 2014, kdy začal trh ožívat a podíl čínského vývozu byl nižší než v průběhu šetření. |
| --- | --- |

(105)

Výše uvedená tabulka znázorňuje vývoj jednotkové prodejní ceny na volném trhu Unie ve srovnání s odpovídajícími náklady na výrobu. Prodejní ceny byly v průměru nižší než jednotkové výrobní náklady, s výjimkou roku 2014, kdy začal trh ožívat a podíl čínského vývozu byl nižší než v průběhu šetření.

| (106) | V letech 2012 a 2013 měly negativní vliv na výkon výrobního odvětví Unie vedle klesající poptávky po oceli v roce 2012 i dopady dluhové krize eurozóny. V roce 2014 a také v první polovině roku 2015 se výrobní odvětví Unie začalo zotavovat díky zvýšenému úsilí o zachování konkurenceschopnosti, především zvyšováním produktivity pracovní síly výrobního odvětví Unie, jak je popsáno v 99. bodě odůvodnění, což vedlo k nárůstu produktivity a lepšímu využití kapacity. |
| --- | --- |

(106)

V letech 2012 a 2013 měly negativní vliv na výkon výrobního odvětví Unie vedle klesající poptávky po oceli v roce 2012 i dopady dluhové krize eurozóny. V roce 2014 a také v první polovině roku 2015 se výrobní odvětví Unie začalo zotavovat díky zvýšenému úsilí o zachování konkurenceschopnosti, především zvyšováním produktivity pracovní síly výrobního odvětví Unie, jak je popsáno v 99. bodě odůvodnění, což vedlo k nárůstu produktivity a lepšímu využití kapacity.

| (107) | Nehledě na toto úsilí výrobní náklady zůstaly obecně vyšší než klesající prodejní ceny a v zájmu omezení ztrát podílu na trhu výrobci v Unii sledovali sestupnou spirálu cen a výrazně snižovali své prodejní ceny, především v průběhu roku 2015. Jelikož dotčený výrobek je komoditou, výrobci v Unii museli sledovat sestupnou spirálu cen. |
| --- | --- |

(107)

Nehledě na toto úsilí výrobní náklady zůstaly obecně vyšší než klesající prodejní ceny a v zájmu omezení ztrát podílu na trhu výrobci v Unii sledovali sestupnou spirálu cen a výrazně snižovali své prodejní ceny, především v průběhu roku 2015. Jelikož dotčený výrobek je komoditou, výrobci v Unii museli sledovat sestupnou spirálu cen.

| (108) | Určité ploché za tepla válcované výrobky ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pro vlastní spotřebu byly u výrobců zařazených do vzorku převáděny nebo dodávány za převodní ceny k dalšímu navazujícímu zpracování za použití různých cenových politik (náklady, náklady a přirážky, tržní cena). Z vývoje cen, pokud jde o využití pro vlastní spotřebu, proto nelze vyvodit žádný významný závěr. |
| --- | --- |

(108)

Určité ploché za tepla válcované výrobky ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pro vlastní spotřebu byly u výrobců zařazených do vzorku převáděny nebo dodávány za převodní ceny k dalšímu navazujícímu zpracování za použití různých cenových politik (náklady, náklady a přirážky, tržní cena). Z vývoje cen, pokud jde o využití pro vlastní spotřebu, proto nelze vyvodit žádný významný závěr.

4.4.3.2.   Náklady práce

| (109) | Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:

  Tabulka 12


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 63 722 | 63 374 | 66 039 | 66 023 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 99 | 104 | 104 |
| Zdroj: Odpověď výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(109)

Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Průměrné náklady práce na zaměstnance

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2012

2013

2014

OŠ

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

63 722

63 374

66 039

66 023

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

100

100

99

99

104

104

104

104

Zdroj: Odpověď výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

Zdroj:

| (110) | Během posuzovaného období se průměrná mzda na jednoho zaměstnance zvýšila o 4 %. |
| --- | --- |

(110)

Během posuzovaného období se průměrná mzda na jednoho zaměstnance zvýšila o 4 %.

4.4.3.3.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

| (111) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 13


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii na volném trhu (procentní podíl na obratu z prodeje) | – 3,3 % | – 2,7 % | 0,4 % | – 0,8 % |
| Peněžní tok (v tisících EUR) | 150 190 | 139 285 | 221 982 | 122 723 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 148 | 82 |
| Investice (v tisících EUR) | 334 789 | 256 013 | 289 581 | 291 771 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 76 | 86 | 87 |
| Návratnost investic | – 4,5 % | – 3,5 % | 0,5 % | – 1,0 % |
| Zdroj: Odpověď výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(111)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 13

Tabulka 13

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2012

2013

2014

OŠ

Ziskovost prodeje v Unii na volném trhu (procentní podíl na obratu z prodeje)

– 3,3 %

– 2,7 %

0,4 %

– 0,8 %

Peněžní tok (v tisících EUR)

150 190

139 285

221 982

122 723

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

148

148

82

82

Investice (v tisících EUR)

334 789

256 013

289 581

291 771

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

76

76

86

86

87

87

Návratnost investic

– 4,5 %

– 3,5 %

0,5 %

– 1,0 %

Zdroj: Odpověď výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

Zdroj:

| (112) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii tak, že čistou ztrátu před zdaněním z prodeje obdobného výrobku na volném trhu v Unii vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. |
| --- | --- |

(112)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii tak, že čistou ztrátu před zdaněním z prodeje obdobného výrobku na volném trhu v Unii vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.

| (113) | Ziskovost se v posuzovaném období vyvíjela negativně: ke ztrátám docházelo během všech tří let, s výjimkou roku 2014. Zatímco ztráty v letech 2012 a 2013 jsou částečně spojeny s dopady dluhové krize eurozóny (spolu s klesající poptávkou po oceli v roce 2012), výrobci v Unii se mohli v roce 2014 a první polovině roku 2015 částečně zotavit. |
| --- | --- |

(113)

Ziskovost se v posuzovaném období vyvíjela negativně: ke ztrátám docházelo během všech tří let, s výjimkou roku 2014. Zatímco ztráty v letech 2012 a 2013 jsou částečně spojeny s dopady dluhové krize eurozóny (spolu s klesající poptávkou po oceli v roce 2012), výrobci v Unii se mohli v roce 2014 a první polovině roku 2015 částečně zotavit.

| (114) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost. Trend čistého peněžního toku během posuzovaného období hodně kolísal, ale celkově zůstal z velké části pozitivní, především díky nehotovostním výdajům, jako jsou odpisy. |
| --- | --- |

(114)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost. Trend čistého peněžního toku během posuzovaného období hodně kolísal, ale celkově zůstal z velké části pozitivní, především díky nehotovostním výdajům, jako jsou odpisy.

| (115) | Jelikož návratnost investic byla během všech let, s výjimkou roku 2014, i nadále celkově negativní, výrobní odvětví Unie snížilo úroveň svých investic v období mezi rokem 2012 a 2015 o 13 %. Schopnost získat kapitál byla ovlivněna ztrátou vzniklou během posuzovaného období, jak vyplývá z poklesu investic. |
| --- | --- |

(115)

Jelikož návratnost investic byla během všech let, s výjimkou roku 2014, i nadále celkově negativní, výrobní odvětví Unie snížilo úroveň svých investic v období mezi rokem 2012 a 2015 o 13 %. Schopnost získat kapitál byla ovlivněna ztrátou vzniklou během posuzovaného období, jak vyplývá z poklesu investic.

| (116) | Níže uvedená tabulka obsahuje rozpis roku 2015 po čtvrtletích, jelikož žadatel ve svém podnětu tvrdil, že v druhé polovině roku 2015 došlo k podstatnému zhoršení. Údaje v tabulce skutečně potvrzují podstatné zhoršení ziskovosti a čisté hodnoty prodeje v druhé polovině roku 2015 díky dalšímu poklesu prodejních cen na volném trhu v Unii.

  Tabulka 14


  Ziskovost dle čtvrtletí výrobců v Unii zařazených do vzorku










  Čtvrtletí roku 2015 | Ziskovost (ztráta) dle čtvrtletí společností (v milionech EUR) | Čistá prodejní cena na tunu | Čistý prodej na volném trhu
  (v milionech EUR) | Procento ziskovosti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| První | 37,98 | 444,71 | 1 073,34 | 3,5 % |
| Druhé | 22,78 | 436,19 | 1 001,60 | 2,3 % |
| Třetí | – 22,92 | 426,36 | 857,49 | – 2,7 % |
| Čtvrté | – 69,80 | 392,92 | 699,47 | – 10,0 % |
| Celkem | – 31,9 | 427,2 | 3 631,9 | – 0,8 % |
| Zdroj: Odpověď výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(116)

Níže uvedená tabulka obsahuje rozpis roku 2015 po čtvrtletích, jelikož žadatel ve svém podnětu tvrdil, že v druhé polovině roku 2015 došlo k podstatnému zhoršení. Údaje v tabulce skutečně potvrzují podstatné zhoršení ziskovosti a čisté hodnoty prodeje v druhé polovině roku 2015 díky dalšímu poklesu prodejních cen na volném trhu v Unii.

Tabulka 14

Tabulka 14

Ziskovost dle čtvrtletí výrobců v Unii zařazených do vzorku

Ziskovost dle čtvrtletí výrobců v Unii zařazených do vzorku

Čtvrtletí roku 2015

Ziskovost (ztráta) dle čtvrtletí společností (v milionech EUR)

Čistá prodejní cena na tunu

Čistý prodej na volném trhu

(v milionech EUR)

Procento ziskovosti

První

37,98

444,71

1 073,34

3,5 %

Druhé

22,78

436,19

1 001,60

2,3 %

Třetí

– 22,92

426,36

857,49

– 2,7 %

Čtvrté

– 69,80

392,92

699,47

– 10,0 %

Celkem

– 31,9

427,2

3 631,9

– 0,8 %

Zdroj: Odpověď výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

Zdroj:

4.4.4.   Závěr ohledně podstatné újmy

Závěr ohledně podstatné újmy

| (117) | Na jedné straně by výrobní odvětví Unie jako celek mohlo mírně zvýšit objem své výroby (nehledě na výrazný pokles výroby především jednoho velkého italského výrobce) a zlepšit míru využití kapacity díky nárůstu vlastní i volné spotřeby. Podniklo také konkrétní kroky pro zlepšení efektivity zachováním striktní kontroly výrobních nákladů (hlavně surovin) a zvýšením produktivity na jednoho zaměstnance. Díky tomu výrobní náklady poklesly o 25 %. Navíc peněžní toky zůstaly pozitivní po celé posuzované období. Výrobci v Unii zahrnutí do vzorku po celé posuzované období nadále investovali zhruba 250–300 milionů EUR za rok. |
| --- | --- |

(117)

Na jedné straně by výrobní odvětví Unie jako celek mohlo mírně zvýšit objem své výroby (nehledě na výrazný pokles výroby především jednoho velkého italského výrobce) a zlepšit míru využití kapacity díky nárůstu vlastní i volné spotřeby. Podniklo také konkrétní kroky pro zlepšení efektivity zachováním striktní kontroly výrobních nákladů (hlavně surovin) a zvýšením produktivity na jednoho zaměstnance. Díky tomu výrobní náklady poklesly o 25 %. Navíc peněžní toky zůstaly pozitivní po celé posuzované období. Výrobci v Unii zahrnutí do vzorku po celé posuzované období nadále investovali zhruba 250–300 milionů EUR za rok.

| (118) | Na druhé straně i přes úsilí výrobního odvětví Unie zlepšit celkový výkon v průběhu posuzovaného období další ukazatele újmy svědčí o zhoršení situace na volném trhu. S výjimkou roku 2014 a počátku roku 2015, kdy se výrobní odvětví Unie začalo mírně zotavovat, v průběhu celého posuzovaného období vznikly ztráty, které v druhé polovině roku 2015 dosáhly neudržitelné úrovně. Nehledě na skutečnost, že objemy prodeje na volném trhu Unie zůstávaly relativně stabilní, výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu a vzhledem k negativní návratnosti investic muselo investice snížit. |
| --- | --- |

(118)

Na druhé straně i přes úsilí výrobního odvětví Unie zlepšit celkový výkon v průběhu posuzovaného období další ukazatele újmy svědčí o zhoršení situace na volném trhu. S výjimkou roku 2014 a počátku roku 2015, kdy se výrobní odvětví Unie začalo mírně zotavovat, v průběhu celého posuzovaného období vznikly ztráty, které v druhé polovině roku 2015 dosáhly neudržitelné úrovně. Nehledě na skutečnost, že objemy prodeje na volném trhu Unie zůstávaly relativně stabilní, výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu a vzhledem k negativní návratnosti investic muselo investice snížit.

| (119) | Vzhledem k výše uvedenému se v této fázi má za to, že výše uvedená data naznačují, že výrobní odvětví Unie bylo na konci období šetření oslabeno, ale ne do takové míry, aby výrobní odvětví Unie během posuzovaného období utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(119)

Vzhledem k výše uvedenému se v této fázi má za to, že výše uvedená data naznačují, že výrobní odvětví Unie bylo na konci období šetření oslabeno, ale ne do takové míry, aby výrobní odvětví Unie během posuzovaného období utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   HROZÍCÍ ÚJMA

HROZÍCÍ ÚJMA

5.1.   Úvod

Úvod

| (120) | V rámci analýzy rizika podstatné újmy působené výrobnímu odvětví Unie v souladu s čl. 3 odst. 9 druhým pododstavcem základního nařízení jsou níže zvažovány následující činitele:






  i) | významná míra zvýšení objemu dumpingového dovozu na trh Unie, naznačující pravděpodobné podstatné zvýšení dovozu; |
| --- | --- | --- |

(120)

V rámci analýzy rizika podstatné újmy působené výrobnímu odvětví Unie v souladu s čl. 3 odst. 9 druhým pododstavcem základního nařízení jsou níže zvažovány následující činitele:

i)

významná míra zvýšení objemu dumpingového dovozu na trh Unie, naznačující pravděpodobné podstatné zvýšení dovozu;

| ii) | dostatečná volně dostupná kapacita vyvážejícího výrobce na straně vývozce nebo bezprostředně očekávané podstatné zvýšení jeho kapacity, naznačující pravděpodobné podstatné zvýšení dumpingového dovozu do Unie, přičemž je nutno vzít v úvahu, do jaké míry mohou dodatečný vývoz vstřebat ostatní vývozní trhy; |
| --- | --- |

ii)

dostatečná volně dostupná kapacita vyvážejícího výrobce na straně vývozce nebo bezprostředně očekávané podstatné zvýšení jeho kapacity, naznačující pravděpodobné podstatné zvýšení dumpingového dovozu do Unie, přičemž je nutno vzít v úvahu, do jaké míry mohou dodatečný vývoz vstřebat ostatní vývozní trhy;

| iii) | dovoz uskutečňovaný za ceny, které by významnou měrou způsobily pokles cen nebo zabránily výrazně jejich růstu, ke kterému by jinak došlo, a které zřejmě zvýší poptávku po dalším dovozu, a, |
| --- | --- |

iii)

dovoz uskutečňovaný za ceny, které by významnou měrou způsobily pokles cen nebo zabránily výrazně jejich růstu, ke kterému by jinak došlo, a které zřejmě zvýší poptávku po dalším dovozu, a,

| iv) | stav zásob. |
| --- | --- |

iv)

stav zásob.

| (121) | Jak naznačuje výraz „mimo jiné“ v čl. 3 odst. 9 druhém pododstavci, vedle těchto čtyř činitelů lze pro stanovení hrozby újmy analyzovat i další činitele. Komise především dále analyzovala činitele, jako je ziskovost a příjem objednávek, pro něž jsou dostupné údaje z období šetření a po období šetření. |
| --- | --- |

(121)

Jak naznačuje výraz „mimo jiné“ v čl. 3 odst. 9 druhém pododstavci, vedle těchto čtyř činitelů lze pro stanovení hrozby újmy analyzovat i další činitele. Komise především dále analyzovala činitele, jako je ziskovost a příjem objednávek, pro něž jsou dostupné údaje z období šetření a po období šetření.

| (122) | Vzhledem k posuzovanému období Komise znovu prostudovala údaje shromážděné za období 2012–2015, protože stanovení existence hrozby újmy pro výrobní odvětví Unie vyžaduje pochopení jeho aktuální situace (11). Následně provedla analýzu perspektivy všech činitelů. Kromě toho se podařilo shromáždit údaje o dumpingovém dovozu, čínské kapacitě a dovozních cenách za období leden–červen 2016, aby bylo možné předpověď potvrdit nebo vyvrátit, jak to vyžaduje Soudní dvůr (12). Komplexní údaje o ziskovosti a příjmu objednávek za období leden–červen 2016 nebyly k dispozici a pro období do konce března 2016 byly k dispozici jen neúplné údaje. Nepodařilo se najít komplexní údaje o objemu zásob do konce června 2016, především pro výrobní odvětví Unie. Tyto údaje budou ale aktualizovány po vydání tohoto nařízení a, pokud to bude možné, budou analyzovány další činitele. V této fázi byly údaje o ziskovosti, příjmu objednávek a objemu zásob těmi nejlepšími dostupnými údaji. |
| --- | --- |

(122)

Vzhledem k posuzovanému období Komise znovu prostudovala údaje shromážděné za období 2012–2015, protože stanovení existence hrozby újmy pro výrobní odvětví Unie vyžaduje pochopení jeho aktuální situace (11). Následně provedla analýzu perspektivy všech činitelů. Kromě toho se podařilo shromáždit údaje o dumpingovém dovozu, čínské kapacitě a dovozních cenách za období leden–červen 2016, aby bylo možné předpověď potvrdit nebo vyvrátit, jak to vyžaduje Soudní dvůr (12). Komplexní údaje o ziskovosti a příjmu objednávek za období leden–červen 2016 nebyly k dispozici a pro období do konce března 2016 byly k dispozici jen neúplné údaje. Nepodařilo se najít komplexní údaje o objemu zásob do konce června 2016, především pro výrobní odvětví Unie. Tyto údaje budou ale aktualizovány po vydání tohoto nařízení a, pokud to bude možné, budou analyzovány další činitele. V této fázi byly údaje o ziskovosti, příjmu objednávek a objemu zásob těmi nejlepšími dostupnými údaji.

11

12

| (123) | V čl. 3 odst. 9 prvním pododstavci druhé větě základního nařízení se stanoví, že změna okolností musí být zřetelně předvídatelná a bezprostřední. |
| --- | --- |

(123)

V čl. 3 odst. 9 prvním pododstavci druhé větě základního nařízení se stanoví, že změna okolností musí být zřetelně předvídatelná a bezprostřední.

5.2.   Hrozící újma

Hrozící újma

5.2.1.   Významná míra zvýšení objemu dumpingového dovozu na trh Unie naznačující pravděpodobné podstatné zvýšení dovozu

Významná míra zvýšení objemu dumpingového dovozu na trh Unie naznačující pravděpodobné podstatné zvýšení dovozu

| (124) | Dovoz z dotčené země podstatně vzrostl z 246 720 na 1 519 304 tun v období mezi rokem 2012 a obdobím šetření, jak ukazuje tabulka v 76. bodě odůvodnění výše. Tento dovoz byl soustavně realizován za trvale snížené ceny. Výrazný nárůst podílu tohoto čínského dumpingového dovozu na trhu (+550 %) potvrzuje, že vývoj tohoto dovozu nebyl důsledkem zvýšení poptávky (+12 %). Čínští vyvážející výrobci pronikali na nový trh a získávali podíly na trhu pomocí dovozu za nízkou cenu na úkor jiných ekonomických hráčů, včetně výrobců v Unii. Tento objem čínského dovozu dále rostl (o 8,5 %) v první polovině roku 2016 (773 275 tun) (zdroj: Eurostat) v porovnání s první polovinou roku 2015 (712 390 tun). Dostupné údaje naznačují, že nejen čínský dumpingový dovoz vykázal významný nárůst během posuzovaného období, ale že tento trend nebyl zastaven nebo zvrácen v období po šetření. |
| --- | --- |

(124)

Dovoz z dotčené země podstatně vzrostl z 246 720 na 1 519 304 tun v období mezi rokem 2012 a obdobím šetření, jak ukazuje tabulka v 76. bodě odůvodnění výše. Tento dovoz byl soustavně realizován za trvale snížené ceny. Výrazný nárůst podílu tohoto čínského dumpingového dovozu na trhu (+550 %) potvrzuje, že vývoj tohoto dovozu nebyl důsledkem zvýšení poptávky (+12 %). Čínští vyvážející výrobci pronikali na nový trh a získávali podíly na trhu pomocí dovozu za nízkou cenu na úkor jiných ekonomických hráčů, včetně výrobců v Unii. Tento objem čínského dovozu dále rostl (o 8,5 %) v první polovině roku 2016 (773 275 tun) (zdroj: Eurostat) v porovnání s první polovinou roku 2015 (712 390 tun). Dostupné údaje naznačují, že nejen čínský dumpingový dovoz vykázal významný nárůst během posuzovaného období, ale že tento trend nebyl zastaven nebo zvrácen v období po šetření.

5.2.2.   Dostatečná volně dostupná kapacita

Dostatečná volně dostupná kapacita

5.2.2.1.   Kapacita ČLR (surová ocel a obdobný výrobek)

| (125) | Dostupné informace o čínské kapacitě týkající se surové oceli naznačují, že čínská kapacita v oblasti oceli dlouhodobě rychle rostla. Zatímco ČLR v roce 2004 představovala 25,6 % celkové světové výroby surové oceli (13), svou skutečnou výrobu do roku 2015 téměř zdvojnásobila na 50,3 %. V tomto ohledu sdělení Komise o ocelářství konstatuje následující: „... dramaticky vzrostl objem volných výrobních kapacit v některých třetích zemích, zejména v Číně. Pouze v této zemi se nadměrná kapacita odhaduje na zhruba 350 milionů tun, tedy téměř dvojnásobek roční výroby Unie. (14)“ |
| --- | --- |

(125)

Dostupné informace o čínské kapacitě týkající se surové oceli naznačují, že čínská kapacita v oblasti oceli dlouhodobě rychle rostla. Zatímco ČLR v roce 2004 představovala 25,6 % celkové světové výroby surové oceli (13), svou skutečnou výrobu do roku 2015 téměř zdvojnásobila na 50,3 %. V tomto ohledu sdělení Komise o ocelářství konstatuje následující: „... dramaticky vzrostl objem volných výrobních kapacit v některých třetích zemích, zejména v Číně. Pouze v této zemi se nadměrná kapacita odhaduje na zhruba 350 milionů tun, tedy téměř dvojnásobek roční výroby Unie. (14)“

13

14

| (126) | V tomto ohledu OECD odhadovala, že celková čínská kapacita výroby oceli činí 1 140 milionů tun (15) v roce 2014, přičemž skutečná čínská výroba byla stanovena na 822,8 milionů tun (16). V důsledku toho dostupná čínská nadměrná kapacita jistě tvoří více než 300 milionů tun. |
| --- | --- |

(126)

V tomto ohledu OECD odhadovala, že celková čínská kapacita výroby oceli činí 1 140 milionů tun (15) v roce 2014, přičemž skutečná čínská výroba byla stanovena na 822,8 milionů tun (16). V důsledku toho dostupná čínská nadměrná kapacita jistě tvoří více než 300 milionů tun.

15

16

| (127) | Taková nadměrná kapacita ocelářství neodpovídá ani poptávce po obdobném výrobku v ČLR nebo jiných zemích. Ve skutečnosti růst poptávky na globálních trzích zpomaluje a rozdíl mezi kapacitou a poptávkou rostl, jak ukazuje nedávná studie OECD (17). |
| --- | --- |

(127)

Taková nadměrná kapacita ocelářství neodpovídá ani poptávce po obdobném výrobku v ČLR nebo jiných zemích. Ve skutečnosti růst poptávky na globálních trzích zpomaluje a rozdíl mezi kapacitou a poptávkou rostl, jak ukazuje nedávná studie OECD (17).

17

| (128) | Skutečnost, že dotčená země má ohromnou nadměrnou ocelářskou kapacitu, čínské orgány nezpochybňují: zaprvé Čínská státní rada dne 1. února 2016 vydala „Stanovisko k řešení nadměrné ocelářské kapacity“, které vytyčuje celkový čínský přístup pro důslednější řešení nadměrné kapacity čínského ocelářského průmyslu. Opatření budou mimo jiné zahrnovat snížení kapacity surové oceli o 100–150 milionů tun v průběhu pěti let a přísný zákaz budování nové výrobní kapacity. Zadruhé, Čínské sdružení výrobců železa a oceli (China Iron & Steel Association – CISA) ve svém stanovisku také uvedlo, že „v posledních několika letech čínská vláda a čínské ocelářské sdružení přijaly účinná opatření...Od roku 2011 Čína aktivně eliminovala zastaralé kapacity a posílila opatření na úsporu energie. (18)“ |
| --- | --- |

(128)

Skutečnost, že dotčená země má ohromnou nadměrnou ocelářskou kapacitu, čínské orgány nezpochybňují: zaprvé Čínská státní rada dne 1. února 2016 vydala „Stanovisko k řešení nadměrné ocelářské kapacity“, které vytyčuje celkový čínský přístup pro důslednější řešení nadměrné kapacity čínského ocelářského průmyslu. Opatření budou mimo jiné zahrnovat snížení kapacity surové oceli o 100–150 milionů tun v průběhu pěti let a přísný zákaz budování nové výrobní kapacity. Zadruhé, Čínské sdružení výrobců železa a oceli (China Iron & Steel Association – CISA) ve svém stanovisku také uvedlo, že „v posledních několika letech čínská vláda a čínské ocelářské sdružení přijaly účinná opatření...Od roku 2011 Čína aktivně eliminovala zastaralé kapacity a posílila opatření na úsporu energie. (18)“

18

| (129) | V poslední době jsou však hlášeny rozpory mezi výše uvedeným čínským prohlášením o snižování kapacity v období po šetření a skutečnou situací, jak je popsáno níže:






  — | Podle určitých zpráv dotčená země trpí fenoménem tzv. „zombie“ oceláren (19): jde o ocelárny, o kterých se neustále říká, že zanikají, ale ve skutečnosti nikdy nezaniknou. |
| --- | --- | --- |

(129)

V poslední době jsou však hlášeny rozpory mezi výše uvedeným čínským prohlášením o snižování kapacity v období po šetření a skutečnou situací, jak je popsáno níže:

—

Podle určitých zpráv dotčená země trpí fenoménem tzv. „zombie“ oceláren (19): jde o ocelárny, o kterých se neustále říká, že zanikají, ale ve skutečnosti nikdy nezaniknou.

19

| — | Další zdroj také oznámil, že 41 vysokých pecí bylo znovu otevřeno a novější zprávy dokonce naznačují, že od začátku roku 2016 byl v ČLR obnoven provoz ocelářské kapacity o objemu přes 50 milionů tun (20). |
| --- | --- |

—

Další zdroj také oznámil, že 41 vysokých pecí bylo znovu otevřeno a novější zprávy dokonce naznačují, že od začátku roku 2016 byl v ČLR obnoven provoz ocelářské kapacity o objemu přes 50 milionů tun (20).

20

| — | Světové sdružení výrobců oceli uvádí o světové výrobě surové oceli během prvních šesti měsíců roku 2016 následující: „
  Světová výroba surové oceli v prvních šesti měsících roku 2016 činila 794,8 Mt, což znamená pokles – 1,9 % v porovnání se stejným obdobím roku 2015... Výroba surové oceli ... poklesla o – 6,1 % v EU-28... Čínská výroba surové oceli za červen 2016 činila 69,5 Mt, což představuje nárůst o 1,7 % v porovnání s červnem 2015...
   (21)
  “ |
| --- | --- |

—

Světové sdružení výrobců oceli uvádí o světové výrobě surové oceli během prvních šesti měsíců roku 2016 následující: „
  Světová výroba surové oceli v prvních šesti měsících roku 2016 činila 794,8 Mt, což znamená pokles – 1,9 % v porovnání se stejným obdobím roku 2015... Výroba surové oceli ... poklesla o – 6,1 % v EU-28... Čínská výroba surové oceli za červen 2016 činila 69,5 Mt, což představuje nárůst o 1,7 % v porovnání s červnem 2015...
   (21)
  “

Světová výroba surové oceli v prvních šesti měsících roku 2016 činila 794,8 Mt, což znamená pokles – 1,9 % v porovnání se stejným obdobím roku 2015... Výroba surové oceli ... poklesla o – 6,1 % v EU-28... Čínská výroba surové oceli za červen 2016 činila 69,5 Mt, což představuje nárůst o 1,7 % v porovnání s červnem 2015...

21

| (130) | Nakonec Komise analyzovala přísliby a závazky čínských úřadů uvedené ve 128. bodě odůvodnění. Přes prohlášení z počátku roku 2016 se doposud nestaly realitou. |
| --- | --- |

(130)

Nakonec Komise analyzovala přísliby a závazky čínských úřadů uvedené ve 128. bodě odůvodnění. Přes prohlášení z počátku roku 2016 se doposud nestaly realitou.

| (131) | Proto se má za to, že problém nadměrné kapacity ocelářství v ČLR je všeobecně známý a zároveň uznávaný čínskými orgány. |
| --- | --- |

(131)

Proto se má za to, že problém nadměrné kapacity ocelářství v ČLR je všeobecně známý a zároveň uznávaný čínskými orgány.

| (132) | Obdobný výrobek je z následujících důvodů považován za velkou část celkové výroby surové oceli: jelikož celková čínská výroba surové oceli činila 822 000 miliónů tun, celková čínská výroba plochých za tepla válcovaných výrobků činila 311 564 milionů tun (neboli asi 37,9 % celkové výroby surové oceli) v roce 2013 a 317 387 milionů tun (neboli asi 38,6 % celkové výroby surové oceli) v roce 2014 (22). Proto i výše uvedené údaje o surové oceli představují dobré ukazatele nadměrné kapacity obdobného výrobku v ČLR. |
| --- | --- |

(132)

Obdobný výrobek je z následujících důvodů považován za velkou část celkové výroby surové oceli: jelikož celková čínská výroba surové oceli činila 822 000 miliónů tun, celková čínská výroba plochých za tepla válcovaných výrobků činila 311 564 milionů tun (neboli asi 37,9 % celkové výroby surové oceli) v roce 2013 a 317 387 milionů tun (neboli asi 38,6 % celkové výroby surové oceli) v roce 2014 (22). Proto i výše uvedené údaje o surové oceli představují dobré ukazatele nadměrné kapacity obdobného výrobku v ČLR.

22

| (133) | Zadruhé, existuje odkaz na tabulku ve 185. bodě odůvodnění, v níž je skutečná výroba obdobného výrobku v ČLR porovnávána se skutečnou výrobou v jiných zemích za roky 2014 a 2013. Tato tabulka například ukazuje, že skutečná výroba obdobného výrobku v roce 2014 v ČLR (317,4 milionu tun) je asi pětinásobkem celkové agregované produkce v Rusku, na Ukrajině, v Íránu a Brazílii dohromady (57,4 milionu tun). To je známkou enormní výrobní kapacity obdobného výrobku v ČLR. |
| --- | --- |

(133)

Zadruhé, existuje odkaz na tabulku ve 185. bodě odůvodnění, v níž je skutečná výroba obdobného výrobku v ČLR porovnávána se skutečnou výrobou v jiných zemích za roky 2014 a 2013. Tato tabulka například ukazuje, že skutečná výroba obdobného výrobku v roce 2014 v ČLR (317,4 milionu tun) je asi pětinásobkem celkové agregované produkce v Rusku, na Ukrajině, v Íránu a Brazílii dohromady (57,4 milionu tun). To je známkou enormní výrobní kapacity obdobného výrobku v ČLR.

| (134) | Zatřetí, šetření potvrdilo, že během období šetření čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku v průměru využívali kapacitu na 65 %. To činí více než 14 milionů metrických tun volné kapacity dotčeného výrobku mezi pouhými třemi společnostmi. To je dalším ukazatelem volné kapacity obdobného výrobku. Z předpokladu obdobné míry u dalších čínských výrobců plochých za tepla válcovaných ocelových výrobků (PTV) lze odvodit vysokou celkovou rezervní kapacitu PTV v Číně. |
| --- | --- |

(134)

Zatřetí, šetření potvrdilo, že během období šetření čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku v průměru využívali kapacitu na 65 %. To činí více než 14 milionů metrických tun volné kapacity dotčeného výrobku mezi pouhými třemi společnostmi. To je dalším ukazatelem volné kapacity obdobného výrobku. Z předpokladu obdobné míry u dalších čínských výrobců plochých za tepla válcovaných ocelových výrobků (PTV) lze odvodit vysokou celkovou rezervní kapacitu PTV v Číně.

| (135) | Kromě toho je trh Unie otevřeným trhem s velkým objemem dovozu z několika zemí, jak ukazuje tabulka ve 177. bodě odůvodnění. Jak vyplývá z tabulky 4 v 76. bodě odůvodnění, čínští vyvážející výrobci vyváželi na trh Unie především od roku 2012 a rychle získávali podíl na trhu pomocí dovozu za nízké ceny, k újmě dalších ekonomických hráčů, včetně výrobců z Unie. To dokazuje, že pronikání bylo během posuzovaného období pro čínské vyvážející výrobce relativně snadné a velmi úspěšné a je tak ukazatelem atraktivity trhu Unie pro čínské a další vyvážející výrobce. |
| --- | --- |

(135)

Kromě toho je trh Unie otevřeným trhem s velkým objemem dovozu z několika zemí, jak ukazuje tabulka ve 177. bodě odůvodnění. Jak vyplývá z tabulky 4 v 76. bodě odůvodnění, čínští vyvážející výrobci vyváželi na trh Unie především od roku 2012 a rychle získávali podíl na trhu pomocí dovozu za nízké ceny, k újmě dalších ekonomických hráčů, včetně výrobců z Unie. To dokazuje, že pronikání bylo během posuzovaného období pro čínské vyvážející výrobce relativně snadné a velmi úspěšné a je tak ukazatelem atraktivity trhu Unie pro čínské a další vyvážející výrobce.

5.2.2.2.   Absorpční kapacity třetích zemí

| (136) | V souladu s čl. 3 odst. 9 druhým pododstavcem pism. b) základního nařízení Komise analyzovala dostupnost jiných vývozních trhů pro čínské vyvážející výrobce pro absorpci dalších vývozů. |
| --- | --- |

(136)

V souladu s čl. 3 odst. 9 druhým pododstavcem pism. b) základního nařízení Komise analyzovala dostupnost jiných vývozních trhů pro čínské vyvážející výrobce pro absorpci dalších vývozů.

| (137) | Přístup na některé (hlavní) vývozní trhy je pro čínské vyvážející výrobce čím dál obtížnější kvůli obchodním ochranným opatřením (zemí jako USA, Malajsie, Indie a Mexiko) a/nebo šetřením (země jako Thajsko) nebo zvýšeným celním poplatkům (Jižní Afrika). |
| --- | --- |

(137)

Přístup na některé (hlavní) vývozní trhy je pro čínské vyvážející výrobce čím dál obtížnější kvůli obchodním ochranným opatřením (zemí jako USA, Malajsie, Indie a Mexiko) a/nebo šetřením (země jako Thajsko) nebo zvýšeným celním poplatkům (Jižní Afrika).

| (138) | Statistické údaje o vývozu – pro rok 2015 a prvních šest měsíců roku 2016 – pro vzorek (23) kódů KN souvisejících s obdobným výrobkem – ukazují aktuální objemy čínského vývozu do zbytku světa. |
| --- | --- |

(138)

Statistické údaje o vývozu – pro rok 2015 a prvních šest měsíců roku 2016 – pro vzorek (23) kódů KN souvisejících s obdobným výrobkem – ukazují aktuální objemy čínského vývozu do zbytku světa.

23

| (139) | Zaprvé, dotčená země vyvezla zhruba stejný objem během prvních šesti měsíců roku 2016, pokud by tato čísla byla přepočítána na celý rok a porovnána s rokem 2015. Průměrné jednotkové prodejní ceny byly však v prvních šesti měsících roku 2016 nižší než v roce 2015. Zadruhé, ztráta podílu na trhu v některých zemích (např. Indonésie a Vietnam) během prvních šesti měsíců roku 2016, v porovnání s rokem 2015, je kompenzována ziskem podílu na trhu v jiných zemích (např. Bangladéš a Korejská lidově demokratická republika). Komise proto dospěla k závěru, že je nepravděpodobné, že by třetí země samy absorbovaly obrovský objem volné čínské kapacity. Nehledě na současný stav čínského vývozu do dalších třetích zemí bude atraktivní trh Unie, jak je zmíněno ve 135. bodě odůvodnění, nadále mezi hlavními cíli čínského dumpingového vývozu. |
| --- | --- |

(139)

Zaprvé, dotčená země vyvezla zhruba stejný objem během prvních šesti měsíců roku 2016, pokud by tato čísla byla přepočítána na celý rok a porovnána s rokem 2015. Průměrné jednotkové prodejní ceny byly však v prvních šesti měsících roku 2016 nižší než v roce 2015. Zadruhé, ztráta podílu na trhu v některých zemích (např. Indonésie a Vietnam) během prvních šesti měsíců roku 2016, v porovnání s rokem 2015, je kompenzována ziskem podílu na trhu v jiných zemích (např. Bangladéš a Korejská lidově demokratická republika). Komise proto dospěla k závěru, že je nepravděpodobné, že by třetí země samy absorbovaly obrovský objem volné čínské kapacity. Nehledě na současný stav čínského vývozu do dalších třetích zemí bude atraktivní trh Unie, jak je zmíněno ve 135. bodě odůvodnění, nadále mezi hlavními cíli čínského dumpingového vývozu.

5.2.2.3.   Absorpční kapacita ČLR

| (140) | V ČLR také neexistuje dostatečná absorpční kapacita. Domácí poptávka po oceli v ČLR zpomaluje: Podle Světového sdružení výrobců oceli čínská poptávka po oceli měla dle očekávání poklesnout nejdříve o – 3,5 % v roce 2015 a o – 2,0 % v roce 2016, když v roce 2013 dosáhla svého vrcholu (24). Tato čísla byla ale stejnou organizací následně upravena následujícím způsobem: „očekávaný pokles poptávky po oceli v Číně by měl činit – 4,0 % v roce 2016 a následně – 3,0 % v roce 2017. To naznačuje poptávku v roce 2017 po 626,1 Mt oceli (15 % pokles proti roku 2013), snížení světového používání oceli na 41,9 % z 47,9 % v roce 2009 a 44,8 % v roce 2015“ (25). |
| --- | --- |

(140)

V ČLR také neexistuje dostatečná absorpční kapacita. Domácí poptávka po oceli v ČLR zpomaluje: Podle Světového sdružení výrobců oceli čínská poptávka po oceli měla dle očekávání poklesnout nejdříve o – 3,5 % v roce 2015 a o – 2,0 % v roce 2016, když v roce 2013 dosáhla svého vrcholu (24). Tato čísla byla ale stejnou organizací následně upravena následujícím způsobem: „očekávaný pokles poptávky po oceli v Číně by měl činit – 4,0 % v roce 2016 a následně – 3,0 % v roce 2017. To naznačuje poptávku v roce 2017 po 626,1 Mt oceli (15 % pokles proti roku 2013), snížení světového používání oceli na 41,9 % z 47,9 % v roce 2009 a 44,8 % v roce 2015“ (25).

24

25

5.2.2.4.   Závěr ohledně kapacity

| (141) | Na závěr je třeba uvést, že je pravděpodobné, že podstatný objem stávající ohromné nadbytečné kapacity ocelářství, včetně obdobného výrobku, bude nadále směřovat na trh Unie. Současná nadměrná kapacita a nedostatečná absorpční kapacita třetích zemí nebo samotné ČLR naznačují pravděpodobný výrazný nárůst čínského vývozu do Unie, do níž byl průnik během posuzovaného období zjevně relativně snadný a velmi úspěšný. |
| --- | --- |

(141)

Na závěr je třeba uvést, že je pravděpodobné, že podstatný objem stávající ohromné nadbytečné kapacity ocelářství, včetně obdobného výrobku, bude nadále směřovat na trh Unie. Současná nadměrná kapacita a nedostatečná absorpční kapacita třetích zemí nebo samotné ČLR naznačují pravděpodobný výrazný nárůst čínského vývozu do Unie, do níž byl průnik během posuzovaného období zjevně relativně snadný a velmi úspěšný.

5.2.3.   Cenová hladina dovozu

Cenová hladina dovozu

| (142) | Jak je popsáno v 78. bodě odůvodnění, během posuzovaného období poklesly průměrné dovozní ceny z dotčené země o 33 %, z 600 EUR za tunu v roce 2012 na 404 EUR za tunu v roce 2015. |
| --- | --- |

(142)

Jak je popsáno v 78. bodě odůvodnění, během posuzovaného období poklesly průměrné dovozní ceny z dotčené země o 33 %, z 600 EUR za tunu v roce 2012 na 404 EUR za tunu v roce 2015.

| (143) | Níže uvedená tabulka porovnává průměrné čínské dovozní jednotkové ceny pěti výrobců z Unie zařazených do vzorku.

  Tabulka 15


  Prodejní ceny volného trhu v Unii v porovnání s čínskými dovozními cenami během posuzovaného období | Viz bod odůvodnění | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodejní cena 5 výrobců z Unie zařazených do vzorku (v EUR za tunu) | 104 | 553 | 498 | 471 | 427 |
| Průměrná cena čínského dovozu podle Eurostatu
  (EUR za tunu) | 78 | 600 | 505 | 463 | 404 |
| Rozdíl (v EUR za tunu) | | – 47 | – 7 | + 8 | + 23 |
| Zdroj: Odpovědi výrobců a vyvážejících výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník a Eurostat |

(143)

Níže uvedená tabulka porovnává průměrné čínské dovozní jednotkové ceny pěti výrobců z Unie zařazených do vzorku.

Tabulka 15

Tabulka 15

Prodejní ceny volného trhu v Unii v porovnání s čínskými dovozními cenami během posuzovaného období

Prodejní ceny volného trhu v Unii v porovnání s čínskými dovozními cenami během posuzovaného období

Viz bod odůvodnění

2012

2013

2014

OŠ

Prodejní cena 5 výrobců z Unie zařazených do vzorku (v EUR za tunu)

104

553

498

471

427

Průměrná cena čínského dovozu podle Eurostatu

(EUR za tunu)

78

600

505

463

404

Rozdíl (v EUR za tunu)

– 47

– 7

- 8

- 23

Zdroj: Odpovědi výrobců a vyvážejících výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník a Eurostat

Zdroj:

| (144) | Průměrné čínské ceny byly v roce 2012 výrazně vyšší než ceny výrobců v Unii. V roce 2015 ale ceny čínského dovozu výrazně poklesly (404 EUR za tunu) oproti cenám výrobního odvětví Unie (427 EUR za tunu). To potvrzuje i analýza podbízení v 82. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(144)

Průměrné čínské ceny byly v roce 2012 výrazně vyšší než ceny výrobců v Unii. V roce 2015 ale ceny čínského dovozu výrazně poklesly (404 EUR za tunu) oproti cenám výrobního odvětví Unie (427 EUR za tunu). To potvrzuje i analýza podbízení v 82. bodě odůvodnění výše.

| (145) | Následující tabulka ukazuje další pokračující pokles čínských jednotkových cen v období po šetření leden–červen 2016 při vstupu na trh Unie.

  Tabulka 16


  Čínské dovozní ceny v období po šetření












  Průměrné dovozní ceny čínského dovozu
  (EUR za tunu) | leden 2016 | únor 2016 | březen 2016 | duben 2016 | květen 2016 | červen 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 326 | 318 | 313 | 303 | 299 | 308 |
| Zdroj: Eurostat |

(145)

Následující tabulka ukazuje další pokračující pokles čínských jednotkových cen v období po šetření leden–červen 2016 při vstupu na trh Unie.

Tabulka 16

Tabulka 16

Čínské dovozní ceny v období po šetření

Čínské dovozní ceny v období po šetření

Průměrné dovozní ceny čínského dovozu

(EUR za tunu)

leden 2016

únor 2016

březen 2016

duben 2016

květen 2016

červen 2016

326

318

313

303

299

308

Zdroj: Eurostat

Zdroj:

| (146) | Nízké ceny čínského dovozu mají dvojí negativní dopad:






  i) | na jedné straně podstatný rozdíl v cenách pravděpodobně způsobí (další) posun směrem k dumpingovému dovozu, protože uživatelé pravděpodobně nakoupí rostoucí množství zboží, prodávaného za nízké ceny; |
| --- | --- | --- |

(146)

Nízké ceny čínského dovozu mají dvojí negativní dopad:

i)

na jedné straně podstatný rozdíl v cenách pravděpodobně způsobí (další) posun směrem k dumpingovému dovozu, protože uživatelé pravděpodobně nakoupí rostoucí množství zboží, prodávaného za nízké ceny;

| ii) | na druhé straně existenci tak nízkých cen na trhu kupující pravděpodobně využijí jako nástroj vyjednávání ke stlačení cen výrobců z Unie a z dalších zdrojů, což bude mít vliv na další pokles objemů, tak cen. Zatímco v situacích, kdy rozdíly v cenách nejsou velké, mohou být tyto účinky zpochybnitelné, v daném případě a s ohledem na zjištěné cenové podbízení lze očekávat, že výsledná škoda způsobená výrobnímu odvětví Unie bude závažná. |
| --- | --- |

ii)

na druhé straně existenci tak nízkých cen na trhu kupující pravděpodobně využijí jako nástroj vyjednávání ke stlačení cen výrobců z Unie a z dalších zdrojů, což bude mít vliv na další pokles objemů, tak cen. Zatímco v situacích, kdy rozdíly v cenách nejsou velké, mohou být tyto účinky zpochybnitelné, v daném případě a s ohledem na zjištěné cenové podbízení lze očekávat, že výsledná škoda způsobená výrobnímu odvětví Unie bude závažná.

5.2.4.   Stav zásob

Stav zásob

| (147) | Komise dospěla k názoru, že tento činitel není pro analýzu nijak zvlášť významný, protože normální zásoby drží obchodníci (velkoobchodníci) a ne výrobci. Navíc výrobci v Unii vyrábějí především na objednávku, což jim umožňuje udržovat co nejnižší zásoby. Tento činitel, který je výslovně uveden v čl. 3, odst. 9 druhém pododstavci základního nařízení (viz 120. bod odůvodnění výše), však analyzovala. |
| --- | --- |

(147)

Komise dospěla k názoru, že tento činitel není pro analýzu nijak zvlášť významný, protože normální zásoby drží obchodníci (velkoobchodníci) a ne výrobci. Navíc výrobci v Unii vyrábějí především na objednávku, což jim umožňuje udržovat co nejnižší zásoby. Tento činitel, který je výslovně uveden v čl. 3, odst. 9 druhém pododstavci základního nařízení (viz 120. bod odůvodnění výše), však analyzovala.

| (148) | V ČLR i na trhu Unie (26) byly na konci období šetření zaznamenány klesající zásoby. Lze to vysvětlit v rámci poklesu cen v roce 2015 a 2016 následujícím způsobem: pokud výrobce nebo obchodník očekává, že ceny porostou, začne si urychleně budovat zásobu v očekávání, že po nárůstu cen dosáhne proporcionálně vyšších zisků. |
| --- | --- |

(148)

V ČLR i na trhu Unie (26) byly na konci období šetření zaznamenány klesající zásoby. Lze to vysvětlit v rámci poklesu cen v roce 2015 a 2016 následujícím způsobem: pokud výrobce nebo obchodník očekává, že ceny porostou, začne si urychleně budovat zásobu v očekávání, že po nárůstu cen dosáhne proporcionálně vyšších zisků.

26

| (149) | Komise navzdory žádostem a vlastnímu výzkumu nedokázala najít komplexní údaje o zásobách pro období po šetření. Dospěla však k tomu, že objem zásob dotčeného výrobku v Unii pravděpodobně počátkem roku 2016 zůstane nízký: například v Německu „podle Německého sdružení distributorů oceli (BDS) na konci loňského roku zásoby plochých ocelových výrobků poklesly na nejnižší úroveň od prosince 2003. Nejnovější údaje naznačují určité zlepšení, ale při objemu 1,4 milionu tun v únoru zůstaly o 7 % nižší než loni. (27)“ |
| --- | --- |

(149)

Komise navzdory žádostem a vlastnímu výzkumu nedokázala najít komplexní údaje o zásobách pro období po šetření. Dospěla však k tomu, že objem zásob dotčeného výrobku v Unii pravděpodobně počátkem roku 2016 zůstane nízký: například v Německu „podle Německého sdružení distributorů oceli (BDS) na konci loňského roku zásoby plochých ocelových výrobků poklesly na nejnižší úroveň od prosince 2003. Nejnovější údaje naznačují určité zlepšení, ale při objemu 1,4 milionu tun v únoru zůstaly o 7 % nižší než loni. (27)“

27

| (150) | V ČLR zásoby oceli ve skladech ve 40 největších čínských městech údajně poklesly na 8,86 tuny koncem června 2016 z 9,47 tuny koncem května 2016, v porovnání s 12,86 tuny koncem června 2015. Během měsíce května 2016 zásoby oceli v 80 největších čínských ocelárnách činily 14,47 tuny v porovnání s 16,71 tuny koncem května 2015 (28). |
| --- | --- |

(150)

V ČLR zásoby oceli ve skladech ve 40 největších čínských městech údajně poklesly na 8,86 tuny koncem června 2016 z 9,47 tuny koncem května 2016, v porovnání s 12,86 tuny koncem června 2015. Během měsíce května 2016 zásoby oceli v 80 největších čínských ocelárnách činily 14,47 tuny v porovnání s 16,71 tuny koncem května 2015 (28).

28

| (151) | Z toho vyplývá, že zásoby oceli klesají jak ke konci období šetření, tak po období šetření. Přestože nejde o rozhodující faktor analýzy, může naznačovat potenciální další pokles cen, posilující riziko újmy. |
| --- | --- |

(151)

Z toho vyplývá, že zásoby oceli klesají jak ke konci období šetření, tak po období šetření. Přestože nejde o rozhodující faktor analýzy, může naznačovat potenciální další pokles cen, posilující riziko újmy.

5.2.5.   Ostatní prvky: ziskovost a příjem objednávek v Unii výrobního odvětví Unie

Ostatní prvky: ziskovost a příjem objednávek v Unii výrobního odvětví Unie

| (152) | Výrobní odvětví Unie potřebuje udržitelné zisky. Proto je tento ukazatel újmy velmi důležitý. Příjmy objednávek jsou potvrzenými závazky odběratelů a naznačují vývoj prodeje výrobního odvětví Unie v následujících měsících. Komisi se podařilo shromáždit a analyzovat údaje o zisku a příjmu objednávek za období šetření a po něm. |
| --- | --- |

(152)

Výrobní odvětví Unie potřebuje udržitelné zisky. Proto je tento ukazatel újmy velmi důležitý. Příjmy objednávek jsou potvrzenými závazky odběratelů a naznačují vývoj prodeje výrobního odvětví Unie v následujících měsících. Komisi se podařilo shromáždit a analyzovat údaje o zisku a příjmu objednávek za období šetření a po něm.

| (153) | Jak je uvedeno ve 113. bodě odůvodnění, výrobci v Unii se během roku 2014 a prvních dvou čtvrtletí roku 2015 začali z hlediska ziskovosti mírně zotavovat. Jak je uvedeno ve 116. bodě odůvodnění, v druhé polovině roku 2015 ziskovost v Unii přešla ve ztráty, které ve 4. čtvrtině období šetření dosáhly neudržitelné úrovně – 10 %. |
| --- | --- |

(153)

Jak je uvedeno ve 113. bodě odůvodnění, výrobci v Unii se během roku 2014 a prvních dvou čtvrtletí roku 2015 začali z hlediska ziskovosti mírně zotavovat. Jak je uvedeno ve 116. bodě odůvodnění, v druhé polovině roku 2015 ziskovost v Unii přešla ve ztráty, které ve 4. čtvrtině období šetření dosáhly neudržitelné úrovně – 10 %.

| (154) | Pro období po šetření nebyla čísla o ziskovosti pro celé výrobní odvětví Unie k dispozici. Čísla o ziskovosti se ale podařilo shromáždit od žadatelů, což představuje asi 90 % celkové výroby výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno v 62. bodě odůvodnění. Tyto údaje budou aktualizovány po vydání tohoto nařízení a, pokud to bude možné, budou analyzovány další činitele. V této fázi šetření byly údaje o ziskovosti a příjmu objednávek nejlepšími dostupnými údaji. |
| --- | --- |

(154)

Pro období po šetření nebyla čísla o ziskovosti pro celé výrobní odvětví Unie k dispozici. Čísla o ziskovosti se ale podařilo shromáždit od žadatelů, což představuje asi 90 % celkové výroby výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno v 62. bodě odůvodnění. Tyto údaje budou aktualizovány po vydání tohoto nařízení a, pokud to bude možné, budou analyzovány další činitele. V této fázi šetření byly údaje o ziskovosti a příjmu objednávek nejlepšími dostupnými údaji.

| (155) | Jak ukazuje tabulka ve 145. bodě odůvodnění, čínské vývozní ceny dále poklesly během první poloviny roku 2016 a to pod výrobní náklady výrobců v Unii. To jasně ukazuje agresivní čínské stanovování cen na trhu Unie, které je pro výrobce v Unii v budoucnosti neudržitelné. Potvrzuje to níže uvedená tabulka, která poskytuje informace o ziskovosti žadatelů. Šetření zjistilo další zhoršování ziskovosti pro žadatele.

  Tabulka 17


  Vývoj ziskovosti a příjmu objednávek žadatelů











  Popis | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Duben 2015 – březen 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost | – 1,31 % | – 4,86 % | – 1,28 % | – 3 až – 5 % | – 5 % až – 7 % |
| Příjem objednávek | 16 763 734 | 16 631 630 | 16 677 099 | 15 529 155 | 15 636 444 |
| Zdroj: Eurofer |

(155)

Jak ukazuje tabulka ve 145. bodě odůvodnění, čínské vývozní ceny dále poklesly během první poloviny roku 2016 a to pod výrobní náklady výrobců v Unii. To jasně ukazuje agresivní čínské stanovování cen na trhu Unie, které je pro výrobce v Unii v budoucnosti neudržitelné. Potvrzuje to níže uvedená tabulka, která poskytuje informace o ziskovosti žadatelů. Šetření zjistilo další zhoršování ziskovosti pro žadatele.

Tabulka 17

Tabulka 17

Vývoj ziskovosti a příjmu objednávek žadatelů

Vývoj ziskovosti a příjmu objednávek žadatelů

Popis

2012

2013

2014

2015

Duben 2015 – březen 2016

Ziskovost

– 1,31 %

– 4,86 %

– 1,28 %

– 3 až – 5 %

– 5 % až – 7 %

Příjem objednávek

16 763 734

16 631 630

16 677 099

15 529 155

15 636 444

Zdroj: Eurofer

Zdroj:

5.2.6.   Předvídatelnost a akutnost změn okolností

Předvídatelnost a akutnost změn okolností

| (156) | V čl. 3 odst. 9 základního nařízení se uvádí, že „... změna okolností, jež by přivodila stav, v němž by dumping působil újmu, musí být zřetelně předvídatelná a musí hrozit bezprostředně.“ |
| --- | --- |

(156)

V čl. 3 odst. 9 základního nařízení se uvádí, že „... změna okolností, jež by přivodila stav, v němž by dumping působil újmu, musí být zřetelně předvídatelná a musí hrozit bezprostředně.“

| (157) | Všechny výše uvedené činitele byly analyzovány a ověřeny s ohledem na období šetření. Především ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku dosáhla ve 4. čtvrtletí roku 2015 neudržitelné úrovně – 10 %, kdy byl čínský tlak nejcitelnější. Navíc údaje z období po šetření odhalily, že tento negativní trend, který započal v druhé polovině roku 2015, nebyl v první polovině roku 2016 přerušen. Pokud bude tento trend pokračovat, křehká situace výrobního odvětví Unie se brzy promění v podstatnou újmu. Na základě údajů pro období šetření tedy Komise dospěla k názoru, že došlo k zřetelněpředvídatelné a bezprostřední změně okolností na konci období šetření, což vytvoří situaci, v níž dumping způsobí újmu. |
| --- | --- |

(157)

Všechny výše uvedené činitele byly analyzovány a ověřeny s ohledem na období šetření. Především ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku dosáhla ve 4. čtvrtletí roku 2015 neudržitelné úrovně – 10 %, kdy byl čínský tlak nejcitelnější. Navíc údaje z období po šetření odhalily, že tento negativní trend, který započal v druhé polovině roku 2015, nebyl v první polovině roku 2016 přerušen. Pokud bude tento trend pokračovat, křehká situace výrobního odvětví Unie se brzy promění v podstatnou újmu. Na základě údajů pro období šetření tedy Komise dospěla k názoru, že došlo k zřetelněpředvídatelné a bezprostřední změně okolností na konci období šetření, což vytvoří situaci, v níž dumping způsobí újmu.

5.3.   Závěr ohledně hrozící újmy

Závěr ohledně hrozící újmy

| (158) | Přestože se výrobní odvětví Unie během roku 2014 a v prvních dvou čtvrtletích roku 2015 vzpamatovávalo, téměř všechny ukazatele újmy se v druhé polovině roku 2015 začaly dramaticky propadat. Šetření odhalilo, že tento negativní trend, který započal v druhé polovině roku 2015, nebyl v první polovině roku 2016 přerušen. Výhled výrobního odvětví Unie ohledně budoucí ziskovosti a budoucího prodeje je negativní a lze jej potvrdit (viz tabulka 17 ve 155. bodě odůvodnění). Snížení prodeje a nižší nebo záporné marže velmi pravděpodobně povedou k velkým ztrátám, ztraceným objednávkám a úbytku pracovních míst. Díky tomu všechny činitele hodnocené v rámci čl. 3 odst. 9 základního nařízení, především výrazné zvýšení dumpingového dovozu v roce 2015 (pokračující v roce 2016) za stále se snižujících cen, obrovský přebytek kapacity v ČLR a negativní vývoj ziskovosti výrobního odvětví Unie, ukazují stejným směrem. |
| --- | --- |

(158)

Přestože se výrobní odvětví Unie během roku 2014 a v prvních dvou čtvrtletích roku 2015 vzpamatovávalo, téměř všechny ukazatele újmy se v druhé polovině roku 2015 začaly dramaticky propadat. Šetření odhalilo, že tento negativní trend, který započal v druhé polovině roku 2015, nebyl v první polovině roku 2016 přerušen. Výhled výrobního odvětví Unie ohledně budoucí ziskovosti a budoucího prodeje je negativní a lze jej potvrdit (viz tabulka 17 ve 155. bodě odůvodnění). Snížení prodeje a nižší nebo záporné marže velmi pravděpodobně povedou k velkým ztrátám, ztraceným objednávkám a úbytku pracovních míst. Díky tomu všechny činitele hodnocené v rámci čl. 3 odst. 9 základního nařízení, především výrazné zvýšení dumpingového dovozu v roce 2015 (pokračující v roce 2016) za stále se snižujících cen, obrovský přebytek kapacity v ČLR a negativní vývoj ziskovosti výrobního odvětví Unie, ukazují stejným směrem.

| (159) | S ohledem na tuto analýzu Komise v této fázi dospěla k závěru, že na konci období šetření existovala hrozba zřetelně předvídatelné a bezprostřední újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(159)

S ohledem na tuto analýzu Komise v této fázi dospěla k závěru, že na konci období šetření existovala hrozba zřetelně předvídatelné a bezprostřední újmy pro výrobní odvětví Unie.

6.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

| (160) | V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda byla hrozba podstatné újmy pro výrobní odvětví Unie způsobena stávajícím dumpingovým dovozem z dotčené země. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobnímu odvětví Unie mohlo hrozit riziko újmy zapříčiněné i jinými známými činiteli. Komise zajistila, aby případná hrozba újmy, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z ČLR, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: hospodářská krize a pokles poptávky po oceli, náklady na suroviny způsobující pokles prodejních cen, dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobců v Unii a tvrzení, že jeden výrobce v Unii poškozuje výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(160)

V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda byla hrozba podstatné újmy pro výrobní odvětví Unie způsobena stávajícím dumpingovým dovozem z dotčené země. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobnímu odvětví Unie mohlo hrozit riziko újmy zapříčiněné i jinými známými činiteli. Komise zajistila, aby případná hrozba újmy, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z ČLR, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: hospodářská krize a pokles poptávky po oceli, náklady na suroviny způsobující pokles prodejních cen, dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobců v Unii a tvrzení, že jeden výrobce v Unii poškozuje výrobní odvětví Unie.

6.1.   Účinky dumpingového dovozu

Účinky dumpingového dovozu

| (161) | Prodejní ceny čínských vyvážejících výrobců v průměru klesly během období šetření z 600 EUR za tunu v roce 2012 na 404 EUR za tunu (– 33 %). Stálým snižováním svých jednotkových prodejních cen během posuzovaného období dokázali čínští vyvážející výrobci významně zvýšit svůj podíl na trhu v období od roku 2012 (0,79 %) do období šetření (4,32 %), jak je uvedeno v 76. bodě odůvodnění. Konkrétně během období šetření došlo v porovnání s předchozími lety k výraznému nárůstu čínského dovozu. |
| --- | --- |

(161)

Prodejní ceny čínských vyvážejících výrobců v průměru klesly během období šetření z 600 EUR za tunu v roce 2012 na 404 EUR za tunu (– 33 %). Stálým snižováním svých jednotkových prodejních cen během posuzovaného období dokázali čínští vyvážející výrobci významně zvýšit svůj podíl na trhu v období od roku 2012 (0,79 %) do období šetření (4,32 %), jak je uvedeno v 76. bodě odůvodnění. Konkrétně během období šetření došlo v porovnání s předchozími lety k výraznému nárůstu čínského dovozu.

| (162) | Přestože pokles poptávky po oceli a následky dluhové krize eurozóny negativně ovlivnily výkonnost výrobního odvětví Unie v roce 2012 a 2013, výrobní odvětví Unie se v roce 2014 dokázalo mírně zotavit. Nicméně především od druhé poloviny roku 2015 neustálý nárůst dovozu z dotčené země za podbízivé ceny měl jasně negativní dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie. Zatímco výrobní odvětví Unie v roce 2015 snižovalo své náklady zvyšováním produktivity, včetně určitého snižování počtu zaměstnanců a využitím poklesu cen surovin, dumpingový dovoz stále rostl a přinutil výrobní odvětví Unie ještě více snižovat prodejní ceny v Unii, aby tak omezilo ztrátu svého podílu na trhu. Proto ačkoli ziskovost výrobního odvětví Unie vykázala mírné zlepšení omezením ztrát v roce 2014 a v prvním pololetí roku 2015, trend se počínaje druhým pololetím roku 2015 úplně obrátil: objem čínského dovozu se ještě zvýšil a čínské ceny dále klesly, zatímco ceny a ziskovost výrobního odvětví Unie dále klesaly. |
| --- | --- |

(162)

Přestože pokles poptávky po oceli a následky dluhové krize eurozóny negativně ovlivnily výkonnost výrobního odvětví Unie v roce 2012 a 2013, výrobní odvětví Unie se v roce 2014 dokázalo mírně zotavit. Nicméně především od druhé poloviny roku 2015 neustálý nárůst dovozu z dotčené země za podbízivé ceny měl jasně negativní dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie. Zatímco výrobní odvětví Unie v roce 2015 snižovalo své náklady zvyšováním produktivity, včetně určitého snižování počtu zaměstnanců a využitím poklesu cen surovin, dumpingový dovoz stále rostl a přinutil výrobní odvětví Unie ještě více snižovat prodejní ceny v Unii, aby tak omezilo ztrátu svého podílu na trhu. Proto ačkoli ziskovost výrobního odvětví Unie vykázala mírné zlepšení omezením ztrát v roce 2014 a v prvním pololetí roku 2015, trend se počínaje druhým pololetím roku 2015 úplně obrátil: objem čínského dovozu se ještě zvýšil a čínské ceny dále klesly, zatímco ceny a ziskovost výrobního odvětví Unie dále klesaly.

| (163) | Vzhledem k časovému souběhu stále se zvyšující úrovně dumpingového dovozu za trvale se snižující ceny na jedné straně a na druhé straně ztráty podílu na trhu výrobního odvětví Unie a stlačení cen vedoucího ke ztrátovosti, především v druhém pololetí 2015 a dále, Komise vyvozuje, že dumpingový dovoz měl negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(163)

Vzhledem k časovému souběhu stále se zvyšující úrovně dumpingového dovozu za trvale se snižující ceny na jedné straně a na druhé straně ztráty podílu na trhu výrobního odvětví Unie a stlačení cen vedoucího ke ztrátovosti, především v druhém pololetí 2015 a dále, Komise vyvozuje, že dumpingový dovoz měl negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie.

| (164) | Navíc postupující zpomalování čínské ekonomiky a velmi značná nadměrná kapacita čínského ocelářského průmyslu přiměly čínské výrobce oceli k tomu, aby přesměrovali přebytečnou výrobu na vývozní trhy, přičemž trh Unie je atraktivní vývozní destinací. Některé jiné tradiční důležité exportní trhy uplatnily opatření vůči čínským ocelářským výrobkům, včetně plochých za tepla válcovaných ocelových výrobků. |
| --- | --- |

(164)

Navíc postupující zpomalování čínské ekonomiky a velmi značná nadměrná kapacita čínského ocelářského průmyslu přiměly čínské výrobce oceli k tomu, aby přesměrovali přebytečnou výrobu na vývozní trhy, přičemž trh Unie je atraktivní vývozní destinací. Některé jiné tradiční důležité exportní trhy uplatnily opatření vůči čínským ocelářským výrobkům, včetně plochých za tepla válcovaných ocelových výrobků.

| (165) | Trh Unie se v důsledku rostoucího ukládání opatření na ochranu obchodu po celém světě pravděpodobně stal jednou z nejatraktivnějších destinací čínského dumpingového dovozu dotčeného výrobku, a to na úkor výrobního odvětví Unie. Tento závěr je podpořen následujícími fakty:






  — | dovozní statistikou Eurostatu, podle níž míra čínského dovozu je nadále výrazná i po konci období šetření, |
| --- | --- | --- |

(165)

Trh Unie se v důsledku rostoucího ukládání opatření na ochranu obchodu po celém světě pravděpodobně stal jednou z nejatraktivnějších destinací čínského dumpingového dovozu dotčeného výrobku, a to na úkor výrobního odvětví Unie. Tento závěr je podpořen následujícími fakty:

—

dovozní statistikou Eurostatu, podle níž míra čínského dovozu je nadále výrazná i po konci období šetření,

| — | slabší vnitřní čínskou poptávkou po oceli. |
| --- | --- |

—

slabší vnitřní čínskou poptávkou po oceli.

6.2.   Účinky jiných činitelů

Účinky jiných činitelů

6.2.1.   Hospodářská krize

Hospodářská krize

| (166) | Pokles poptávky po oceli především v roce 2012 a dopady dluhové krize eurozóny negativně ovlivnily výkon ocelářství v Unii v roce 2012 a 2013. Jak je uvedeno ve 106. bodě odůvodnění, Komise uznává negativní dopad. Zároveň však podotýká, že výrobní odvětví Unie se v roce 2014 a 2015 začalo vzpamatovávat. |
| --- | --- |

(166)

Pokles poptávky po oceli především v roce 2012 a dopady dluhové krize eurozóny negativně ovlivnily výkon ocelářství v Unii v roce 2012 a 2013. Jak je uvedeno ve 106. bodě odůvodnění, Komise uznává negativní dopad. Zároveň však podotýká, že výrobní odvětví Unie se v roce 2014 a 2015 začalo vzpamatovávat.

| (167) | Proto i když bylo na jedné straně výrobní odvětví Unie zasaženo dluhovou krizí eurozóny, především v průběhu let 2012–2013, trh se z těchto dopadů mírně vzpamatovával s relativně stabilní, dokonce rostoucí poptávkou na trhu Unie počínaje rokem 2013. Díky tomu v letech 2014 a 2015 mohlo mít výrobní odvětví Unie větší prospěch z oživení trhu, ale bránilo mu v tom další výrazné zvýšení dovozu z ČLR. Čínský dovoz za nízké ceny postupně rostl a získával další podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Neustálý tlak dovozu začal být plně pociťován od druhého pololetí 2015. |
| --- | --- |

(167)

Proto i když bylo na jedné straně výrobní odvětví Unie zasaženo dluhovou krizí eurozóny, především v průběhu let 2012–2013, trh se z těchto dopadů mírně vzpamatovával s relativně stabilní, dokonce rostoucí poptávkou na trhu Unie počínaje rokem 2013. Díky tomu v letech 2014 a 2015 mohlo mít výrobní odvětví Unie větší prospěch z oživení trhu, ale bránilo mu v tom další výrazné zvýšení dovozu z ČLR. Čínský dovoz za nízké ceny postupně rostl a získával další podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Neustálý tlak dovozu začal být plně pociťován od druhého pololetí 2015.

| (168) | Komise tedy v této fázi dospěla k názoru, že dluhová krize eurozóny měla negativní dopad především během let 2012 a 2013 posuzovaného období a před obdobím šetření. Nicméně nepřispěla k hrozbě újmy zjištěné na konci roku 2015. |
| --- | --- |

(168)

Komise tedy v této fázi dospěla k názoru, že dluhová krize eurozóny měla negativní dopad především během let 2012 a 2013 posuzovaného období a před obdobím šetření. Nicméně nepřispěla k hrozbě újmy zjištěné na konci roku 2015.

6.2.2.   Pokles nákladů hlavních surovin (železné rudy, koksovatelného uhlí a šrotu) dotčeného výrobku / obdobného výrobku.

Pokles nákladů hlavních surovin (železné rudy, koksovatelného uhlí a šrotu) dotčeného výrobku / obdobného výrobku.

| (169) | Jedna zúčastněná strana namítla, že ceny dotčeného výrobku a obdobného výrobku se vyvíjely podle jediného celosvětového cenového trendu a v podstatě odrážejí klesající ceny železné rudy. Stlačení cen a výsledné riziko újmy tedy nezavinil čínský dovoz, ale celosvětový trend. |
| --- | --- |

(169)

Jedna zúčastněná strana namítla, že ceny dotčeného výrobku a obdobného výrobku se vyvíjely podle jediného celosvětového cenového trendu a v podstatě odrážejí klesající ceny železné rudy. Stlačení cen a výsledné riziko újmy tedy nezavinil čínský dovoz, ale celosvětový trend.

| (170) | Komise analyzovala vývoj cen surovin PTV pro posuzované období. |
| --- | --- |

(170)

Komise analyzovala vývoj cen surovin PTV pro posuzované období.

| (171) | Zaprvé, na zavedených ocelářských trzích, jako je trh Unie, domácí výrobci konkurovali mnoha zdrojům dovozů, jak ukazuje tabulka 18 v bodu odůvodnění (177) níže, což vedlo k rostoucímu tlaku na ceny a následně erozi cen. |
| --- | --- |

(171)

Zaprvé, na zavedených ocelářských trzích, jako je trh Unie, domácí výrobci konkurovali mnoha zdrojům dovozů, jak ukazuje tabulka 18 v bodu odůvodnění (177) níže, což vedlo k rostoucímu tlaku na ceny a následně erozi cen.

| (172) | Za druhé, přestože ČLR patří k zemím s největší spotřebou oceli na světě, má výraznou přebytečnou kapacitu. Čínští výrobci jsou tedy pobízeni k exportu svého přebytku výroby za nízké ceny na nejatraktivnější trhy, včetně trhu Unie. Proto trend cen surovin není jediným faktorem, který má dopad na celosvětové ceny. |
| --- | --- |

(172)

Za druhé, přestože ČLR patří k zemím s největší spotřebou oceli na světě, má výraznou přebytečnou kapacitu. Čínští výrobci jsou tedy pobízeni k exportu svého přebytku výroby za nízké ceny na nejatraktivnější trhy, včetně trhu Unie. Proto trend cen surovin není jediným faktorem, který má dopad na celosvětové ceny.

| (173) | Zatřetí, je zřejmé, že ceny hlavních surovin (železné rudy, koksovatelného uhlí a šrotu) pro výrobu PTV mezi lety 2012 a 2015 výrazně poklesly následujícím způsobem:






  — | cena železné rudy klesla ze 141 USD za metrickou tunu na 56 USD za metrickou tunu, tedy poklesla o 60 %, |
| --- | --- | --- |

(173)

Zatřetí, je zřejmé, že ceny hlavních surovin (železné rudy, koksovatelného uhlí a šrotu) pro výrobu PTV mezi lety 2012 a 2015 výrazně poklesly následujícím způsobem:

—

cena železné rudy klesla ze 141 USD za metrickou tunu na 56 USD za metrickou tunu, tedy poklesla o 60 %,

| — | cena demoličního šrotu klesla z 327 EUR za metrickou tunu na 159 EUR za metrickou tunu, tedy poklesla o 51 %, |
| --- | --- |

—

cena demoličního šrotu klesla z 327 EUR za metrickou tunu na 159 EUR za metrickou tunu, tedy poklesla o 51 %,

| — | cena koksovatelného uhlí klesla ze zhruba 252 USD za metrickou tunu na 121 USD za metrickou tunu (– 52 %). |
| --- | --- |

—

cena koksovatelného uhlí klesla ze zhruba 252 USD za metrickou tunu na 121 USD za metrickou tunu (– 52 %).

| (174) | Z analýzy výrobních nákladů největšího výrobce v Unii zařazeného do vzorku vyplynulo, že dopad klesajících cen surovin byl mnohem menší než uvedený vývoj cen. Vývoj je otázkou průměrných hodnot a neodráží náklady výrobců v Unii, které závisí také na kvalitě, množství a smluvních vztazích. Například vstup tvořený třemi výše uvedenými surovinami představoval asi 60 % celkových výrobních nákladů jednoho velkého výrobce v roce 2012, byl však stále na úrovni 50 % jeho celkových výrobních nákladů v roce 2015. Z toho vyplývá, že neexistuje přímý vztah mezi poklesem cen surovin a poklesem výrobních nákladů PTV. |
| --- | --- |

(174)

Z analýzy výrobních nákladů největšího výrobce v Unii zařazeného do vzorku vyplynulo, že dopad klesajících cen surovin byl mnohem menší než uvedený vývoj cen. Vývoj je otázkou průměrných hodnot a neodráží náklady výrobců v Unii, které závisí také na kvalitě, množství a smluvních vztazích. Například vstup tvořený třemi výše uvedenými surovinami představoval asi 60 % celkových výrobních nákladů jednoho velkého výrobce v roce 2012, byl však stále na úrovni 50 % jeho celkových výrobních nákladů v roce 2015. Z toho vyplývá, že neexistuje přímý vztah mezi poklesem cen surovin a poklesem výrobních nákladů PTV.

| (175) | Kromě toho výrobní náklady ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období celkově poklesly o 25 % (viz 104. bod odůvodnění ), což bylo důsledkem nejen nižších nákladů na suroviny, ale také vyšší efektivity dosažené výrobci v Unii. Navíc průměrné dovozní ceny poklesly o větší procentní podíl, tj. o 33 % za stejné období (viz 78. a 79. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(175)

Kromě toho výrobní náklady ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období celkově poklesly o 25 % (viz 104. bod odůvodnění ), což bylo důsledkem nejen nižších nákladů na suroviny, ale také vyšší efektivity dosažené výrobci v Unii. Navíc průměrné dovozní ceny poklesly o větší procentní podíl, tj. o 33 % za stejné období (viz 78. a 79. bod odůvodnění).

| (176) | Za spravedlivých tržních podmínek by mohlo výrobní odvětví Unie zachovat úroveň svých prodejních cen, aby tak těžilo z výhod poklesu nákladů a opět dosáhlo ziskovosti. Výrobci v Unii však museli sledovat trend cen na trhu Unie, přičemž ceny klesly. Během období šetření byly výrobci z Unie dokonce donuceni prodávat za ceny pod výrobními náklady, přestože se jim již podařilo svoje výrobní náklady podstatně snížit. |
| --- | --- |

(176)

Za spravedlivých tržních podmínek by mohlo výrobní odvětví Unie zachovat úroveň svých prodejních cen, aby tak těžilo z výhod poklesu nákladů a opět dosáhlo ziskovosti. Výrobci v Unii však museli sledovat trend cen na trhu Unie, přičemž ceny klesly. Během období šetření byly výrobci z Unie dokonce donuceni prodávat za ceny pod výrobními náklady, přestože se jim již podařilo svoje výrobní náklady podstatně snížit.

6.2.3.   Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

| (177) | Objem dovozu a podíl na trhu (v objemu celkového dovozu) ze třetích zemí se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

  Tabulka 18


  Objemy, jednotkové ceny a podíly na trhu ze třetích zemí | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BRAZÍLIE |
| Objem dovozu z Brazílie | 69 457 | 41 895 | 108 973 | 580 525 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 60 | 157 | 836 |
| Dovozní jednotkové ceny z Brazílie | 515 | 461 | 433 | 386 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 89 | 84 | 75 |
| Podíl na trhu | 0,22 % | 0,13 % | 0,33 % | 1,65 % |
| Podíl na celkovém objemu dovozu do Unie | 1,68 % | 0,87 % | 2,08 % | 7,42 % |
| ÍRÁN |
| Objem dovozu z Íránu | 96 505 | 125 202 | 527 161 | 1 015 088 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 130 | 546 | 1 052 |
| Dovozní jednotkové ceny z Íránu | 499 | 454 | 415 | 369 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 91 | 83 | 74 |
| Podíl na trhu | 0,31 % | 0,39 % | 1,59 % | 2,89 % |
| Podíl na celkovém objemu dovozu do Unie | 2,34 % | 2,60 % | 10,08 % | 12,97 % |
| RUSKO |
| Objem dovozu z Ruska | 1 341 666 | 1 334 322 | 1 376 412 | 1 714 880 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 103 | 128 |
| Dovozní jednotkové ceny z Ruska | 500 | 448 | 431 | 387 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 90 | 86 | 77 |
| Podíl na trhu | 4,27 % | 4,13 % | 4,15 % | 4,88 % |
| Podíl na celkovém objemu dovozu do Unie | 32,47 % | 27,66 % | 26,32 % | 21,90 % |
| SRBSKO |
| Objem dovozu ze Srbska | 156 894 | 155 055 | 211 835 | 427 558 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 135 | 273 |
| Dovozní jednotkové ceny ze Srbska | 523 | 468 | 442 | 400 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 89 | 84 | 77 |
| Podíl na trhu | 0,50 % | 0,48 % | 0,64 % | 1,22 % |
| Podíl na celkovém objemu dovozu do Unie | 3,8 % | 3,21 % | 4,05 % | 5,46 % |
| UKRAJINA |
| Objem dovozu z Ukrajiny | 906 872 | 905 397 | 939 545 | 1 084 477 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 104 | 120 |
| Dovozní jednotkové ceny z Ukrajiny | 478 | 429 | 415 | 370 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 90 | 87 | 78 |
| Podíl na trhu | 2,89 % | 2,81 % | 2,84 % | 3,08 % |
| Podíl na celkovém objemu dovozu do Unie | 21,95 % | 18,77 % | 17,97 % | 13,85 % |
| Zdroj: Eurostat |

(177)

Objem dovozu a podíl na trhu (v objemu celkového dovozu) ze třetích zemí se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

Tabulka 18

Tabulka 18

Objemy, jednotkové ceny a podíly na trhu ze třetích zemí

Objemy, jednotkové ceny a podíly na trhu ze třetích zemí

2012

2013

2014

OŠ

BRAZÍLIE

Objem dovozu z Brazílie

69 457

41 895

108 973

580 525

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

60

60

157

157

836

836

Dovozní jednotkové ceny z Brazílie

515

461

433

386

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

89

89

84

84

75

75

Podíl na trhu

0,22 %

0,13 %

0,33 %

1,65 %

Podíl na celkovém objemu dovozu do Unie

1,68 %

0,87 %

2,08 %

7,42 %

ÍRÁN

Objem dovozu z Íránu

96 505

125 202

527 161

1 015 088

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

130

130

546

546

1 052

1 052

Dovozní jednotkové ceny z Íránu

499

454

415

369

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

91

91

83

83

74

74

Podíl na trhu

0,31 %

0,39 %

1,59 %

2,89 %

Podíl na celkovém objemu dovozu do Unie

2,34 %

2,60 %

10,08 %

12,97 %

RUSKO

Objem dovozu z Ruska

1 341 666

1 334 322

1 376 412

1 714 880

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

103

103

128

128

Dovozní jednotkové ceny z Ruska

500

448

431

387

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

90

90

86

86

77

77

Podíl na trhu

4,27 %

4,13 %

4,15 %

4,88 %

Podíl na celkovém objemu dovozu do Unie

32,47 %

27,66 %

26,32 %

21,90 %

SRBSKO

Objem dovozu ze Srbska

156 894

155 055

211 835

427 558

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

135

135

273

273

Dovozní jednotkové ceny ze Srbska

523

468

442

400

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

89

89

84

84

77

77

Podíl na trhu

0,50 %

0,48 %

0,64 %

1,22 %

Podíl na celkovém objemu dovozu do Unie

3,8 %

3,21 %

4,05 %

5,46 %

UKRAJINA

Objem dovozu z Ukrajiny

906 872

905 397

939 545

1 084 477

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

104

104

120

120

Dovozní jednotkové ceny z Ukrajiny

478

429

415

370

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

90

90

87

87

78

78

Podíl na trhu

2,89 %

2,81 %

2,84 %

3,08 %

Podíl na celkovém objemu dovozu do Unie

21,95 %

18,77 %

17,97 %

13,85 %

Zdroj: Eurostat

Zdroj:

| (178) | Jak je uvedeno v tabulce v 76. bodě odůvodnění, dovoz z ČLR se během posuzovaného období zvýšil o 616 %. Přestože míra růstu v průběhu posuzovaného období byla ještě vyšší pro Brazílii (+ 836 %) a Írán (+ 1 052 %), objem jejich dovozu (580 525 tun z Brazílie, a 1 015 088 tun z Íránu) byl během posuzovaného období v absolutních číslech mnohem nižší než dovoz z ČLR (1 519 304 tun z ČLR). |
| --- | --- |

(178)

Jak je uvedeno v tabulce v 76. bodě odůvodnění, dovoz z ČLR se během posuzovaného období zvýšil o 616 %. Přestože míra růstu v průběhu posuzovaného období byla ještě vyšší pro Brazílii (+ 836 %) a Írán (+ 1 052 %), objem jejich dovozu (580 525 tun z Brazílie, a 1 015 088 tun z Íránu) byl během posuzovaného období v absolutních číslech mnohem nižší než dovoz z ČLR (1 519 304 tun z ČLR).

| (179) | Kromě toho po porovnání absolutních čísel týkajících se vývozu bylo zjištěno, že dotčená země byla během posuzovaného období po Rusku druhým největším vývozcem na trh Unie. Ruský dovoz (29) mohl přispět k hrozbě újmy, nenarušil však příčinnou souvislost z následujících důvodů. |
| --- | --- |

(179)

Kromě toho po porovnání absolutních čísel týkajících se vývozu bylo zjištěno, že dotčená země byla během posuzovaného období po Rusku druhým největším vývozcem na trh Unie. Ruský dovoz (29) mohl přispět k hrozbě újmy, nenarušil však příčinnou souvislost z následujících důvodů.

29

| (180) | Zaprvé, míra růstu ČLR během posuzovaného období (+ 616 %) je mnohem vyšší než u Ruska (+ 28 %). |
| --- | --- |

(180)

Zaprvé, míra růstu ČLR během posuzovaného období (+ 616 %) je mnohem vyšší než u Ruska (+ 28 %).

| (181) | Zadruhé, ČLR snížila rozdíl oproti Rusku, které vyvezlo pouze o málo více, tj. 773 tun (zdroj: Eurostat) během prvního pololetí 2016 v porovnání s objemem 773 275 tun (zdroj: Eurostat) z ČLR ve stejném období. |
| --- | --- |

(181)

Zadruhé, ČLR snížila rozdíl oproti Rusku, které vyvezlo pouze o málo více, tj. 773 tun (zdroj: Eurostat) během prvního pololetí 2016 v porovnání s objemem 773 275 tun (zdroj: Eurostat) z ČLR ve stejném období.

| (182) | Zatřetí, nadbytečná kapacita Ruska není tak významná jako nadbytečná kapacita v ČLR, jak vyplývá z následující tabulky:

  Tabulka 19


  Skutečná výroba obdobného výrobku v třetích zemích (v tisících tun)











  Země | Kapacita surové oceli odhadovaná pro rok 2014 | Výroba surové oceli v roce 2013 | Výroba surové oceli v roce 2014 | Skutečná výroba PTV v roce 2013 | Skutečná výroba PTV v roce 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusko | 89 000 | 69 008 | 71 461 | 26 140 | 26 996 |
| ČLR | 1 140 000 | 822 000 | 822 698 | 311 564 | 317 387 |
| Zdroj dat o kapacitě: OECD ()


  Zdroj dat o výrobě: Světová asociace výrobců oceli (World Steel Association), Steel Statistical Yearbook 2015 () |

(182)

Zatřetí, nadbytečná kapacita Ruska není tak významná jako nadbytečná kapacita v ČLR, jak vyplývá z následující tabulky:

Tabulka 19

Tabulka 19

Skutečná výroba obdobného výrobku v třetích zemích (v tisících tun)

Skutečná výroba obdobného výrobku v třetích zemích (v tisících tun)

Země

Kapacita surové oceli odhadovaná pro rok 2014

Výroba surové oceli v roce 2013

Výroba surové oceli v roce 2014

Skutečná výroba PTV v roce 2013

Skutečná výroba PTV v roce 2014

Rusko

89 000

69 008

71 461

26 140

26 996

ČLR

1 140 000

822 000

822 698

311 564

317 387

Zdroj dat o kapacitě: OECD ()

Zdroj dat o kapacitě:

Zdroj dat o výrobě: Světová asociace výrobců oceli (World Steel Association), Steel Statistical Yearbook 2015 ()

| (183) | Přestože se výše uvedená čísla o kapacitě týkají výhradně surové oceli, a dokonce dle velmi nepravděpodobného předpokladu, že by veškerá surová ocel v Rusku byla použita na výrobu obdobného výrobku, nadbytečná kapacita Ruska je i v tak nepravděpodobném scénáři mnohem nižší než nadbytečná kapacita Číny. |
| --- | --- |

(183)

Přestože se výše uvedená čísla o kapacitě týkají výhradně surové oceli, a dokonce dle velmi nepravděpodobného předpokladu, že by veškerá surová ocel v Rusku byla použita na výrobu obdobného výrobku, nadbytečná kapacita Ruska je i v tak nepravděpodobném scénáři mnohem nižší než nadbytečná kapacita Číny.

| (184) | Komise pak navíc zhodnotila ceny a podíly dovozu ze třetích zemí na trhu. Bylo zjištěno, že dovoz obdobného výrobku z některých jiných zemí, jako je Írán, Rusko a Ukrajina, byly za ceny ještě nižší než dovoz z dotčené země. Avšak při analýze trendů a objemů dovozu je jasné, že objem dovozu z Íránu byl mnohem nižší než objem dovozu z ČLR za období šetření a že dovoz z Ruska a Ukrajiny skutečně během posuzovaného období vzrostl co do objemu, ale mnohem pomalejším tempem než dovoz z ČLR. Na rozdíl od ČLR se rovněž podíl dovozu z Ruska a Ukrajiny na celkovém objemu dovozu do Unie během posuzovaného období výrazně snížil. |
| --- | --- |

(184)

Komise pak navíc zhodnotila ceny a podíly dovozu ze třetích zemí na trhu. Bylo zjištěno, že dovoz obdobného výrobku z některých jiných zemí, jako je Írán, Rusko a Ukrajina, byly za ceny ještě nižší než dovoz z dotčené země. Avšak při analýze trendů a objemů dovozu je jasné, že objem dovozu z Íránu byl mnohem nižší než objem dovozu z ČLR za období šetření a že dovoz z Ruska a Ukrajiny skutečně během posuzovaného období vzrostl co do objemu, ale mnohem pomalejším tempem než dovoz z ČLR. Na rozdíl od ČLR se rovněž podíl dovozu z Ruska a Ukrajiny na celkovém objemu dovozu do Unie během posuzovaného období výrazně snížil.

| (185) | Komise také nakonec porovnala skutečnou výrobu třetích zemí s výrobou dotčené země a ukázalo se, že Čína překoná všechny ostatní země jak ve výrobě obdobného výrobku, tak v kapacitě surové oceli.

  Tabulka 20


  Skutečná výroba obdobného výrobku ve třetích zemích (v tisících tun)












  Země | Kapacita surové oceli odhadovaná pro rok 2014 (1) | Výroba surové oceli v roce 2013 | Výroba surové oceli v roce 2014 (2) | Teoretická nadbytečná kapacita v roce 2014 (1) | Skutečná výroba PTV v roce 2013 | Skutečná výroba PTV v roce 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusko | 89 000 | 69 008 | 71 461 | 17 539 | 26 140 | 26 996 |
| ČLR | 1 140 000 | 822 000 | 822 698 | 317 302 | 311 564 | 317 387 |
| Ukrajina | 42 500 | 32 771 | 27 170 | 15 330 | 8 929 | 7 867 |
| Írán | 27 000 | 15 422 | 16 331 | 10 669 | 8 250 | 8 276 |
| Brazílie | 48 000 | 34 163 | 33 897 | 14 103 | 15 014 | 14 229 |
| Zdroj údajů o kapacitě: OECD ()


  Zdroj údajů o výrobě: Světová asociace výrobců oceli (World Steel Association), Steel Statistical Yearbook 2015 () |

(185)

Komise také nakonec porovnala skutečnou výrobu třetích zemí s výrobou dotčené země a ukázalo se, že Čína překoná všechny ostatní země jak ve výrobě obdobného výrobku, tak v kapacitě surové oceli.

Tabulka 20

Skutečná výroba obdobného výrobku ve třetích zemích (v tisících tun)

Skutečná výroba obdobného výrobku ve třetích zemích (v tisících tun)

Země

Kapacita surové oceli odhadovaná pro rok 2014 (1)

Výroba surové oceli v roce 2013

Výroba surové oceli v roce 2014 (2)

Teoretická nadbytečná kapacita v roce 2014 (1)

Skutečná výroba PTV v roce 2013

Skutečná výroba PTV v roce 2014

Rusko

89 000

69 008

71 461

17 539

26 140

26 996

ČLR

1 140 000

822 000

822 698

317 302

311 564

317 387

Ukrajina

42 500

32 771

27 170

15 330

8 929

7 867

Írán

27 000

15 422

16 331

10 669

8 250

8 276

Brazílie

48 000

34 163

33 897

14 103

15 014

14 229

Zdroj údajů o kapacitě: OECD ()

Zdroj údajů o kapacitě:

Zdroj údajů o výrobě: Světová asociace výrobců oceli (World Steel Association), Steel Statistical Yearbook 2015 ()

| (186) | Výše uvedená čísla týkající se výroby obdobného výrobku ukazují, že dotčená země zdaleka překoná ostatní velké vývozní země. Navíc výše uvedená čísla týkající se výroby surové oceli také naznačují, že takovou ohromnou nadbytečnou kapacitu má pouze ČLR. |
| --- | --- |

(186)

Výše uvedená čísla týkající se výroby obdobného výrobku ukazují, že dotčená země zdaleka překoná ostatní velké vývozní země. Navíc výše uvedená čísla týkající se výroby surové oceli také naznačují, že takovou ohromnou nadbytečnou kapacitu má pouze ČLR.

| (187) | Komise tudíž shledala, že ČLR představuje hrozbu bezprostřední újmy pro výrobní odvětví Unie. Jak již bylo uvedeno, tato hrozba újmy se stala ještě reálnější díky kombinovanému účinku klesající čínské poptávky po oceli a čím dál obtížnějšího přístupu na jiné čínské exportní trhy. V důsledku toho část čínských objemů bude pravděpodobně v blízké budoucnosti nadále směřovat do Unie. |
| --- | --- |

(187)

Komise tudíž shledala, že ČLR představuje hrozbu bezprostřední újmy pro výrobní odvětví Unie. Jak již bylo uvedeno, tato hrozba újmy se stala ještě reálnější díky kombinovanému účinku klesající čínské poptávky po oceli a čím dál obtížnějšího přístupu na jiné čínské exportní trhy. V důsledku toho část čínských objemů bude pravděpodobně v blízké budoucnosti nadále směřovat do Unie.

| (188) | Je však také pravděpodobné, že k hrozbě podstatné újmy přispěl dovoz z Brazílie, Íránu, Ruska, Srbska a Ukrajiny. Nicméně příslušná výroba, dovozní trendy a konkrétní objem dovozu v absolutních číslech nedosahují takového rozsahu, aby narušily příčinnou souvislost mezi neustále rostoucím a neustále intenzivnějším dumpingovým dovozem z ČLR a hrozbou újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(188)

Je však také pravděpodobné, že k hrozbě podstatné újmy přispěl dovoz z Brazílie, Íránu, Ruska, Srbska a Ukrajiny. Nicméně příslušná výroba, dovozní trendy a konkrétní objem dovozu v absolutních číslech nedosahují takového rozsahu, aby narušily příčinnou souvislost mezi neustále rostoucím a neustále intenzivnějším dumpingovým dovozem z ČLR a hrozbou újmy pro výrobní odvětví Unie.

6.2.4.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (189) | Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 21


  Objemy vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům, kteří nejsou ve spojení | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení | 2 344 463 | 2 379 035 | 2 777 446 | 2 409 721 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 118 | 103 |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) | 516 | 463 | 459 | 391 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 90 | 89 | 76 |
| Zdroj: Odpověď výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(189)

Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 21

Tabulka 21

Objemy vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům, kteří nejsou ve spojení

Objemy vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům, kteří nejsou ve spojení

2012

2013

2014

OŠ

Objem vývozu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení

2 344 463

2 379 035

2 777 446

2 409 721

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

118

118

103

103

Průměrná cena (v EUR za tunu)

516

463

459

391

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

100

100

90

90

89

89

76

76

Zdroj: Odpověď výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

Zdroj:

| (190) | Objem vývozu odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl během období šetření o 3 %. Ceny v průběhu posuzovaného období výrazně poklesly, a to o – 24 %. |
| --- | --- |

(190)

Objem vývozu odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl během období šetření o 3 %. Ceny v průběhu posuzovaného období výrazně poklesly, a to o – 24 %.

| (191) | Prodej na vývoz nepředstavoval během období šetření více než 4 % celkové výroby Unie a 22 % celkového prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení. Rovněž pokles vývozních cen v procentuálním vyjádření sledoval stejný trend jako prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie. Proto Komise v této fázi dospěla k závěru, že vývozní výkonnost výrobců v Unii přispěla k oslabení odvětví. Ani tento činitel však nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a hrozbou podstatné újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(191)

Prodej na vývoz nepředstavoval během období šetření více než 4 % celkové výroby Unie a 22 % celkového prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení. Rovněž pokles vývozních cen v procentuálním vyjádření sledoval stejný trend jako prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie. Proto Komise v této fázi dospěla k závěru, že vývozní výkonnost výrobců v Unii přispěla k oslabení odvětví. Ani tento činitel však nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a hrozbou podstatné újmy pro výrobní odvětví Unie.

6.2.5.   Specifická situace týkající se jednoho italského výrobce v Unii

Specifická situace týkající se jednoho italského výrobce v Unii

| (192) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že jeden italský výrobce potenciálně způsoboval újmu výrobnímu odvětví Unie. Tvrdila, že tento italský výrobce využívá nelegální státní podpory na úkor dalších výrobců v Unii na trhu Unie, a to možná „do té míry, že došlo k narušení příčinné souvislosti...“ Rovněž tvrdila, že skutečná výroba italského výrobce během posuzovaného období podstatně klesla. |
| --- | --- |

(192)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že jeden italský výrobce potenciálně způsoboval újmu výrobnímu odvětví Unie. Tvrdila, že tento italský výrobce využívá nelegální státní podpory na úkor dalších výrobců v Unii na trhu Unie, a to možná „do té míry, že došlo k narušení příčinné souvislosti...“ Rovněž tvrdila, že skutečná výroba italského výrobce během posuzovaného období podstatně klesla.

| (193) | Zaprvé, definice a analýza výrobního odvětví Unie je založena na celém výrobním odvětví Unie, včetně italského výrobce. Nehledě na fakt, že italský výrobce během posuzovaného období ve skutečnosti podstatně snížil svou úroveň výroby, celková úroveň výroby výrobního odvětví Unie (viz 87. bod odůvodnění) vzrostl o 2 %. V důsledku toho v čistém výsledku všichni ostatní výrobci v Unii v posuzovaném období zvýšili svou úroveň výroby. |
| --- | --- |

(193)

Zaprvé, definice a analýza výrobního odvětví Unie je založena na celém výrobním odvětví Unie, včetně italského výrobce. Nehledě na fakt, že italský výrobce během posuzovaného období ve skutečnosti podstatně snížil svou úroveň výroby, celková úroveň výroby výrobního odvětví Unie (viz 87. bod odůvodnění) vzrostl o 2 %. V důsledku toho v čistém výsledku všichni ostatní výrobci v Unii v posuzovaném období zvýšili svou úroveň výroby.

| (194) | Zadruhé, tvrzení, že italský výrobce využívá nelegální státní podpory, je stále předmětem šetření Komise, a to do roku 2017. Zahájení šetření nepředjímá výsledek řízení. V důsledku toho nelze ohledně tohoto tvrzení vyvodit žádné závěry. Nicméně Komise poznamenala, že prodejní ceny tohoto italského výrobce byly nižší než průměrné prodejní ceny v Unii v době šetření. Pokud měl italský výrobce významný vliv na prodejní ceny v Unii, dalo by se očekávat, že průměrné ceny v Unii by po snížení jeho výroby stouply. K tomu však nedošlo. |
| --- | --- |

(194)

Zadruhé, tvrzení, že italský výrobce využívá nelegální státní podpory, je stále předmětem šetření Komise, a to do roku 2017. Zahájení šetření nepředjímá výsledek řízení. V důsledku toho nelze ohledně tohoto tvrzení vyvodit žádné závěry. Nicméně Komise poznamenala, že prodejní ceny tohoto italského výrobce byly nižší než průměrné prodejní ceny v Unii v době šetření. Pokud měl italský výrobce významný vliv na prodejní ceny v Unii, dalo by se očekávat, že průměrné ceny v Unii by po snížení jeho výroby stouply. K tomu však nedošlo.

| (195) | Zatřetí, skutečnost, že určití výrobci v Unii si vedou lépe na trzích v Unii než jiní, může být způsobena různými činiteli, ale neovlivňuje to prozatímní závěr, že výrobní odvětví Unie jako celek trpí dumpingovým dovozem. |
| --- | --- |

(195)

Zatřetí, skutečnost, že určití výrobci v Unii si vedou lépe na trzích v Unii než jiní, může být způsobena různými činiteli, ale neovlivňuje to prozatímní závěr, že výrobní odvětví Unie jako celek trpí dumpingovým dovozem.

| (196) | Komise proto v této fázi dospěla k závěru, že specifická situace jednoho italského výrobce nepřispěla k oslabení výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(196)

Komise proto v této fázi dospěla k závěru, že specifická situace jednoho italského výrobce nepřispěla k oslabení výrobního odvětví Unie.

6.3.   Závěr týkající se příčinné souvislosti

Závěr týkající se příčinné souvislosti

| (197) | Bylo prozatímně stanoveno, že mezi čínským dumpingovým dovozem a hrozbou podstatné újmy pro výrobní odvětví Unie je příčinná souvislost. Existuje jasná spojitost v čase mezi prudkým nárůstem především úrovně dumpingového dovozu za neustále klesající prodejní ceny z ČLR a poklesem výkonnosti Unie, především počínaje druhým pololetím roku 2015. Výrobní odvětví Unie nemělo jinou volbu než sledovat cenovou hladinu nastavenou dumpingovým dovozem, aby se vyhnulo dalšímu snižování podílu na trhu. To vedlo ke ztrátovosti, která se pravděpodobně bude dále zhoršovat. |
| --- | --- |

(197)

Bylo prozatímně stanoveno, že mezi čínským dumpingovým dovozem a hrozbou podstatné újmy pro výrobní odvětví Unie je příčinná souvislost. Existuje jasná spojitost v čase mezi prudkým nárůstem především úrovně dumpingového dovozu za neustále klesající prodejní ceny z ČLR a poklesem výkonnosti Unie, především počínaje druhým pololetím roku 2015. Výrobní odvětví Unie nemělo jinou volbu než sledovat cenovou hladinu nastavenou dumpingovým dovozem, aby se vyhnulo dalšímu snižování podílu na trhu. To vedlo ke ztrátovosti, která se pravděpodobně bude dále zhoršovat.

| (198) | Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci ve výrobním odvětví Unie od škodlivých účinků dumpingového dovozu, způsobujícího hrozbu podstatné újmy pro výrobní odvětví Unie jako celek na konci období šetření. Situace italského výrobce nepřispěla k oslabení výrobního odvětví Unie. Další zjištěné činitele, jako je hospodářská krize, náklady na suroviny, dovoz ze třetích zemí a vývozní výkonnost výrobců v Unii, podle zjištění nenarušily příčinnou souvislost mezi hrozbou podstatné újmy a čínským dumpingovým dovozem. Komise na základě výše uvedených skutečností v této fázi dospěla k názoru, že dumpingový dovoz z ČLR během období šetření způsoboval výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. Další známé činitele, vyjma dumpingového dovozu z ČLR, který měl také vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie, nenarušily příčinnou souvislost. |
| --- | --- |

(198)

Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci ve výrobním odvětví Unie od škodlivých účinků dumpingového dovozu, způsobujícího hrozbu podstatné újmy pro výrobní odvětví Unie jako celek na konci období šetření. Situace italského výrobce nepřispěla k oslabení výrobního odvětví Unie. Další zjištěné činitele, jako je hospodářská krize, náklady na suroviny, dovoz ze třetích zemí a vývozní výkonnost výrobců v Unii, podle zjištění nenarušily příčinnou souvislost mezi hrozbou podstatné újmy a čínským dumpingovým dovozem. Komise na základě výše uvedených skutečností v této fázi dospěla k názoru, že dumpingový dovoz z ČLR během období šetření způsoboval výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. Další známé činitele, vyjma dumpingového dovozu z ČLR, který měl také vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie, nenarušily příčinnou souvislost.

7.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (199) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Konkrétně přihlížela k nutnosti odstranit účinky dumpingu působícího újmu, které spočívají v narušení obchodu, a obnovit účinnou hospodářskou soutěž. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(199)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Konkrétně přihlížela k nutnosti odstranit účinky dumpingu působícího újmu, které spočívají v narušení obchodu, a obnovit účinnou hospodářskou soutěž. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

7.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (200) | Výrobní odvětví Unie je rozmístěno v několika členských státech (Spojené království, Francie, Německo, Česká republika, Slovenská republika, Itálie, Lucembursko, Belgie, Polsko, Nizozemsko, Rakousko, Finsko, Švédsko, Portugalsko, Maďarsko a Španělsko) a zaměstnává přímo v souvislosti s plochými za tepla válcovanými výrobky z oceli přibližně 18 000 zaměstnanců. |
| --- | --- |

(200)

Výrobní odvětví Unie je rozmístěno v několika členských státech (Spojené království, Francie, Německo, Česká republika, Slovenská republika, Itálie, Lucembursko, Belgie, Polsko, Nizozemsko, Rakousko, Finsko, Švédsko, Portugalsko, Maďarsko a Španělsko) a zaměstnává přímo v souvislosti s plochými za tepla válcovanými výrobky z oceli přibližně 18 000 zaměstnanců.

| (201) | Při šetření spolupracovalo sedmnáct výrobců. Žádný ze známých výrobců nebyl proti zahájení šetření. Jak je uvedeno výše, při analýze ukazatelů újmy celé výrobní odvětví Unie během období šetření vykazovalo některé známky újmy. Závažně ovlivněny byly zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobců v Unii zařazených do vzorku, jako je například ziskovost. Setkali se především se zhoršováním své situace, především počínaje druhým pololetím roku 2015, a negativně je ovlivnil dumpingový dovoz, způsobující hrozbu újmy, která se na konci období šetření stala bezprostřední. |
| --- | --- |

(201)

Při šetření spolupracovalo sedmnáct výrobců. Žádný ze známých výrobců nebyl proti zahájení šetření. Jak je uvedeno výše, při analýze ukazatelů újmy celé výrobní odvětví Unie během období šetření vykazovalo některé známky újmy. Závažně ovlivněny byly zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobců v Unii zařazených do vzorku, jako je například ziskovost. Setkali se především se zhoršováním své situace, především počínaje druhým pololetím roku 2015, a negativně je ovlivnil dumpingový dovoz, způsobující hrozbu újmy, která se na konci období šetření stala bezprostřední.

| (202) | Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie, ukončí stlačování cen a umožní výrobnímu odvětví Unie, aby se zotavilo. To by vedlo ke zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie na úroveň považovanou pro toto kapitálově náročné výrobní odvětví za nezbytnou. Proto je důležité, aby se ceny vrátily na úroveň, kdy nedochází k dumpingu, nebo na úroveň, kdy nedochází k újmě, aby tak mohli všichni jednotliví výrobci působit na trhu Unie za spravedlivých obchodních podmínek. Nebudou-li opatření přijata, je velmi pravděpodobné, že se hrozba újmy naplní a že dojde ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Negativní výkonnost v segmentu plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli by měla dopad na předcházející a navazující segmenty řady výrobců v Unii, jelikož je využití kapacity v těchto segmentech úzce spojeno s výrobou výrobku, který je předmětem šetření. |
| --- | --- |

(202)

Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie, ukončí stlačování cen a umožní výrobnímu odvětví Unie, aby se zotavilo. To by vedlo ke zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie na úroveň považovanou pro toto kapitálově náročné výrobní odvětví za nezbytnou. Proto je důležité, aby se ceny vrátily na úroveň, kdy nedochází k dumpingu, nebo na úroveň, kdy nedochází k újmě, aby tak mohli všichni jednotliví výrobci působit na trhu Unie za spravedlivých obchodních podmínek. Nebudou-li opatření přijata, je velmi pravděpodobné, že se hrozba újmy naplní a že dojde ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Negativní výkonnost v segmentu plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli by měla dopad na předcházející a navazující segmenty řady výrobců v Unii, jelikož je využití kapacity v těchto segmentech úzce spojeno s výrobou výrobku, který je předmětem šetření.

| (203) | V této fázi proto Komise dospěla k závěru, že uložení antidumpingových opatření bude v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(203)

V této fázi proto Komise dospěla k závěru, že uložení antidumpingových opatření bude v zájmu výrobního odvětví Unie.

7.2.   Zájem dovozců

Zájem dovozců

| (204) | Jak je uvedeno v 11. a 13. bodě odůvodnění, žádný dovozce, který není ve spojení, nevyplnil dotazník ani neposkytl Komisi podklady prokazující, do jaké míry by dovozcům uložení opatření způsobilo újmu. Z tohoto důvodu a rovněž vzhledem k tomu, že vedle ČLR do Unie vyváží mnoho dalších třetích zemí, Komise prozatímně dospěla k závěru, že je pravděpodobné, že uložení opatření nemusí být v zájmu dovozců. |
| --- | --- |

(204)

Jak je uvedeno v 11. a 13. bodě odůvodnění, žádný dovozce, který není ve spojení, nevyplnil dotazník ani neposkytl Komisi podklady prokazující, do jaké míry by dovozcům uložení opatření způsobilo újmu. Z tohoto důvodu a rovněž vzhledem k tomu, že vedle ČLR do Unie vyváží mnoho dalších třetích zemí, Komise prozatímně dospěla k závěru, že je pravděpodobné, že uložení opatření nemusí být v zájmu dovozců.

7.3.   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (205) | Ploché za tepla válcované ocelové výrobky se používají jako průmyslový vstup nakupovaný koncovými uživateli pro nejrůznější použití, včetně stavebnictví (výroba ocelových trubek), stavby lodí, plynových nádob, tlakových nádob a energetických potrubí. |
| --- | --- |

(205)

Ploché za tepla válcované ocelové výrobky se používají jako průmyslový vstup nakupovaný koncovými uživateli pro nejrůznější použití, včetně stavebnictví (výroba ocelových trubek), stavby lodí, plynových nádob, tlakových nádob a energetických potrubí.

| (206) | Pouze jeden uživatel z Itálie (Marcegaglia Carbon Spa) s dovozem z dotčených zemí a vyrábějící mimo jiné trubky, potrubí a další ocelové výrobky poskytl odpovědi na dotazník. Dotčený výrobek / obdobný výrobek je pro tohoto uživatele nákladová položka. |
| --- | --- |

(206)

Pouze jeden uživatel z Itálie (Marcegaglia Carbon Spa) s dovozem z dotčených zemí a vyrábějící mimo jiné trubky, potrubí a další ocelové výrobky poskytl odpovědi na dotazník. Dotčený výrobek / obdobný výrobek je pro tohoto uživatele nákladová položka.

| (207) | Tento italský uživatel tvrdil, že zavedení opatření na dovoz z dotčené země by vedlo k situaci, v níž by již neměl přístup ke spolehlivému zdroji dotčeného výrobku na trhu Unie, především ke svitkům vysoké kvality používaným pro opakované válcování. Tvrdil, že 88 % celkové výroby Unie připadá pouze na 16 společností, patřících do osmi velkých skupin, přičemž největší část výroby (zhruba 70 %) se používá na závislém trhu. V důsledku toho prý výrobci v Unii mohou díky svému stále vysokému podílu na trhuvyvíjet příliš velký tlak jak na trh dotčeného výrobku, tak i na následný trh. |
| --- | --- |

(207)

Tento italský uživatel tvrdil, že zavedení opatření na dovoz z dotčené země by vedlo k situaci, v níž by již neměl přístup ke spolehlivému zdroji dotčeného výrobku na trhu Unie, především ke svitkům vysoké kvality používaným pro opakované válcování. Tvrdil, že 88 % celkové výroby Unie připadá pouze na 16 společností, patřících do osmi velkých skupin, přičemž největší část výroby (zhruba 70 %) se používá na závislém trhu. V důsledku toho prý výrobci v Unii mohou díky svému stále vysokému podílu na trhuvyvíjet příliš velký tlak jak na trh dotčeného výrobku, tak i na následný trh.

| (208) | Zaprvé, Komise poznamenala, že cílem antidumpingových cel není uzavřít trh Unie před dovozem, ale obnovit rovné obchodní podmínky odstraněním vlivu dumpingu působícího újmu. Nelze tedy očekávat, že by dovoz z ČLR skončil, ale že bude pokračovat, i když ne za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(208)

Zaprvé, Komise poznamenala, že cílem antidumpingových cel není uzavřít trh Unie před dovozem, ale obnovit rovné obchodní podmínky odstraněním vlivu dumpingu působícího újmu. Nelze tedy očekávat, že by dovoz z ČLR skončil, ale že bude pokračovat, i když ne za dumpingové ceny.

| (209) | Zadruhé, Komise zjistila, že uživatel není závislý výhradně na čínském dovozu, ale dotčený výrobek také nakupoval během období šetření od výrobců v Unii i od dalších výrobců v jiných třetích zemích, než je dotčená země. |
| --- | --- |

(209)

Zadruhé, Komise zjistila, že uživatel není závislý výhradně na čínském dovozu, ale dotčený výrobek také nakupoval během období šetření od výrobců v Unii i od dalších výrobců v jiných třetích zemích, než je dotčená země.

| (210) | Zatřetí, i kdyby se ceny čínského dotčeného výrobku měly zvýšit asi o 30 %, mělo by to jen 3 % vliv na výrobní náklady tohoto italského uživatele. Takový dopad je považován za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(210)

Zatřetí, i kdyby se ceny čínského dotčeného výrobku měly zvýšit asi o 30 %, mělo by to jen 3 % vliv na výrobní náklady tohoto italského uživatele. Takový dopad je považován za zanedbatelný.

| (211) | Začtvrté, vzhledem k tomu, že dovoz z dotčené země a z dalších zemí bude pravděpodobně pokračovat i po zavedení antidumpingových cel, a jelikož takové alternativní zdroje zásob nadále existují, tvrzení, že zavedení antidumpingových cel by způsobilo, že výrobní odvětví Unie by bylo schopno vyvíjet silný cenový tlak, je nepodložené. Výrobní odvětví Unie tvoří 23 výrobců, kteří poskytují uživatelům už jen v rámci Unie širokou škálu dodávek, přičemž existuje i možnost dovozu z jiných třetích zemí, které vyrábějí a vyvážejí obdobný výrobek. Proto v této fázi Komise odmítla tvrzení, že uložení opatření by vedlo k nedostatečné nabídce dotčeného výrobku / obdobného výrobku. |
| --- | --- |

(211)

Začtvrté, vzhledem k tomu, že dovoz z dotčené země a z dalších zemí bude pravděpodobně pokračovat i po zavedení antidumpingových cel, a jelikož takové alternativní zdroje zásob nadále existují, tvrzení, že zavedení antidumpingových cel by způsobilo, že výrobní odvětví Unie by bylo schopno vyvíjet silný cenový tlak, je nepodložené. Výrobní odvětví Unie tvoří 23 výrobců, kteří poskytují uživatelům už jen v rámci Unie širokou škálu dodávek, přičemž existuje i možnost dovozu z jiných třetích zemí, které vyrábějí a vyvážejí obdobný výrobek. Proto v této fázi Komise odmítla tvrzení, že uložení opatření by vedlo k nedostatečné nabídce dotčeného výrobku / obdobného výrobku.

| (212) | Vzhledem k potenciálním negativním dopadům na konkurenci na trhu Unie je pravda, že pravidla hospodářské soutěže EU ukládají přísnější normy chování společnostem s významným podílem na trhu. Nicméně v konečném důsledku je záležitostí příslušných orgánů pro hospodářskou soutěž, aby stanovily, zda existuje dominantní postavení a zda je zneužíváno. |
| --- | --- |

(212)

Vzhledem k potenciálním negativním dopadům na konkurenci na trhu Unie je pravda, že pravidla hospodářské soutěže EU ukládají přísnější normy chování společnostem s významným podílem na trhu. Nicméně v konečném důsledku je záležitostí příslušných orgánů pro hospodářskou soutěž, aby stanovily, zda existuje dominantní postavení a zda je zneužíváno.

| (213) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se v této fázi má za to, že uložení opatření by sice nebylo v zájmu uživatelů, nemělo by na ně však žádné disproporční negativní dopady. Především bylo zohledněno široké spektrum nabídky, která je dostupná na trhu, a zjištění vyplývající z šetření, podle kterého byly dopady opatření na náklady uživatele, který se přihlásil, méně výrazné, než se tvrdilo. |
| --- | --- |

(213)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se v této fázi má za to, že uložení opatření by sice nebylo v zájmu uživatelů, nemělo by na ně však žádné disproporční negativní dopady. Především bylo zohledněno široké spektrum nabídky, která je dostupná na trhu, a zjištění vyplývající z šetření, podle kterého byly dopady opatření na náklady uživatele, který se přihlásil, méně výrazné, než se tvrdilo.

7.4.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (214) | V této fázi Komise dospěla k závěru, že uložení opatření by přispělo k zotavení výrobního odvětví Unie z hlediska ziskovosti. Uložení opatření by umožnilo výrobcům v Unii nezbytné investice do výzkumu a vývoje, aby získali lepší vybavení pro svou výrobu plochých za tepla válcovaných ocelových výrobků a zvýšili svou konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(214)

V této fázi Komise dospěla k závěru, že uložení opatření by přispělo k zotavení výrobního odvětví Unie z hlediska ziskovosti. Uložení opatření by umožnilo výrobcům v Unii nezbytné investice do výzkumu a vývoje, aby získali lepší vybavení pro svou výrobu plochých za tepla válcovaných ocelových výrobků a zvýšili svou konkurenceschopnost.

| (215) | Ve výrobním odvětví Unie již v (nedávné) minulosti došlo k významné restrukturalizaci. Pokud nebudou zavedena žádná opatření, je pravděpodobné, že se hrozba bezprostřední újmy na konci období šetření naplní. Někteří výrobci výrobků z ploché za tepla válcované oceli v Unii by možná museli ukončit/omezit svou činnost v oblasti výroby plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli, propustit zaměstnance a řada uživatelů v Unii by pak měla k dispozici omezené zdroje dodávek. |
| --- | --- |

(215)

Ve výrobním odvětví Unie již v (nedávné) minulosti došlo k významné restrukturalizaci. Pokud nebudou zavedena žádná opatření, je pravděpodobné, že se hrozba bezprostřední újmy na konci období šetření naplní. Někteří výrobci výrobků z ploché za tepla válcované oceli v Unii by možná museli ukončit/omezit svou činnost v oblasti výroby plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli, propustit zaměstnance a řada uživatelů v Unii by pak měla k dispozici omezené zdroje dodávek.

| (216) | Vzhledem k zájmům dovozců, kteří nejsou ve spojení, a uživatelůKomise dospěla v této fázi k závěru, že uložení opatření v navrhované míře by mělo jen omezený účinek. Konkrétněji by ceny, jejich ziskovost a zaměstnanost v odvětví uživatelů nebyly neúměrně ovlivněny. Uložení opatření na navrhované úrovni tedy má pouze omezený dopad na ceny dodavatelského řetězce a výkonnost uživatelů. Úroveň opatření zajistí rovné podmínky, nicméně stále umožní dovoz z dotčené země za spravedlivé ceny. |
| --- | --- |

(216)

Vzhledem k zájmům dovozců, kteří nejsou ve spojení, a uživatelůKomise dospěla v této fázi k závěru, že uložení opatření v navrhované míře by mělo jen omezený účinek. Konkrétněji by ceny, jejich ziskovost a zaměstnanost v odvětví uživatelů nebyly neúměrně ovlivněny. Uložení opatření na navrhované úrovni tedy má pouze omezený dopad na ceny dodavatelského řetězce a výkonnost uživatelů. Úroveň opatření zajistí rovné podmínky, nicméně stále umožní dovoz z dotčené země za spravedlivé ceny.

| (217) | Zvážením a vyvážením silných zájmů důležitého výrobního odvětví Unie, které je potřeba chránit před nekalými praktikami, na jedné straně, a omezeného pravděpodobného účinku opatření na dovozce, kteří nejsou ve spojení, a uživatele, kteří mají nadále prospěch z široké nabídky v Unii, Komise dospěla v této fázi k závěru, že neexistují přesvědčivé důvody, díky nimž by nebylo v zájmu Unie zavést opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země. |
| --- | --- |

(217)

Zvážením a vyvážením silných zájmů důležitého výrobního odvětví Unie, které je potřeba chránit před nekalými praktikami, na jedné straně, a omezeného pravděpodobného účinku opatření na dovozce, kteří nejsou ve spojení, a uživatele, kteří mají nadále prospěch z široké nabídky v Unii, Komise dospěla v této fázi k závěru, že neexistují přesvědčivé důvody, díky nimž by nebylo v zájmu Unie zavést opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země.

8.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (218) | Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, hrozící újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo splnění bezprostřední hrozby podstatné újmy pro výrobní odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(218)

Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, hrozící újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo splnění bezprostřední hrozby podstatné újmy pro výrobní odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.

8.1.   Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)

Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)

| (219) | Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění hrozby podstatné újmy pro výrobní odvětví Unie. Podle judikatury je nejvyšší cena taková cena, kterou by výrobní odvětví Unie mohlo účtovat za normálních podmínek hospodářské soutěže bez dumpingového dovozu. V běžné rozhodovací praxi Komise je cílová cena zpravidla stanovena určením výrobních nákladů pro obdobný výrobek a přičtením ziskového rozpětí, které by výrobní odvětví Unie mohlo účtovat za běžných podmínek hospodářské soutěže bez dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(219)

Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění hrozby podstatné újmy pro výrobní odvětví Unie. Podle judikatury je nejvyšší cena taková cena, kterou by výrobní odvětví Unie mohlo účtovat za normálních podmínek hospodářské soutěže bez dumpingového dovozu. V běžné rozhodovací praxi Komise je cílová cena zpravidla stanovena určením výrobních nákladů pro obdobný výrobek a přičtením ziskového rozpětí, které by výrobní odvětví Unie mohlo účtovat za běžných podmínek hospodářské soutěže bez dumpingového dovozu.

| (220) | Pokud jde o stanovení cílového zisku, Komise nejdříve analyzovala návrh žadatele, který uváděl rozpětí 12,9 % převzaté z předchozího rozhodnutí Komise ohledně stejného výrobku (30). Tento údaj však pochází z roku 2000 a údaje staré více než 15 let již nelze vzhledem k technologickým a finančním změnám, k nimž od té doby ve výrobním odvětví Unie došlo, považovat za reprezentativní. |
| --- | --- |

(220)

Pokud jde o stanovení cílového zisku, Komise nejdříve analyzovala návrh žadatele, který uváděl rozpětí 12,9 % převzaté z předchozího rozhodnutí Komise ohledně stejného výrobku (30). Tento údaj však pochází z roku 2000 a údaje staré více než 15 let již nelze vzhledem k technologickým a finančním změnám, k nimž od té doby ve výrobním odvětví Unie došlo, považovat za reprezentativní.

30

| (221) | Komise tedy využila údaje o ziskovosti z roku 2008, který považovala za nejreprezentativnější rok pro následné výrobky, především pro výrobky válcované za studena (31). Dotčený výrobek, který je předmětem současného šetření, se v mnoha ohledech podobá určitým plochým za studena válcovaným výrobkům z oceli (dále jen „výrobky válcované za studena“), z následujících důvodů:






  a) | U obou výrobků (železná ruda a koksovatelné uhlí) tvoří určité slitiny hlavní položky jejich výrobních nákladů a procházejí podobnými procesy (pec, válcování pásů za tepla). |
| --- | --- | --- |

(221)

Komise tedy využila údaje o ziskovosti z roku 2008, který považovala za nejreprezentativnější rok pro následné výrobky, především pro výrobky válcované za studena (31). Dotčený výrobek, který je předmětem současného šetření, se v mnoha ohledech podobá určitým plochým za studena válcovaným výrobkům z oceli (dále jen „výrobky válcované za studena“), z následujících důvodů:

31

a)

U obou výrobků (železná ruda a koksovatelné uhlí) tvoří určité slitiny hlavní položky jejich výrobních nákladů a procházejí podobnými procesy (pec, válcování pásů za tepla).

| b) | Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, dotčený výrobek je primárním materiálem pro výrobu různých následných výrobků z oceli s přidanou hodnotou, počínaje výrobky válcovanými za studena. |
| --- | --- |

b)

Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, dotčený výrobek je primárním materiálem pro výrobu různých následných výrobků z oceli s přidanou hodnotou, počínaje výrobky válcovanými za studena.

Na tomto základě Komise stanovila ziskové rozpětí 14,4 %.

| (222) | Různé prvky, které existovaly v uvedeném případě týkajícím se dumpingu z Číny a Ruska působícího újmu, však nejsou přítomny v tomto případě, v němž Komise zjistila hrozbu újmy v důsledku čínského vývozu a který zahrnuje analýzu zaměřenou na budoucnost. Konkrétně v uvedeném případě se dovoz za nízké ceny ze zemí, jež jsou předmětem šetření, uskutečňoval během čtyřletého období před obdobím šetření. |
| --- | --- |

(222)

Různé prvky, které existovaly v uvedeném případě týkajícím se dumpingu z Číny a Ruska působícího újmu, však nejsou přítomny v tomto případě, v němž Komise zjistila hrozbu újmy v důsledku čínského vývozu a který zahrnuje analýzu zaměřenou na budoucnost. Konkrétně v uvedeném případě se dovoz za nízké ceny ze zemí, jež jsou předmětem šetření, uskutečňoval během čtyřletého období před obdobím šetření.

| (223) | Komise se následně pokusila stanovit cílový zisk simulací způsobu, jakým by probíhalo ozdravení výrobního odvětví Unie z recese způsobené hospodářskou a finanční krizí v roce 2009, pokud by nebylo přerušeno vysokými objemy čínského dovozu, jež stlačovaly ceny. Pro tento účel spoléhala na novější údaje a na analýzu zaměřenou na budoucnost předloženou výboru OECD pro ocel v prosinci 2013. Odborné stanovisko obsažené ve studii nazvané „Laying the foundations for a financially sound industry“ (Stanovení základů pro finančně stabilní průmysl) se zaměřilo na ziskovost světového ocelářství v posledních letech a byl v něm stanoven práh zisku pro dlouhodobou udržitelnost. V této studii se konkrétně argumentuje ve prospěch globálního průměrného rozpětí EBITDA (hospodářský výsledek před úroky, zdaněním, odpisy a amortizací) ve výši 17 % (32). Zpráva také poukazuje na průměr investičních nákladů ve výši 7 % a na průměrné náklady na dluh ve výši 3 %. Komise tyto dvě položky odečetla a dospěla k úrovni hospodářského výsledku před zdaněním (EBT) ve výši 7 %. Jelikož neexistovaly žádné jiné spolehlivé údaje, použila tato čísla pro ocelářství jako celek na dotčený výrobek, jelikož PTV tvoří velkou část výroby surové oceli. |
| --- | --- |

(223)

Komise se následně pokusila stanovit cílový zisk simulací způsobu, jakým by probíhalo ozdravení výrobního odvětví Unie z recese způsobené hospodářskou a finanční krizí v roce 2009, pokud by nebylo přerušeno vysokými objemy čínského dovozu, jež stlačovaly ceny. Pro tento účel spoléhala na novější údaje a na analýzu zaměřenou na budoucnost předloženou výboru OECD pro ocel v prosinci 2013. Odborné stanovisko obsažené ve studii nazvané „Laying the foundations for a financially sound industry“ (Stanovení základů pro finančně stabilní průmysl) se zaměřilo na ziskovost světového ocelářství v posledních letech a byl v něm stanoven práh zisku pro dlouhodobou udržitelnost. V této studii se konkrétně argumentuje ve prospěch globálního průměrného rozpětí EBITDA (hospodářský výsledek před úroky, zdaněním, odpisy a amortizací) ve výši 17 % (32). Zpráva také poukazuje na průměr investičních nákladů ve výši 7 % a na průměrné náklady na dluh ve výši 3 %. Komise tyto dvě položky odečetla a dospěla k úrovni hospodářského výsledku před zdaněním (EBT) ve výši 7 %. Jelikož neexistovaly žádné jiné spolehlivé údaje, použila tato čísla pro ocelářství jako celek na dotčený výrobek, jelikož PTV tvoří velkou část výroby surové oceli.

32

| (224) | Na závěr je třeba uvést, že Komise v této fázi dospěla k prozatímnímu závěru, že cílový zisk ve výši 7 % lze použít k výpočtu rozpětí hrozby újmy pro odvětví PTV v Unii, ale bude nadále šetřit, zda jsou pro dotčený výrobek dostupné přesnější údaje. |
| --- | --- |

(224)

Na závěr je třeba uvést, že Komise v této fázi dospěla k prozatímnímu závěru, že cílový zisk ve výši 7 % lze použít k výpočtu rozpětí hrozby újmy pro odvětví PTV v Unii, ale bude nadále šetřit, zda jsou pro dotčený výrobek dostupné přesnější údaje.

8.2.   Prozatímní opatření

Prozatímní opatření

| (225) | Na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot rozpětí dumpingu a rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(225)

Na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot rozpětí dumpingu a rozpětí újmy.

| (226) | Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:








  Společnost | Dumpingové rozpětí | Rozpětí újmy | Prozatímní antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 96,5 % | 17,1 % | 17,1 % |
| Hebei Iron & Steel Group | 95,0 % | 13,2 % | 13,2 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % | 22,6 % | 22,6 % |
| Ostatní spolupracující společnosti | 100,1 % | 18,0 % | 18,0 % |
| Všechny ostatní společnosti | 106,9 % | 22,6 % | 22,6 % |

(226)

Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Rozpětí újmy

Prozatímní antidumpingové clo

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

96,5 %

17,1 %

17,1 %

Hebei Iron & Steel Group

95,0 %

13,2 %

13,2 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

22,6 %

22,6 %

Ostatní spolupracující společnosti

100,1 %

18,0 %

18,0 %

Všechny ostatní společnosti

106,9 %

22,6 %

22,6 %

| (227) | Individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb. |
| --- | --- |

(227)

Individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb.

| (228) | Pokud společnost změní název svého subjektu nebo založí nový výrobní či obchodní subjekt, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi (33). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace, včetně: informací o změně v činnostech společnosti spojených s výrobou, o domácím prodeji a prodeji na vývoz např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Komise v odůvodněných případech aktualizuje seznam společností, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby. |
| --- | --- |

(228)

Pokud společnost změní název svého subjektu nebo založí nový výrobní či obchodní subjekt, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi (33). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace, včetně: informací o změně v činnostech společnosti spojených s výrobou, o domácím prodeji a prodeji na vývoz např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Komise v odůvodněných případech aktualizuje seznam společností, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby.

33

| (229) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, sazba antidumpingového cla pro všechny ostatní společnosti by se neměla vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(229)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, sazba antidumpingového cla pro všechny ostatní společnosti by se neměla vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

9.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (230) | Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(230)

Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (231) | Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna, |
| --- | --- |

(231)

Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých válcovaných výrobků ze železa, nelegované oceli nebo ostatní legované oceli, též ve svitcích (včetně výrobků „zkracovaných na míru“ a „úzkých pásů“), po válcování za tepla již dále neopracovaných, neplátovaných, nepokovených ani nepotažených.

Dotčený výrobek nezahrnuje:

| — | výrobky z korozivzdorné oceli a křemíkové elektrotechnické oceli s orientovanou strukturou, |
| --- | --- |

—

výrobky z korozivzdorné oceli a křemíkové elektrotechnické oceli s orientovanou strukturou,

| — | výrobky z nástrojové oceli a rychlořezné oceli, |
| --- | --- |

—

výrobky z nástrojové oceli a rychlořezné oceli,

| — | výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší, a |
| --- | --- |

—

výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší, a

| — | výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší. |
| --- | --- |

—

výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší.

Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (kód TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (kód TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (kód TARIC 7226191090), 7226 91 91 a 7226 91 99 a pocházející z Čínské lidové republiky.

2.   Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Země | Společnost | Sazba prozatímního cla | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| ČLR | Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 17,1 % | C157 |
| Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. | 13,2 % | C158 |
| Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch | 13,2 % | C159 |
| Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch | 13,2 % | C160 |
| Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. | 22,6 % | C161 |
| Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. | 22,6 % | C162 |
| Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I | 18,0 % | Viz příloha |
| Všechny ostatní společnosti | 22,6 % | C999 |

Země

Společnost

Sazba prozatímního cla

Doplňkový kód TARIC

ČLR

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

17,1 %

C157

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

13,2 %

C158

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch

13,2 %

C159

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch

13,2 %

C160

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

22,6 %

C161

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

22,6 %

C162

Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I

18,0 %

Viz příloha

Všechny ostatní společnosti

22,6 %

C999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění:
  „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) (dotčeného výrobku) prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, bylo vyrobeno společností (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v (dotčené zemi). Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“
  Není-li taková faktura předložena, použije se clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

4.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.

Článek 2

1.   Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:

| a) | požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato; |
| --- | --- |

a)

požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;

| b) | předložit Komisi své písemné připomínky; a |
| --- | --- |

b)

předložit Komisi své písemné připomínky; a

| c) | požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

c)

požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

2.   Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost se mohou strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 6. října 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Toto nařízení bylo nahrazeno dne 20. července 2016 nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (kodifikovaná verze).

2

(3)  
  Úř. věst. C 58, 13.2.2016, s. 9.

3

(4)  
  Úř. věst. C 172, 13.5.2016, s. 29, Oznámení o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky.

4

(5)  
  Úř. věst. C 246/08, 7.7.2016, s. 7, Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Brazílie, Íránu, Ruska, Srbska a Ukrajiny.

5

(6)  Tyto výrobky nejsou zahrnuty na základě žádosti o vyloučení výrobku (viz 29. bod odůvodnění a násl.).

6

(7)  Válcováním za studena se rozumí proces, při kterém plech nebo pás, které byly předtím válcovány za tepla a namořeny, procházejí mezi válci za studena, tj. za teploty nižší, než je teplota měknutí kovu.

7

(8)  Mezi tyto chemické prvky mimo jiné patří: wolfram, molybden, chrom a vanad.

8

(9)  Kanada, Jižní Afrika, Thajsko, Indie, Malajsie, Mexiko, Vietnam, Turecko, Rusko, Ukrajina a Brazílie.

9

(10)  Prováděcí nařízení Komise EU 2016/1328 (Úř. věst. L 210, 4.8.2016, s. 20).

10

(11)  Světová obchodní organizace, WT/DS132/R, 28. ledna 2000, Mexiko – Antidumpingové šetření kukuřičného sirupu s vysokým obsahem fruktózy (HFCS) ze Spojených států – Zpráva skupiny odborníků, bod 7.140, str. 214 (Anti-dumping investigation of high fructose corn syrup (HFCS) from the United States – Report of the Panel). Skupina odborníků Světové obchodní organizace uvedla: „aby bylo možné stanovit, zda existuje hrozba podstatné újmy působené domácímu odvětví, které v současnosti újmou netrpí i přes dopady dumpingového dovozu během období šetření, je nezbytné pochopit aktuální stav odvětví. Fakt, že dumpingový dovoz poroste a bude mít negativní dopad na ceny, nevede, ipso facto, k závěru, že domácí odvětví utrpí újmu – pokud je odvětví ve velmi dobrém stavu, nebo pokud zde působí i jiné faktory, dumpingový dovoz nemusí představovat riziko újmy
  “.

11

nevede, ipso facto, k závěru, že domácí odvětví utrpí újmu – pokud je odvětví ve velmi dobrém stavu, nebo pokud zde působí i jiné faktory, dumpingový dovoz nemusí představovat riziko újmy

(12)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. dubna 2016 ve věci C-186/14, bod 72, kterým se potvrzuje rozsudek Tribunálu ze dne 29. ledna 2014 ve věci T-528/09, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd v. Rada Evropské unie,

12

Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd

Rada Evropské unie

(13)  Světové ocelářství v číslech 2015, Světová asociace výrobců oceli, s. 14, http//www.worldsteel.org/publications/bookshop/product-details.~World-Steel-in-Figures-2015~PRODUCT~World-Steel-in-Figures-2015~.html

13

(14)  COM(2016) 155 final, Brusel, 16.3.2016, Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance, Ocelářství – Jak v Evropě uchránit udržitelná pracovní místa a růst, s.2.

14

(15)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/final, Ředitelství pro vědu, technologii a inovace, Capacity developments in the world steel industry (Vývoj kapacit světového ocelářství), Tabulka 1, str. 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

15

(16)  Světová asociace výrobců oceli, Světové ocelářství v číslech 2016, tabulka „hlavní země vyrábějící ocel 2014 a 2015“, s. 9, http://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/World-Steel-in-Figures-2016-is-available-online.html

16

(17)  OECD Rada pro vědu, technologii a inovace (2015): „Rezervní kapacita globálního ocelářství: aktuální situace a cesty vpřed“, Zprávy o politice technologie a průmyslu, č. 18, OECD Publishing, strany 5 a 6. http://dx.doi.org/10.1787/5js65x46nxhj-en

17

(18)  Stanovisko firmy Dentons jménem Čínského sdružení výrobců železa a oceli (CISA) a jeho členů, Připomínky během antidumpingového řízení ohledně dovozu určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, 21. března 2016, bod 24, str. 7.

18

(19)  Reuters, tisková zpráva, Čínské zombie ocelárny roztápějí pece, čímž zhoršují světový přebytek, http://in.reuters.com/article/china-steel-overcapacity-idINKCN0XI070

19

(20)  Tisková zpráva Reuters, BHP tvrdí, že v Číně byl obnoven provoz kapacit více než 50 milionů tun oceli, http://www.reuters.com/article/us-bhp-china-idUSKCN0YA09E

20

(21)  Světové sdružení výrobců oceli, mediální středisko, June 2016 crude steel production (výroba surové oceli, červen 2016) https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/June-2016-crude-steel-production0.html

21

June 2016 crude steel production

(22)  Světové sdružení výrobců oceli, Steel Statistical Yearbook 2015, tabulka 1 na straně 2 a tabulka 13 na straně 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

22

(23)  Vzorek představoval 679,4 milionu tun čínského vývozu obdobného výrobku za rok 2015 a 343,8 milionu tun čínského vývozu obdobného výrobku za prvních šest měsíců roku 2016.

23

(24)  Krátkodobý výhled světového ocelářství 2014 – 2015, Světové sdružení výrobců oceli, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2015/worldsteel-Short-Range-Outlook-2015-2016.html

24

(25)  Viz také 103. bod odůvodnění, v němž se uvádí mírný pokles zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku jako procentní podíl výroby.

25

(26)  Viz také 100. bod odůvodnění, v němž se uvádí mírný pokles zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku jako procentní podíl výroby.

26

(27)  European steel producers on the offensive, but will price increases stick? (Evropští výrobci oceli jdou do útoku, ale vydrží i růst cen?) Článek, http://blogs.platts.com/2016/04/05/european-steel-producers-on-offensive/

27

(28)  Světové sdružení výrobců oceli, Čínský ocelářský průmysl, Měsíční aktualizace pro členy Světového sdružení, vydání 115, červen 2016.

28

(29)  Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, Komise dne 7. července 2016 zahájila šetření dovozu stejného výrobku pocházejícího mimo jiné z Ruska. Zahájení samotné však nepředjímá výsledek šetření.

29

(*1)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/final, Ředitelství pro vědu, technologii a inovace, Capacity developments in the world steel industry (Vývoj kapacit světového ocelářství), Tabulka 1, str. 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

*1

(*2)  Světové sdružení výrobců oceli, Steel Statistical Yearbook 2015, tabulka 1 na straně 1 a 2 a tabulka 13 na straně 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

*2

(*3)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/final, Ředitelství pro vědu, technologii a inovace, Capacity developments in the world steel industry (Vývoj kapacit světového ocelářství), Tabulka 1, str. 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

*3

(*4)  Světové sdružení výrobců oceli, Steel Statistical Yearbook 2015, tabulka 1 na straně 1 a 2 a tabulka 13 na straně 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

*4

(30)  Viz rozhodnutí Komise č. 284/2000/ESUO ze dne 4. února 2000 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz některých plochých válcovaných výrobků ze železa nebo nelegované oceli o šířce nejméně 600 mm, neplátovaných, nepokovených ani nepovlakovaných, ve svitcích, pouze válcovaných za tepla, pocházejících z Indie a Tchaj-wanu, a o přijetí závazků některých vyvážejících výrobců a ukončení řízení týkajícího se dovozu pocházejícího z Jižní Afriky, Úř. věst. L 31, 2000, s. 44, bod 338.

30

(31)  Viz prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1328 ze dne 29. července 2016 o uložení konečného antidumpingového clana dovoz některých plochých za studena válcovaných výrobků z oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Ruské federace a o konečném výběru prozatímního cla, Úř. věst L 210, 2016, s. 1, 156. bod odůvodnění.

31

(32)  McKinsey & Company, Laying the foundations for a financially sound industry (Vytvoření základů pro finančně stabilní průmysl), zasedání výboru pro ocelářství OECD ze dne 5. prosince 2013, s. 7.

32

(33)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

33

---

PŘÍLOHA

| Země | Název | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| ČLR | Angang Steel Company Limited | C150 |
| ČLR | Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | C151 |
| ČLR | Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | C147 |
| ČLR | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd. | C163 |
| ČLR | Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd | C164 |
| ČLR | Maanshan Iron & Steel Co., Ltd | C165 |
| ČLR | Rizhao Steel Wire Co., Ltd. | C166 |
| ČLR | Rizhao Baohua New Material Co., Ltd. | C167 |
| ČLR | Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd. | C168 |
| ČLR | Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. | C156 |

Země

Název

Doplňkový kód TARIC

ČLR

Angang Steel Company Limited

C150

ČLR

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

C151

ČLR

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

C147

ČLR

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

C163

ČLR

Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

C164

ČLR

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

C165

ČLR

Rizhao Steel Wire Co., Ltd.

C166

ČLR

Rizhao Baohua New Material Co., Ltd.

C167

ČLR

Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd.

C168

ČLR

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

C156

---

| 7.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 272/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 272/70

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/1779

ze dne 6. října 2016

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 6. října 2016.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 183,5 |
| ZZ | 183,5 |
| 0707 00 05 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0709 93 10 | TR | 135,5 |
| ZZ | 135,5 |
| 0805 50 10 | AR | 94,6 |
| CL | 126,6 |
| TR | 94,5 |
| UY | 55,5 |
| ZA | 130,7 |
| ZZ | 100,4 |
| 0806 10 10 | TR | 136,3 |
| US | 210,1 |
| ZZ | 173,2 |
| 0808 10 80 | AR | 110,6 |
| BR | 100,2 |
| CL | 154,8 |
| NZ | 132,8 |
| ZA | 113,9 |
| ZZ | 122,5 |
| 0808 30 90 | CN | 74,4 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 102,4 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

183,5

ZZ

183,5

0707 00 05

TR

128,9

ZZ

128,9

0709 93 10

TR

135,5

ZZ

135,5

0805 50 10

AR

94,6

CL

126,6

TR

94,5

UY

55,5

ZA

130,7

ZZ

100,4

0806 10 10

TR

136,3

US

210,1

ZZ

173,2

0808 10 80

AR

110,6

BR

100,2

CL

154,8

NZ

132,8

ZA

113,9

ZZ

122,5

0808 30 90

CN

74,4

TR

130,3

ZZ

102,4

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 7.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 272/72 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 272/72

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2016/1780

ze dne 29. září 2016

o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru zřízeném podle Dohody mezi Evropskou unií a Gruzií o usnadnění udělování víz k přijetí společných pokynů pro provádění uvedené dohody

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. a) ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článkem 12 Dohody mezi Evropskou unií a Gruzií o usnadnění udělování víz (1) (dále též „dohoda“) se stanoví zřízení smíšeného výboru. Tento článek stanoví, že smíšený výbor má zejména sledovat provádění dohody. |
| --- | --- |

(1)

Článkem 12 Dohody mezi Evropskou unií a Gruzií o usnadnění udělování víz (1) (dále též „dohoda“) se stanoví zřízení smíšeného výboru. Tento článek stanoví, že smíšený výbor má zejména sledovat provádění dohody.

| (2) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 (2) stanoví postupy a podmínky udělování víz pro průjezd přes území členských států nebo předpokládané pobyty na tomto území nepřesahující 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 (2) stanoví postupy a podmínky udělování víz pro průjezd přes území členských států nebo předpokládané pobyty na tomto území nepřesahující 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů.

| (3) | Společné pokyny jsou nezbytné, aby se zajistilo plně harmonizované provádění dohody diplomatickými misemi a konzulárními úřady členských států a aby se vyjasnil vztah mezi ustanoveními dohody a ustanoveními právních předpisů smluvních stran, která se nadále použijí na vízové záležitosti, jež dohoda neupravuje. |
| --- | --- |

(3)

Společné pokyny jsou nezbytné, aby se zajistilo plně harmonizované provádění dohody diplomatickými misemi a konzulárními úřady členských států a aby se vyjasnil vztah mezi ustanoveními dohody a ustanoveními právních předpisů smluvních stran, která se nadále použijí na vízové záležitosti, jež dohoda neupravuje.

| (4) | Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve smíšeném výboru k přijetí společných pokynů pro provádění dohody. |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve smíšeném výboru k přijetí společných pokynů pro provádění dohody.

| (5) | Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES (3). Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné. |
| --- | --- |

(5)

Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES (3). Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

| (6) | Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (4). Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné. |
| --- | --- |

(6)

Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (4). Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

| (7) | V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné, |
| --- | --- |

(7)

V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Postoj, který má být jménem Evropské unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném podle článku 12 Dohody mezi Evropskou unií a Gruzií o usnadnění udělování víz k přijetí společných pokynů k provádění uvedené dohody, vychází z návrhu rozhodnutí smíšeného výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 29. září 2016.

Za Radu

předseda

P. ŽIGA

---

(1)  
  Úř. věst. L 52, 25.2.2011, s. 34.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 ze dne 13. července 2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex) (Úř. věst. L 243, 15.9.2009, s. 1).

2

(3)  Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43).

3

acquis

(4)  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

4

acquis

---

NÁVRH:

ROZHODNUTÍ č. .../... SMÍŠENÉHO VÝBORUu ZŘÍZENÉHO PODLE DOHODY MEZI EVROPSKOU UNIÍ A GRUZIÍ O USNADNĚNÍ UDĚLOVÁNÍ VÍZ

ze dne ...

o přijetí společných pokynů pro provádění uvedené dohody

SMÍŠENÝ VÝBOR,

s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a Gruzií o usnadnění udělování víz (1) (dále též „dohoda“), a zejména na článek 12 této dohody,

vzhledem k tomu, že dohoda vstoupila v platnost dne 1. března 2011,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Společné pokyny pro provádění Dohody mezi Evropskou unií a Gruzií o usnadnění udělování víz jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V ... dne ...

Za Evropskou unii

Za Gruzii

---

(1)  
  Úř. věst. L 52, 25.2.2011, s. 34.

1

PŘÍLOHA

SPOLEČNÉ POKYNY PRO PROVÁDĚNÍ DOHODY MEZI EVROPSKOU UNIÍ A GRUZIÍ O USNADNĚNÍ UDĚLOVÁNÍ VÍZ

Účelem dohody mezi Evropskou unií a Gruzií o usnadnění udělování víz (dále jen „dohoda“), která vstoupila v platnost dne 1. března 2011, je usnadnit na základě vzájemnosti postupy pro udělování víz občanům Gruzie k zamýšlenému pobytu v délce nejvýše 90 dnů během období 180 dnů.

Dohoda stanoví na základě vzájemnosti právně závazná práva a povinnosti pro účely zjednodušení postupů při vydávání víz občanům Gruzie.

Účelem těchto pokynů přijatých smíšeným výborem zřízeným podle článku 12 dohody (dále jen „smíšený výbor“) je zajistit harmonizované provádění dohody diplomatickými misemi a konzulárními úřady členských států Unie (dále jen „členské státy“). Tyto pokyny nejsou součástí dohody, a proto nejsou právně závazné. Velmi se však doporučuje, aby se jimi pracovníci diplomatických misí a konzulárních úřadů při provádění dohody důsledně řídili.

Pokyny by měly být pod vedením smíšeného výboru aktualizovány na základě zkušeností s prováděním dohody.

S cílem zajistit nepřerušené a harmonizované provádění dohody a v souladu s jednacím řádem smíšeného výboru pro usnadnění udělování víz se strany dohodly, že mezi formálními zasedáními smíšeného výboru budou udržovat neformální kontakty, jejichž prostřednictvím budou řešit naléhavé otázky. Podrobné zprávy o těchto otázkách a neformálních kontaktech budou předloženy na příštím zasedání smíšeného výboru pro usnadnění udělování víz.

I.   OBECNÉ OTÁZKY

1.1.   Účel a oblast působnosti

V čl. 1 odst. 1 dohody se stanoví:

„1.   Účelem této dohody je usnadnit udělování víz občanům Gruzie pro zamýšlený pobyt, který během 180 dní nepřekračuje 90 dní.“

Dohoda se vztahuje na všechny občany Gruzie, kteří žádají o krátkodobá víza, bez ohledu na zemi, v níž mají bydliště.

Dohoda se nevztahuje na osoby bez státní příslušnosti, které jsou držiteli povolení k pobytu vydaného Gruzií. Na tuto kategorii osob se vztahují běžná pravidla acquis Unie v oblasti víz.

acquis

V čl. 1 odst. 2 dohody se stanoví:

„2.   Pokud by Gruzie znovu zavedla pro občany všech členských států nebo určité kategorie těchto občanů všech členských států vízovou povinnost, vztahovala by se na příslušné občany Unie na základě vzájemnosti automaticky stejná usnadnění, která se podle této dohody vztahují na občany Gruzie.“

Od 1. června 2006 jsou všichni občané Unie nebo osoby bez státní příslušnosti, které jsou držiteli povolení k pobytu vydaného členským státem, zproštěni vízové povinnosti při cestách do Gruzie, které během 180 dní nepřekračují 90 dní, nebo při přejezdu přes území Gruzie.

S cílem zamezit tomu, aby Gruzie diskriminačně zacházela s občany jednoho nebo vícero členských států nebo s určitými kategoriemi těchto občanů, Unie v prohlášení připojeném k dohodě oznámila svůj úmysl pozastavit provádění dohody, pokud Gruzie znovu zavede vázovou povinnost pro občany jednoho nebo více členských států nebo určité kategorie těchto občanů.

1.2.   Oblast působnosti dohody

V článku 2 dohody se stanoví:

„1.   Zjednodušený vízový režim, který stanoví tato dohoda, se použije na občany Gruzie pouze tehdy, pokud nebyli osvobozeni od vízové povinnosti na základě právních předpisů Unie nebo členských států, této dohody či jiných mezinárodních smluv.

2.   Vnitrostátní právní předpisy Gruzie nebo členských států nebo právo Unie se použijí na záležitosti neupravené touto dohodou, jako je zamítnutí udělení víz, uznávání cestovních dokladů, prokazování dostatečných prostředků k živobytí, zamítnutí vstupu a opatření týkající se vyhoštění.“

Aniž je dotčen článek 10 dohody, neovlivňuje dohoda stávající pravidla týkající se vízové povinnosti či osvobození od vízové povinnosti. Například článek 4 nařízení Rady (ES) č. 539/2001 (1) umožňuje členským státům osvobodit od vízové povinnosti civilní letecké a námořní posádky a další kategorie osob. Od nabytí účinkut přidružení Švýcarska k schengenskému prostoru dne 13. prosince 2008 a Lichtenštejnska 7. března 2011 jsou povolení k pobytu vydaná Švýcarskem a Lichtenštejnskem uznána za rovnocenná schengenským vízům pro průjezd i krátkodobý pobyt.

1

Na všechny záležitosti, které dohoda neupravuje, například určení členského státu schengenského prostoru příslušného pro vyřízení žádosti o víza, odůvodnění zamítnutí víza, právo na odvolání proti zamítavému rozhodnutí nebo obecné pravidlo osobního pohovoru se žadatelem, se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 (vízový kodex) (2). Kromě toho se schengenská pravidla a případně vnitrostátní právní předpisy nadále také použijí na záležitosti, které tato dohoda neupravuje, jako je uznávání cestovních dokladů, prokazování dostatečných prostředků k živobytí, zamítnutí vstupu na území členských států a opatření týkající se vyhoštění. V tomto ohledu je nezbytné poskytovat přesné informace o těchto záležitostech (3).

2

3

Dokonce i v případě, že jsou splněny podmínky stanovené v dohodě, například pokud žadatel o vízum předložil doklad dosvědčující účel cesty pro kategorie osob uvedené v jejím článku 4, může mu být udělení víza přesto odmítnuto, pokud nejsou splněny podmínky stanovené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 (4) (dále jen „Schengenský hraniční kodex“), tj. pokud dotyčná osoba není držitelem platného cestovního dokladu, má záznam v Schengenském informačním systému (dále jen „SIS“) nebo pokud je daná osoba považována za hrozbu pro veřejný pořádek, vnitřní bezpečnost atd.

4

Nadále se použijí další možnosti pružného postupu při udělování víz stanovené ve vízovém kodexu. Například vícenásobné vízum s dlouhou dobou platnosti – až do pěti let – lze udělit kategoriím osob, které nejsou uvedeny v článku 5 dohody, pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 24 vízového kodexu. Stejně tak se nadále použijí ustanovení obsažená v čl. 16 odst. 5 a 6 vízového kodexu umožňující upustit od vízového poplatku nebo jej snížit.

1.3.   Druhy víz, které spadají do oblasti působnosti dohody

V čl. 3 písm. d) dohody je „vízum“ vymezeno jako „povolení vydané členským státem za účelem průjezdu přes území členských států nebo zamýšleného pobytu na tomto území, který nepřesáhne 90 dnů v období 180 dnů od prvního dne vstupu na území příslušných členských států“.

Zjednodušení podle dohody platí pro jednotná víza, víza s omezenou územní platností udělená pro účely průjezdu nebo krátkodobého pobytu.

1.4.   Výpočet délky pobytu stanovené ve vízu a zejména otázka, jak určit dobu šesti měsíců

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 610/2013 (5) nově vymezila pojem krátkodobého pobytu. Podle aktuální definice jde o: „90 dní během jakéhokoli období 180 dnů, kterým se rozumí období 180 dnů bezprostředně předcházející každému dni pobytu“. Tato definice vstoupila v platnost dne 18. října 2013 a je obsažena v Schengenském hraničním kodexu.

5

Jako den vstupu se započítává první den pobytu na území členských států a jako den výstupu poslední den pobytu na území členských států. Slovo „jakéhokoli“ znamená, že se uplatní „pohyblivé“ referenční období 180 dnů a počítá se zpětně každý den pobytu v období posledních 180 dnů, aby se ověřilo, že je i nadále splňován požadavek 90 dnů v období 180 dnů. To znamená, že nepřítomnost po dobu 90 po sobě jdoucích dnů opravňuje k novému pobytu v délce až 90 dnů.

Příklad výpočtu délky pobytu na základě stávající definice:

Osoba, která je držitelem vícenásobného víza s dobou platnosti 1 rok (18.4.2010 – 18.4.2011) uskuteční první vstup dne 19.4.2010 s délkou pobytu 3 dny. Následně tato osoba uskuteční další vstup dne 18.6.2010 s délkou pobytu 86 dnů. Jaká je situace k příslušným datům? Kdy bude moci tato osoba uskutečnit další vstup?

Ke dni 11.9.2010: Během posledních 180 dnů (16.3.2010 – 11.9.2010) osoba pobývala 3 dny (19.4.2010 – 21.4.2010) plus 86 dní (18.6.2010 – 11.9.2010) = 89 dnů = povolená délka pobytu nebyla překročena. Osoba může ještě uskutečnit pobyt v délce 1 dne.

Ke dni 16.10.2010: Osoba může vstoupit k pobytu na 3 další dny (dne 16.10.2010 se pobyt ze dne 19.4.2010 nepočítá, neboť je už mimo období 180 dnů); dne 17.10.2010 se nepočítá pobyt ze dne 20.4.2010 (je už mimo období 180 dnů atd.).

Ke dni 15.12.2010: Osoba může vstoupit k pobytu na dalších 86 dnů (dne 15.12.2010 se nepočítá pobyt ze dne 18.6.2010, neboť je už mimo období 180 dnů; dne 16.12.2010 se nepočítá pobyt ze dne 19.6.2010 atd.).

1.5.   Situace týkající se členských států, které vstoupily do Unie v roce 2004 a v roce 2007 a ještě nejsou plně začleněny do schengenského prostoru, členských států, které se neúčastní společné vízové politiky Unie, a přidružených zemí

Schengenské acquis dosud plně neprovádějí pouze Bulharsko, Chorvatsko, Kypr a Rumunsko. Tyto státy budou nadále vydávat vnitrostátní víza s platností omezenou na jejich vlastní území. Jakmile tyto členské státy plně provedou schengenské acquis, budou uplatňovat tuto dohodu.

acquis

acquis,

Až do dne úplného provedení schengenského acquis těmito členskými státy platí pro všechny záležitosti, které tato dohoda neupravuje, jejich vnitrostátní právní předpisy. Od uvedeného data se na záležitosti, které tato dohoda neupravuje, použijí schengenská pravidla nebo vnitrostátní právní předpisy.

acquis

Bulharsko, Chorvatsko, Kypr a Rumunsko mohou uznávat povolení k pobytu, víza typu D a krátkodobá víza vydaná členskými státy schengenského prostoru a přidruženými zeměmi pro krátkodobé pobyty na jejich území (6).

6

V souladu s článkem 21 Úmluvy k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 mezi vládami států Hospodářské unie Beneluxu, Spolkové republiky Německo a Francouzské republiky o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích (7) musí všechny členské státy schengenského prostoru uznávat dlouhodobá víza a povolení k pobytu vydaná navzájem jako platná pro krátkodobé pobyty na jejich území. Členské státy schengenského prostoru uznávají povolení k pobytu, víza typu D, krátkodobá víza přidružených zemí pro vstup a krátkodobý pobyt a naopak.

7

Dohoda se nevztahuje na Dánsko, Irsko a Spojené království, ale zahrnuje společná prohlášení, že je žádoucí, aby tyto členské státy uzavřely s Gruzií dvoustranné dohody o usnadnění udělování víz.

I když jsou Island, Lichtenštejnsko, Norsko a Švýcarsko přidruženými zeměmi schengenského prostoru, dohoda se na ně nevztahuje.

1.6.   Dohoda a dvoustranné dohody

V článku 13 dohody se stanoví:

„Po vstupu této dohody v platnost má tato dohoda přednost před ustanoveními jakékoli dvoustranné nebo mnohostranné dohody či ujednání uzavřených mezi členskými státy a Gruzií, pokud ustanovení těchto dohod či ujednání upravují záležitosti, na které se vztahuje tato dohoda.“

Ke dni vstupu dohody v platnost skončila použitelnost ustanovení platných dvoustranných dohod mezi členskými státy a Gruzií týkajících se záležitostí, které jsou upraveny dohodou. V souladu s právem Unie musí členské státy přijmout nezbytná opatření k odstranění nesrovnalostí mezi svými dvoustrannými dohodami a dohodou.

Pokud členský stát uzavřel dvoustrannou dohodu nebo ujednání s Gruzií ohledně záležitostí, které dohoda neupravuje, například osvobození od vízové povinnosti pro držitele služebních pasů, zůstává toto osvobození v platnosti i po vstupu dohodyv platnost.

Dvoustrannou dohodu s Gruzií, která stanoví osvobození držitelů služebních pasů od vízové povinnosti, uzavřely tyto členské státy: Bulharsko, Kypr, Lotyšsko, Maďarsko Rumunsko a Slovensko.

Osvobození držitelů služebních pasů od vízové povinnosti přiznané členským státem platí pouze pro cestu na území tohoto členského státu, nikoli pro cestu do jiných členských států schengenského prostoru.

1.7.   Společné prohlášení o sladění informací o postupech při vydávání krátkodobých pobytových víz a dokladů, které se předkládají k žádostem o krátkodobá pobytová víza

K dohodě je připojeno společné prohlášení, v němž je zmínka o závazku stran poskytovat občanům Gruzie ucelené a jednotné informace o přístupu do diplomatických misí a konzulárních úřadů členských států, o postupech a podmínkách pro podávání žádostí o víza a o platnosti udělených víz. Tyto informace jsou k dispozici na internetové adrese delegace Evropské unie v Gruzii: http://www.eeas.europa.eu/delegations/georgia/travel_eu/visa/index_en.htm.

V článku 47 vízového kodexu se stanoví povinnost ústředních orgánů členských států a konzulátů poskytovat široké veřejnosti veškeré příslušné informace týkající se žádosti o udělení víza.

Diplomatické mise a konzulární úřady členských států byly požádány, aby tyto informace šířily (na informačních tabulích konzulátů, formou letáků, na internetových stránkách atd.) a také aby šířily přesné informace o podmínkách pro udělování víz, zastoupeních členských států v Gruzii a jejich seznamu požadovaných dokladů.

1.8.   Informace poskytované gruzínskými úřady o Dohodě

Aby byli občané Gruzie správně informováni o výhodách dohody a diplomatických misích a konzulárních úřadech členských států, kde mohou podávat žádosti u udělení víza, ministerstvo zahraničních věcí Gruzie vytvořilo speciální internetové stránky, kde jsou uvedené informace k dispozici. Adresa internetových stránek:

http://mfa.gov.ge/index.php?lang_id=GEO&sec_id=95&info_id=13448

II.   ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ

2.1.   Pravidla platná pro všechny žadatele o víza

Je třeba připomenout, že níže uvedené zjednodušení týkající se vízového poplatku, lhůty pro vyřízení žádostí o víza a prodloužení víz za mimořádných okolností se vztahují na všechny žadatele o víza, včetně turistů.

2.1.1.   Vízový poplatek

V čl. 6 odst. 1 prvním pododstavci dohody se stanoví:

„1.   Za vyřízení žádosti o víza se pro občany Gruzie stanoví poplatek ve výši 35 EUR.“

V souladu s čl. 6 odst. 1 dohody činí poplatek za vyřízení žádosti o vízum 35 EUR. Tento poplatek se vztahuje na všechny gruzínské žadatele o víza (včetně turistů) a týká se krátkodobých víz, bez ohledu na počet vstupů.

V čl. 6 odst. 2 dohody se stanoví:

„2.   Pokud členský stát spolupracuje s externím poskytovatelem služeb, lze účtovat poplatek za dodatečné služby. Poplatek za služby je přiměřený nákladům, které externímu poskytovateli služeb vznikly při provádění jeho úkolů a nepřekročí 30 EUR. Příslušný členský stát nebo příslušné členské státy musí všem žadatelům i nadále umožňovat podávání žádostí přímo na svých konzulátech.“

Pokud jde o způsoby spolupráce s externími poskytovateli služeb, článek 43 vízového kodexu uvádí podrobné informace o jejich úkolech.

V čl. 6 odst. 3 dohody se stanoví:

„3.   Od poplatků za vyřízení žádostí o víza jsou osvobozeny tyto osoby:

| a) | důchodci; (Pozn.: Aby mohli využít osvobození od poplatku pro tuto kategorii osob, musí žadatelé o vízum předložit doklad prokazující jejich postavení důchodce. Výjimka není odůvodněná v případech, kdy je účelem cesty výdělečná činnost.) |
| --- | --- |

a)

důchodci; (Pozn.: Aby mohli využít osvobození od poplatku pro tuto kategorii osob, musí žadatelé o vízum předložit doklad prokazující jejich postavení důchodce. Výjimka není odůvodněná v případech, kdy je účelem cesty výdělečná činnost.)

| b) | děti mladší 12 let; (Pozn.: Aby mohli využít osvobození od poplatku pro tuto kategorii osob, musí žadatelé o vízum předložit doklad prokazující jejich věk.) |
| --- | --- |

b)

děti mladší 12 let; (Pozn.: Aby mohli využít osvobození od poplatku pro tuto kategorii osob, musí žadatelé o vízum předložit doklad prokazující jejich věk.)

| c) | členové vlád na celostátní a regionální úrovni a členové ústavních a nejvyšších soudů, pokud nejsou od vízové povinnosti osvobozeni podle této dohody;“ (Pozn.: Aby mohli využít osvobození od poplatku pro tuto kategorii osob, musí žadatelé o vízum předložit doklad vydaný gruzínskými orgány prokazující jejich postavení.) |
| --- | --- |

c)

členové vlád na celostátní a regionální úrovni a členové ústavních a nejvyšších soudů, pokud nejsou od vízové povinnosti osvobozeni podle této dohody;“ (Pozn.: Aby mohli využít osvobození od poplatku pro tuto kategorii osob, musí žadatelé o vízum předložit doklad vydaný gruzínskými orgány prokazující jejich postavení.)

| „d) | zdravotně postižené osoby a jejich doprovod, pokud je nutný;“ (Pozn.: Aby mohli využít osvobození od poplatku pro tuto kategorii osob, musí oba žadatelé o vízum prokázat, že spadají do této kategorie.)
  Aby mohli využít osvobození od poplatku pro tuto kategorii, musí žadatelé o vízum předložit „gruzínské potvrzení o zdravotním postižení“ (prvního nebo druhého stupně) vydané gruzínským ministerstvem zdravotnictví, práce a sociálních věcí nebo potvrzení vydané veřejnou nebo soukromou nemocnicí či klinikou. V případech, kdy je zdravotní postižení zřejmé (slepci, osoby bez jedné nohy), je postačuje vizuální uznání na konzulárním úřadě. V zásadě nejsou od doprovodu požadovány žádné další doklady.
  V odůvodněných případech může žádost o vízum podat zástupce nebo opatrovník zdravotně postižené osoby. |
| --- | --- |

„d)

zdravotně postižené osoby a jejich doprovod, pokud je nutný;“ (Pozn.: Aby mohli využít osvobození od poplatku pro tuto kategorii osob, musí oba žadatelé o vízum prokázat, že spadají do této kategorie.)

Aby mohli využít osvobození od poplatku pro tuto kategorii, musí žadatelé o vízum předložit „gruzínské potvrzení o zdravotním postižení“ (prvního nebo druhého stupně) vydané gruzínským ministerstvem zdravotnictví, práce a sociálních věcí nebo potvrzení vydané veřejnou nebo soukromou nemocnicí či klinikou. V případech, kdy je zdravotní postižení zřejmé (slepci, osoby bez jedné nohy), je postačuje vizuální uznání na konzulárním úřadě. V zásadě nejsou od doprovodu požadovány žádné další doklady.

V odůvodněných případech může žádost o vízum podat zástupce nebo opatrovník zdravotně postižené osoby.

| „e) | blízcí příbuzní – manželé, děti (včetně osvojených), rodiče (včetně opatrovníků), prarodiče a vnuci – navštěvující občany Gruzie oprávněně pobývající na území členského státu;“
  Čl. 6 odst. 3 písm. e) dohody upravuje situaci gruzínských blízkých příbuzných, kteří cestují do členských států za účelem návštěvy občanů Gruzie oprávněně pobývajících na území členského státu. |
| --- | --- |

„e)

blízcí příbuzní – manželé, děti (včetně osvojených), rodiče (včetně opatrovníků), prarodiče a vnuci – navštěvující občany Gruzie oprávněně pobývající na území členského státu;“

Čl. 6 odst. 3 písm. e) dohody upravuje situaci gruzínských blízkých příbuzných, kteří cestují do členských států za účelem návštěvy občanů Gruzie oprávněně pobývajících na území členského státu.

| „f) | členové oficiálních delegací, kteří se na oficiální pozvání adresované Gruzii účastní setkání, konzultací, jednání či výměnných programů, jakož i akcí organizovaných mezivládními organizacemi na území některého členského státu EU; |
| --- | --- |

„f)

členové oficiálních delegací, kteří se na oficiální pozvání adresované Gruzii účastní setkání, konzultací, jednání či výměnných programů, jakož i akcí organizovaných mezivládními organizacemi na území některého členského státu EU;

| g) | žáci, studenti, postgraduální studenti a doprovázející učitelé, kteří cestují za účelem studia nebo vzdělávacích kursů, včetně výměnných programů a jiných školských činností; |
| --- | --- |

g)

žáci, studenti, postgraduální studenti a doprovázející učitelé, kteří cestují za účelem studia nebo vzdělávacích kursů, včetně výměnných programů a jiných školských činností;

| h) | novináři a akreditované osoby, které je doprovázejí v rámci profesní činnosti;“ (Pozn.: Aby mohli využít osvobození této kategorie od poplatku, musí žadatelé o vízum předložit důkaz prokazující, že jsou členy profesních organizací novinářů nebo sdělovacích prostředků.) |
| --- | --- |

h)

novináři a akreditované osoby, které je doprovázejí v rámci profesní činnosti;“ (Pozn.: Aby mohli využít osvobození této kategorie od poplatku, musí žadatelé o vízum předložit důkaz prokazující, že jsou členy profesních organizací novinářů nebo sdělovacích prostředků.)

| „i) | účastníci mezinárodních sportovních akcí a jejich odborný doprovod;“ (Pozn.: Fanoušci se nepovažují za doprovod.) |
| --- | --- |

„i)

účastníci mezinárodních sportovních akcí a jejich odborný doprovod;“ (Pozn.: Fanoušci se nepovažují za doprovod.)

| „j) | zástupci organizací občanské společnosti, kteří cestují za účelem vzdělávacích kursů, seminářů, konferencí, včetně těch, které jsou organizovány v rámci výměnných programů; |
| --- | --- |

„j)

zástupci organizací občanské společnosti, kteří cestují za účelem vzdělávacích kursů, seminářů, konferencí, včetně těch, které jsou organizovány v rámci výměnných programů;

| k) | účastníci vědeckých, kulturních a uměleckých akcí, včetně univerzitních a jiných výměnných programů; |
| --- | --- |

k)

účastníci vědeckých, kulturních a uměleckých akcí, včetně univerzitních a jiných výměnných programů;

| l) | osoby, které předložily doklady dosvědčující, že jejich cesta je nutná z humanitárních důvodů, včetně naléhavého léčení, a jejich doprovod, nebo osoby cestující na pohřeb blízkého příbuzného nebo na návštěvu vážně nemocného blízkého příbuzného.“ |
| --- | --- |

l)

osoby, které předložily doklady dosvědčující, že jejich cesta je nutná z humanitárních důvodů, včetně naléhavého léčení, a jejich doprovod, nebo osoby cestující na pohřeb blízkého příbuzného nebo na návštěvu vážně nemocného blízkého příbuzného.“

Výše uvedené kategorie osob jsou od poplatku osvobozeny. Kromě toho se od poplatku upustí v souladu s čl. 16 odst. 4 vízového kodexu.

Jak je uvedeno v čl. 16 odst. 6 vízového kodexu, „v jednotlivých případech lze od vybírání vízového poplatku upustit nebo jej snížit, pokud to pomůže podpoře kulturních či sportovních zájmů, zájmů v oblasti zahraniční politiky, rozvojové politiky, jiných důležitých veřejných zájmů nebo z humanitárních důvodů“.

V čl. 16 odst. 7 vízového kodexu se stanoví, že vízový poplatek se hradí v eurech, v národní měně třetí země nebo v měně běžně užívané ve třetí zemi, kde se žádost podává, a je nevratný, kromě případů, kdy je žádost nepřípustná nebo kdy je konzulát nepříslušný.

Hradí-li se poplatek v jiné měně, než je euro, výše poplatku hrazená v této měně se stanoví a pravidelně přezkoumává za použití referenčního směnného kursu eura stanoveného Evropskou centrální bankou. Hrazená částka může být zaokrouhlena a konzuláty v rámci místní schengenské spolupráce zajistí, aby byly účtovány podobné poplatky.

Aby se předešlo nesrovnalostem, které by mohly vést k spekulativnímu podávání žádostí o víza, měly by diplomatické mise a konzulární úřady členských států v Gruzii zajistit podobné poplatky za víza pro všechny gruzínské žadatele o víza, jsou-li hrazeny v cizích měnách.

Gruzínští žadatelé o vízum obdrží potvrzení o zaplacení vízového poplatku v souladu s čl. 16 odst. 8 vízového kodexu.

2.1.2.   Lhůty pro vyřízení žádostí o vízum

V článku 7 dohody se stanoví:

„1.   Diplomatické mise a konzuláty členských států rozhodnou o žádosti o udělení víz do deseti kalendářních dnů po obdržení žádosti a dokladů potřebných k udělení víza.

2.   Lhůtu pro rozhodnutí o žádosti o vízum lze v jednotlivých případech prodloužit na 30 kalendářních dnů, zejména když je potřebné další prozkoumání žádosti.

3.   V naléhavých případech lze lhůtu pro rozhodnutí o žádosti o vízum zkrátit na dva pracovní dny i méně.“

O žádosti o vízum se v zásadě rozhodne do 10 kalendářních dnů ode dne podání žádosti o vízum, která je přípustná.

V případě nutnosti dalšího zkoumání lze tuto lhůtu prodloužit až na 30 kalendářních dnů, například kvůli konzultaci s ústředními orgány.

Všechny tyto lhůty začínají běžet, až když je spis se žádostí o vízum úplný, tj. od data přijetí žádosti o vízum a podkladů.

V případě diplomatických misí a konzulárních úřadů členských států, které mají systém pro sjednávání schůzek, se do doby vyřizování nezapočítává doba před sjednaným termínem schůzky. Pokud jde o tuto otázku, jakož i další praktické postupy pro podávání žádostí o víza, použijí se obecná pravidla stanovená v článku 9 vízového kodexu. Zejména je-li pro podání žádosti o vízum vyžadována schůzka, uskuteční se zpravidla do dvou týdnů ode dne, kdy o ni bylo požádáno.

Při sjednávání termínu schůzky by měla být zohledněna případná naléhavost, na kterou upozornil žadatel o vízum. Rozhodnutí o zkrácené lhůtě pro rozhodnutí o žádosti o vízum ve smyslu čl. 7 odst. 3 dohody přijímá konzulární úředník.

V souladu s příručkou pro zpracování žádostí o víza a provádění změn v udělených vízech (část 2 bod 3.2.2) by kapacita konzulátů členských států v Gruzii pro zpracovávání žádostí o víza měla být upravena tak, aby byla dodržena lhůta dvou týdnů pro uskutečnění schůzky stanovená vízovým kodexem, a to i během hlavních sezón.

V odůvodněných naléhavých případech (kdy žádost o vízum nebylo možné podat dříve z důvodů, které žadatel nemohl předvídat), by se schůzka (v soualdu s čl. 9 odst. 3 vízového kodexu) měla uskutečnit neprodleně nebo by žadateli mělo být umožněno podat žádost přímo.

Kromě toho konzulát může rozhodnout, že pro určité kategorie žadatelů zavede zrychlený postup pro podávání žádostí.

2.1.3.   Prodloužení víza za mimořádných okolností

V článku 9 dohody se stanoví:

„Doba platnosti nebo doba trvání povoleného pobytu v rámci víza uděleného občanu Gruzie se prodlouží, pokud má příslušný orgán členského státu za to, že držitel víza poskytl důkaz o vyšší moci nebo humanitárních důvodech bránících mu opustit území členského státu před skončením doby platnosti víza nebo doby trvání pobytu povoleného vízem. Takové prodloužení se provede bezplatně.“

Pokud jde o možnost prodloužit platnost víza v případech oprávněných osobních důvodů, jestliže držitel víza nemá možnost opustit území členského státu ve lhůtě uvedené na vízovém štítku, použijí se ustanovení článku 33 vízového kodexu, jsou-li slučitelná s dohodou. Podle dohody se však vízum v případě vyšší moci nebo humanitárních důvodů prodlužuje bezplatně.

2.2.   Pravidla platná pro určité kategorie žadatelů o víza

2.2.1.   Doklady potvrzující účel cesty

Kategorie osob uvedené v čl. 4 odst. 1 dohody musí účel cesty prokazovat jen určenými doklady. Jak je uvedeno v čl. 4 odst. 3 dohody, nebude se vyžadovat další zdůvodnění, pozvání či jiné potvrzení účelu cesty. Neznamená to však upuštění od obecného požadavku osobní přítomnosti při podávání žádosti o vízum a podpůrných dokladů týkajících se prostředků na obživu, který zůstává nedotčen.

Pokud v jednotlivých případech přetrvávají pochybnosti o pravosti dokladu prokazujícího účel cesty, může být žadatel o vízum předvolán k dalšímu důkladnému pohovoru na velvyslanectví či konzulátu, kde může být vyslechnut ohledně skutečného účelu návštěvy nebo svého záměru vrátit se– (v souladu čl. 21 odst. 8 vízového kodexu). V těchto individuálních případech může žadatel o vízum předložit další dokumenty nebo o ně může výjimečně požádat konzulární úředník. Smíšený výbor bude tuto záležitost pečlivě sledovat.

Pro kategorie osob, které nejsou uvedeny v čl. 4 odst. 1 dohody (například turisty), zůstávají v platnosti obecná pravidla týkající se dokumentů prokazujících účel cesty. Totéž platí pro dokumenty týkající se souhlasu rodičů s cestou dětí mladších 18 let.

Schengenská pravidla nebo vnitrostátní právní předpisy se použijí na záležitosti, jež tato dohoda neupravuje, jako jsou uznávání cestovních dokladů a záruky týkající se návratu a dostatečných prostředků na obživu.

V zásadě se spolu s žádostí o vízum předkládá originál žádosti, osvědčení, doklad nebo dopisu, vyžadovaných podle čl. 4 odst. 1 dohody. Konzulát však může začít vyřizovat žádost o vízum s použitím faksimile nebo kopií žádosti, osvědčení, dokladu či dopisu. Konzulát ovšem může požadovat originál dokladu v případě první žádosti o vízum a vyžádá si ho v individuálních případech, kdy má pochybnosti.

V čl. 4 odst. 1 dohody se stanoví:

„1.   U níže uvedených kategorií občanů Gruzie postačují níže uvedené dokumenty pro doložení účelu cesty na území druhé smluvní strany:

| a) | u blízkých příbuzných – manželů, dětí (včetně osvojených), rodičů (včetně opatrovníků), prarodičů a vnuků – navštěvujících občany Gruzie oprávněně pobývající na území členského státu:






  — | písemná žádost od hostitelské osoby;“ |
| --- | --- | --- |

a)

u blízkých příbuzných – manželů, dětí (včetně osvojených), rodičů (včetně opatrovníků), prarodičů a vnuků – navštěvujících občany Gruzie oprávněně pobývající na území členského státu:

—

písemná žádost od hostitelské osoby;“

Čl. 4 odst. 1 písm. a) dohody upravuje situaci gruzínských blízkých příbuzných, kteří cestují do členských států za účelem návštěvy občanů Gruzie oprávněně pobývajících na území členského státu. Toto zjednodušení se nevztahuje na občany Unie žijící v Unii, kteří zvou gruzínské příbuzné.

Pravost podpisu zvoucí osoby musí být potvrzena příslušným orgánem v souladu s vnitrostátními právními předpisy země pobytu.

Je rovněž nutné prokazovat legální pobyt zvoucí osoby a rodinnou vazbu; například předložením, spolu s písemnou žádostí od hostitelské osoby, kopií dokumentů, které objasňují její status, jako například fotokopie povolení k pobytu a dokladu potvrzujícího rodinné vazby.

Toto ustanovení se vztahuje rovněž pro příbuzné personálu diplomatických misí a konzulátů cestující za účelem rodinné návštěvy v délce do 90 dnů na území členských států, kromě nutnosti prokazovat legální pobyt a rodinné vazby.

| „b) | u členů oficiálních delegací, kteří se na oficiální pozvání určené Gruzii účastní setkání, konzultací, jednání či výměnných programů, jakož i akcí organizovaných mezivládními organizacemi na území členských států:






  — | dopis od gruzínského orgánu potvrzující, že žadatel je členem delegace, která cestuje na území členských států za účelem účasti na výše uvedených akcích s přiloženou kopií oficiálního pozvání;“ |
| --- | --- | --- |

„b)

u členů oficiálních delegací, kteří se na oficiální pozvání určené Gruzii účastní setkání, konzultací, jednání či výměnných programů, jakož i akcí organizovaných mezivládními organizacemi na území členských států:

—

dopis od gruzínského orgánu potvrzující, že žadatel je členem delegace, která cestuje na území členských států za účelem účasti na výše uvedených akcích s přiloženou kopií oficiálního pozvání;“

Jméno žadatele o vízum musí být uvedeno v dopise příslušného orgánu, v němž se potvrzuje, že daná osoba je součástí delegace, která cestuje na území druhé strany za účelem účasti na oficiálním zasedání. Jméno žadatele o vízum nemusí být uvedeno v oficiálním pozvání k účasti na zasedání, ledaže je oficiální pozvání adresováno konkrétní osobě, pak by tam její jméno být uvedeno mělo.

Toto ustanovení platí pro členy oficiálních delegací bez ohledu na typ jejich pasu (služební nebo běžný cestovní pas).

| „c) | u žáků, studentů, postgraduálních studentů a doprovázejících učitelů, kteří cestují za účelem studia nebo vzdělávacích kursů, včetně těch, které jsou organizovány v rámci výměnných programů a jiných školských činností:






  — | písemná žádost nebo osvědčení o přijetí vydané hostitelskou univerzitou, vysokou školou nebo školou, anebo studentský průkaz či osvědčení o zapsaných předmětech;“ |
| --- | --- | --- |

„c)

u žáků, studentů, postgraduálních studentů a doprovázejících učitelů, kteří cestují za účelem studia nebo vzdělávacích kursů, včetně těch, které jsou organizovány v rámci výměnných programů a jiných školských činností:

—

písemná žádost nebo osvědčení o přijetí vydané hostitelskou univerzitou, vysokou školou nebo školou, anebo studentský průkaz či osvědčení o zapsaných předmětech;“

Studentský průkaz se přijímá jako zdůvodnění účelu cesty, byl-li vydán hostitelskou univerzitou, vysokou školou nebo školou, kde se má studium či vzdělávací kurs uskutečnit.

| „d) | u osob cestujících ze zdravotních důvodů a u osob, jež poskytují nezbytný doprovod:






  — | úřední dokument zdravotnického zařízení potvrzující nezbytnost lékařského ošetření v tomto zařízení, nezbytnost doprovodu a doklad o dostatečných finančních prostředcích na úhradu lékařského ošetření;“ |
| --- | --- | --- |

„d)

u osob cestujících ze zdravotních důvodů a u osob, jež poskytují nezbytný doprovod:

—

úřední dokument zdravotnického zařízení potvrzující nezbytnost lékařského ošetření v tomto zařízení, nezbytnost doprovodu a doklad o dostatečných finančních prostředcích na úhradu lékařského ošetření;“

Předloží se dokument zdravotnického zařízení potvrzující tři prvky (nezbytnost lékařského ošetření v tomto zařízení, nezbytnost doprovodu a doklad o dostatečných finančních prostředcích na úhradu lékařského ošetření).

| „e) | u novinářů a akreditovaných osob, které je doprovázejí v rámci profesní činnosti:






  — | osvědčení či jiný doklad vydaný profesní organizací prokazující, že dotyčná osoba je kvalifikovaným novinářem nebo odborným doprovodem, a doklad vydaný jeho zaměstnavatelem, v němž je uvedeno, že účelem cesty je výkon novinářské práce nebo odborná podpora při této práci;“ |
| --- | --- | --- |

„e)

u novinářů a akreditovaných osob, které je doprovázejí v rámci profesní činnosti:

—

osvědčení či jiný doklad vydaný profesní organizací prokazující, že dotyčná osoba je kvalifikovaným novinářem nebo odborným doprovodem, a doklad vydaný jeho zaměstnavatelem, v němž je uvedeno, že účelem cesty je výkon novinářské práce nebo odborná podpora při této práci;“

Do této kategorie nepatří novináři na volné noze a jejich asistenti.

Předloženo musí být osvědčení či jiný doklad prokazující, že žadatel je profesionálním novinářem nebo osobou, která jej doprovází v rámci profesní činnosti, a originál dokladu vydaného jeho zaměstnavatelem, v němž je uvedeno, že účelem cesty je výkon novinářské práce nebo odborná podpora při této práci.

V současné době v Gruzii neexistují profesní sdružení, střediska, instituce, odbory nebo jiné podobné organizace sdělovacích prostředků, které by zastupovaly zájem skupiny novinářů nebo osob, které je doprovází v rámci profesní činnosti, a mohly by vydávat osvědčení prokazující, že dotyčná osoba je profesionálním novinářem nebo akreditovanou osobou, která je doprovází v rámci profesní činnosti v určité oblasti. Než budou takové organizace založeny, mohou konzuláty přijímat osvědčení zaměstnavatele a novinářskou akreditaci vydanou profesní organizací v některém z členských států.

| „f) | u účastníků mezinárodních sportovních akcí a jejich odborného doprovodu:






  — | písemná žádost hostitelské organizace, příslušných orgánů, národních sportovních federací a národních olympijských výborů členských států;“ |
| --- | --- | --- |

„f)

u účastníků mezinárodních sportovních akcí a jejich odborného doprovodu:

—

písemná žádost hostitelské organizace, příslušných orgánů, národních sportovních federací a národních olympijských výborů členských států;“

Seznam doprovodu v případě mezinárodních sportovních akcí bude omezen na osoby, které doprovázejí sportovce v rámci profesní činnosti: trenéry, maséry, manažera, zdravotnický personál a předsedu sportovního klubu. Za doprovod se tedy nepovažují fanoušci.

| „g) | u podnikatelů a zástupců obchodních organizací:






  — | písemná žádost hostitelské právnické osoby nebo společnosti, organizace nebo jejich kanceláře či poboček, státního či místního orgánu členských států nebo organizačních výborů nebo obchodních a průmyslových výstav, konferencí a sympózií pořádaných na území členských států, podepsaná Státní komorou Gruzie pro registraci;“ |
| --- | --- | --- |

„g)

u podnikatelů a zástupců obchodních organizací:

—

písemná žádost hostitelské právnické osoby nebo společnosti, organizace nebo jejich kanceláře či poboček, státního či místního orgánu členských států nebo organizačních výborů nebo obchodních a průmyslových výstav, konferencí a sympózií pořádaných na území členských států, podepsaná Státní komorou Gruzie pro registraci;“

Národní agentura pro veřejný rejstřík vydá doklad potvrzující existenci dotčené obchodní organizace.

| „h) | u členů svobodných povolání účastnících se mezinárodních výstav, konferencí, sympozií, seminářů nebo jiných podobných akcí konaných na území členských států EU:






  — | písemná žádost hostitelské organizace potvrzující, že se dotyčná osoba účastní dané akce; |
| --- | --- | --- |

„h)

u členů svobodných povolání účastnících se mezinárodních výstav, konferencí, sympozií, seminářů nebo jiných podobných akcí konaných na území členských států EU:

—

písemná žádost hostitelské organizace potvrzující, že se dotyčná osoba účastní dané akce;

| i) | u zástupců organizací občanské společnosti, kteří cestují za účelem vzdělávacích kursů, seminářů, konferencí, včetně těch, které jsou organizovány v rámci výměnných programů:






  — | písemná žádost hostitelské organizace, potvrzení, že dotyčná osoba zastupuje organizaci občanské společnosti, a zakládající listina této organizace z příslušného rejstříku vydaná státním orgánem v souladu s vnitrostátními právními předpisy;“ |
| --- | --- | --- |

i)

u zástupců organizací občanské společnosti, kteří cestují za účelem vzdělávacích kursů, seminářů, konferencí, včetně těch, které jsou organizovány v rámci výměnných programů:

—

písemná žádost hostitelské organizace, potvrzení, že dotyčná osoba zastupuje organizaci občanské společnosti, a zakládající listina této organizace z příslušného rejstříku vydaná státním orgánem v souladu s vnitrostátními právními předpisy;“

Musí být předložen doklad od organizace občanské společnosti potvrzující, že žadatel tuto organizaci zastupuje.

Příslušným gruzínským státním orgánem vydávajícím zakládající listinu organizace občanské společnosti je Národní agentura pro veřejný rejstřík.

Rejstříkem, v němž jsou zakládající listiny organizací občanské společnosti registrovány, je Národní agentura pro veřejný rejstřík. Ministerstvo spravedlnosti a Národní agentura pro veřejný rejstřík spolupracují s místními orgány na vývoji elektronické databáze nevládních organizací, který bude po dokončení k dispozici na internetových stránkách Ministerstva spravedlnosti https://enreg.reestri.gov.ge/main.php.

Na členy těchto organizací občanské společnosti se dohoda nevztahuje.

| „j) | u účastníků vědeckých, kulturních a uměleckých akcí, včetně univerzitních a jiných výměnných programů:






  — | písemná žádost hostitelské organizace o účast na těchto akcích; |
| --- | --- | --- |

„j)

u účastníků vědeckých, kulturních a uměleckých akcí, včetně univerzitních a jiných výměnných programů:

—

písemná žádost hostitelské organizace o účast na těchto akcích;

| k) | u řidičů vozidel registrovaných v Gruzii a používaných v mezinárodní nákladní a osobní dopravě mezi územím Gruzie a členských států:






  — | písemná žádost národní společnosti či sdružení (svazu) dopravců Gruzie zajišťujících mezinárodní silniční dopravu s uvedením účelu, trvání a četnosti cest;“ |
| --- | --- | --- |

k)

u řidičů vozidel registrovaných v Gruzii a používaných v mezinárodní nákladní a osobní dopravě mezi územím Gruzie a členských států:

—

písemná žádost národní společnosti či sdružení (svazu) dopravců Gruzie zajišťujících mezinárodní silniční dopravu s uvedením účelu, trvání a četnosti cest;“

V současnosti v Gruzii existují dvě národní sdružení dopravců Gruzie příslušná k poskytování písemných žádostí profesionálním řidičům: Gruzínské sdružení mezinárodních silničních dopravců (GIRCA) a Gruzínské sdružení dopravců přepravujících cestující po silnici (GACPR). Dopravci, kteří nejsou členy těchto sdružení, mohou předložit žádost vydanou Agenturou pro pozemní dopravu, Ministerstvem hospodářství a udržitelného rozvoje Gruzie nebo, v případě známých dopravců, mohou konzuláty uznat písemnou žádost gruzínského dopravce/dopravní společnosti zaměstnávající řidiče. V žádosti se uvede účel, trvání a četnost cest.

| „l) | u účastníků oficiálních výměnných programů organizovaných partnerskými městy:






  — | písemná žádost nejvyššího správního úředníka/starosty těchto měst nebo obcí;“ |
| --- | --- | --- |

„l)

u účastníků oficiálních výměnných programů organizovaných partnerskými městy:

—

písemná žádost nejvyššího správního úředníka/starosty těchto měst nebo obcí;“

Nejvyšším správním úředníkem/starostou města nebo obce, který je oprávněn vydávat písemné žádosti, je nejvyšší správní úředník/starosta hostitelského města nebo obce, kde se mají partnerské činnosti uskutečnit. Tato kategorie zahrnuje pouze oficiální partnerské činnosti.

| „m) | u osob navštěvujících vojenské a občanské hřbitovy:






  — | úřední doklad potvrzující existenci a udržování hrobu, jakož i příbuzenský či jiný vztah mezi žadatelem a pohřbeným.“ |
| --- | --- | --- |

„m)

u osob navštěvujících vojenské a občanské hřbitovy:

—

úřední doklad potvrzující existenci a udržování hrobu, jakož i příbuzenský či jiný vztah mezi žadatelem a pohřbeným.“

V dohodě není upřesněno, zda by výše zmíněný úřední doklad měly vydat orgány země, kde se nachází hřbitov, nebo orgány země, kde má bydliště osoba, jež si přeje navštívit hřbitov. Je třeba připustit, že takový úřední doklad mohou vydat příslušné orgány obou zemí.

Musí být předložen výše zmíněný úřední doklad potvrzující existenci a udržování hrobu, jakož i příbuzenský či jiný vztah mezi žadatelem a pohřbeným.

Dohoda nevytváří žádná nová pravidla týkající se odpovědnosti fyzických nebo právnických osob vydávajících písemné žádosti. V případě vydání nepravdivé žádosti se použijí příslušné unijní nebo vnitrostátní právní předpisy.

2.2.2.   Udělování vícenásobných víz

V případech, kdy žadatel o vízum musí cestovat často na území členských států, se mohou udělovat krátkodobá víza pro několik návštěv za předpokladu, že jejich celková délka nepřekročí 90 dnů během období 180 dnů.

V článku 5 dohody se stanoví:

„1.   Diplomatické mise a konzulární úřady členských států udělí vícenásobná vstupní víza s platností až do pěti let těmto kategoriím občanů:

| a) | manželé a děti (včetně osvojených), které nedosáhly věku 21 let nebo jsou nezaopatřené, navštěvující gruzínské občany oprávněně pobývající na území členského státu s platností omezenou na dobu platnosti jejich povolení k pobytu; |
| --- | --- |

a)

manželé a děti (včetně osvojených), které nedosáhly věku 21 let nebo jsou nezaopatřené, navštěvující gruzínské občany oprávněně pobývající na území členského státu s platností omezenou na dobu platnosti jejich povolení k pobytu;

| b) | členové národních a regionálních vlád, ústavního soudu a nejvyššího soudu, jestliže je tato dohoda neosvobozuje od vízové povinnosti, při výkonu jejich povinností s platností omezenou na jejich funkční období, pokud je kratší pěti let; |
| --- | --- |

b)

členové národních a regionálních vlád, ústavního soudu a nejvyššího soudu, jestliže je tato dohoda neosvobozuje od vízové povinnosti, při výkonu jejich povinností s platností omezenou na jejich funkční období, pokud je kratší pěti let;

| c) | stálí členové oficiálních delegací, kteří se na oficiální pozvání adresované Gruzii pravidelně účastní setkání, konzultací, jednání či výměnných programů, jakož i akcí organizovaných mezivládními organizacemi na území některého členského státu.“ |
| --- | --- |

c)

stálí členové oficiálních delegací, kteří se na oficiální pozvání adresované Gruzii pravidelně účastní setkání, konzultací, jednání či výměnných programů, jakož i akcí organizovaných mezivládními organizacemi na území některého členského státu.“

S přihlédnutím k profesnímu postavení těchto kategorií osob nebo jejich rodinným vztahům s občanem Gruzie, který oprávněně pobývá na území členských států, je oprávněné udělit jim vícenásobné vízum s platností až do pěti let, nebo s platností omezenou na dobu jejich funkčního období nebo na dobu jejich oprávněného pobytu, pokud je tato doba kratší než pět let.

U osob, na něž se vztahuje čl. 5 odst. 1 písm. a) dohody, musí být předložen doklad o oprávněném pobytu zvoucí osoby.

Osoby, na něž se vztahuje čl. 5 odst. 1 písm. b) dohody, by měly předložit potvrzení o svém profesním postavení a délce funkčního období.

Toto ustanovení se nevztahuje na osoby, které jsou vymezeny v čl. 5 odst. 1 písm. b), pokud jsou podle dohody od vízové povinnosti osvobozeny, tj. pokud jsou držiteli diplomatického pasu.

Osoby, na něž se vztahuje čl. 5 odst. 1 písm. c), musí předložit doklad o svém postavení stálého člena oficiální delegace a o své potřebě pravidelně se účastnit setkání, konzultací, jednání či výměnných programů.

„2.   Diplomatické mise a konzulární úřady členských států udělí vícenásobná vstupní víza s platností až do jednoho roku těmto kategoriím občanů za podmínky, že v průběhu předchozího roku získali nejméně jedno vízum, využili ho v souladu s právními předpisy upravujícími vstup a pobyt na území navštíveného členského státu a mají důvody k žádosti o vícenásobná vstupní víza:

| a) | členové oficiálních delegací, kteří se na oficiální pozvání pravidelně účastní setkání, konzultací, jednání či výměnných programů, jakož i akcí organizovaných mezivládními organizacemi na území členských států; |
| --- | --- |

a)

členové oficiálních delegací, kteří se na oficiální pozvání pravidelně účastní setkání, konzultací, jednání či výměnných programů, jakož i akcí organizovaných mezivládními organizacemi na území členských států;

| b) | zástupci organizací občanské společnosti, pokud cestují pravidelně do členských států za účelem odborného vzdělávání, seminářů, konferencí, včetně cest v rámci výměnných programů; |
| --- | --- |

b)

zástupci organizací občanské společnosti, pokud cestují pravidelně do členských států za účelem odborného vzdělávání, seminářů, konferencí, včetně cest v rámci výměnných programů;

| c) | příslušníci svobodných povolání účastnící se mezinárodních výstav, konferencí, sympozií, seminářů nebo obdobných akcí, kteří pravidelně cestují do členských států; |
| --- | --- |

c)

příslušníci svobodných povolání účastnící se mezinárodních výstav, konferencí, sympozií, seminářů nebo obdobných akcí, kteří pravidelně cestují do členských států;

| d) | účastníci vědeckých, kulturních a uměleckých akcí, včetně univerzitních a jiných výměnných programů, kteří pravidelně cestují do členských států; |
| --- | --- |

d)

účastníci vědeckých, kulturních a uměleckých akcí, včetně univerzitních a jiných výměnných programů, kteří pravidelně cestují do členských států;

| e) | studenti a postgraduální studenti, kteří pravidelně cestují za účelem studia nebo odborného vzdělávání, včetně výměnných programů; |
| --- | --- |

e)

studenti a postgraduální studenti, kteří pravidelně cestují za účelem studia nebo odborného vzdělávání, včetně výměnných programů;

| f) | účastníci oficiálních výměnných programů organizovaných partnerskými městy nebo obcemi; |
| --- | --- |

f)

účastníci oficiálních výměnných programů organizovaných partnerskými městy nebo obcemi;

| g) | osoby cestující ze zdravotních důvodů a nutný doprovod; |
| --- | --- |

g)

osoby cestující ze zdravotních důvodů a nutný doprovod;

| h) | novináři a akreditované osoby, které je doprovázejí v rámci profesní činnosti; |
| --- | --- |

h)

novináři a akreditované osoby, které je doprovázejí v rámci profesní činnosti;

| i) | podnikatelé a zástupci obchodních organizací, kteří pravidelně cestují do členských států; |
| --- | --- |

i)

podnikatelé a zástupci obchodních organizací, kteří pravidelně cestují do členských států;

| j) | účastníci mezinárodních sportovních akcí a jejich odborný doprovod; |
| --- | --- |

j)

účastníci mezinárodních sportovních akcí a jejich odborný doprovod;

| k) | řidiči vozidel registrovaných v Gruzii a používaných v mezinárodní nákladní a osobní dopravě mezi územím Gruzie a členských států. |
| --- | --- |

k)

řidiči vozidel registrovaných v Gruzii a používaných v mezinárodní nákladní a osobní dopravě mezi územím Gruzie a členských států.

3.   Diplomatické mise a konzulární úřady členských států udělí vícenásobná vstupní víza s platností minimálně dva roky a maximálně pět let kategoriím osob uvedeným v odstavci 2 tohoto článku za předpokladu, že v průběhu předchozích dvou let využili jednoroční vícenásobná vstupní víza v souladu s právními předpisy upravujícími vstup a pobyt na území navštíveného členského státu a důvody k žádosti o vícenásobná vstupní víza přetrvávají.

4.   Celková doba pobytu osob uvedených v odstavcích 1 až 3 tohoto článku na území členských států nepřekročí 90 dnů během období 180 dnů.“

Vícenásobná víza s platností jednoho roku se v zásadě udělují výše uvedeným kategoriím žadatelů o vízum, pokud během předchozího roku (12 měsíců) žadatel o vízum získal alespoň jedno vízum, využil ho v souladu s právními předpisy pro vstup a pobyt na území navštíveného členského státu (navštívených členských států) (například osoba nepřekročila povolenou délku pobytu) a pokud existují důvody pro žádost o vícenásobné vízum. V případech, kdy není odůvodněné udělit vízum s platností jednoho roku, například když je výměnný program kratší než jeden rok nebo když osoba nemusí cestovat celý rok, platnost víza bude kratší než jeden rok pod podmínkou, že jsou splněny ostatní požadavky pro udělení víza.

Vícenásobná víza s platností od dvou do pěti let se udělí pro kategorie žadatelů o vízum uvedené v čl. 5 odst. 2 dohody za podmínky, že v průběhu předchozích dvou let (24 měsíců) využily vícenásobná víza s platností jednoho roku v souladu s právními předpisy pro vstup a pobyt na území navštíveného členského státu (navštívených členských států) a důvody pro žádost o vícenásobné vízum přetrvávají. Je třeba poznamenat, že vízum s platností od dvou do pěti let se udělí pouze tehdy, jestliže žadateli o vízum byla během předchozích dvou let vydána dvě víza s platností na jeden rok – nikoli však méně – a pokud tato víza tento žadatel využil v souladu s právními předpisy pro vstup a pobyt na území navštíveného členského státu (navštívených členských států). Po posouzení každé žádosti o vízum diplomatické mise nebo konzulární úřady členských států rozhodnou o době platnosti těchto víz, tj. od dvou do pěti let.

Pokud jde o vymezení kritérií v čl. 5 odst. 2 dohody: „za podmínky, že ... mají důvody k žádosti o vícenásobná vstupní víza“ a v čl. 5 odst. 3 dohody: „za předpokladu, že ... důvody k žádosti o vícenásobná vstupní víza přetrvávají“, použijí se kritéria stanovená vízovým kodexem pro vydávání vícenásobných vstupních víz., Daná osoba musí rovněž prokázat potřebu cestovat často do jednoho nebo několika členských států, například pracovně.

Neexistuje povinnost udělit vícenásobné vízum, pokud žadatel nevyužil dříve udělené vízum.

2.2.3.   Držitelé diplomatických pasů

V článku 10 dohody se stanoví:

„1.   Občané Gruzie, kteří jsou držiteli platných diplomatických pasů, smějí vstupovat na území členských států, projíždět jím a opouštět jej bez víz.

2.   Osoby uvedené v odstavci 1 tohoto článku smějí na území členských států pobývat nejdéle 90 dnů v období 180 dnů.“

Dohodou nejsou upraveny postupy pro vysílání diplomatů do členských států. Pro tyto případy se použije obvyklý akreditační postup.

III.   SPOLUPRÁCE V OBLASTI ZABEZPEČENÍ DOKLADŮ

Ve společném prohlášení připojeném k dohodě se smluvní strany dohodly, že smíšený výbor posoudí dopad úrovně zabezpečení příslušných cestovních dokladů na fungování dohody. Proto se smluvní strany dohodly, že se budou pravidelně vzájemně informovat o opatřeních, která byla přijata s cílem vyhnout se vydávání mnoha různých cestovních dokladů a rozvíjet technické aspekty zabezpečení cestovních dokladů, jakož i o procesu personalizace při vydávání cestovních dokladů.

IV.   STATISTIKY

Aby smíšený výbor mohl účinně sledovat provádění dohody, měly by diplomatické mise a konzulární úřady členských států předkládat Komisi každých šest měsíců statistiky za každý měsíc týkající se zejména, pokud je to možnéa:

| — | počtu udělených vícenásobných víz, |
| --- | --- |

—

počtu udělených vícenásobných víz,

| — | počtu víz udělených bezplatně. |
| --- | --- |

—

počtu víz udělených bezplatně.

V.   PROHLÁŠENÍ EVROPSKÉ UNIE O ZJEDNODUŠENÍ PRO RODINNÉ PŘÍSLUŠNÍKY

Ačkoli dohoda neobsahuje právně závazná práva a povinnosti pro usnadnění pohybu většího počtu občanů Gruzie, kteří jsou rodinnými příslušníky občanů Gruzie oprávněně pobývajících na území členských států, Unie bere na vědomí návrh Gruzie podat širší definici pojmu rodinného příslušníka, kterého by se mělo týkat zjednodušení vydávání víz, i důležitost, kterou Gruzie přikládá usnadnění pohybu této kategorie osob.

1Proto, s cílem usnadnit mobilitu vyššího počtu osob, které mají rodinné vztahy (především sourozenci a jejich potomci) s občany Gruzie oprávněně pobývajícími na území členských států, se v prohlášení uvedeném v příloze dohody konzulární úřady členských států vyzývají, aby plně využívaly stávajících možností acquis pro zjednodušení vydávání víz pro tuto kategorii osob, především zjednodušením listinných důkazů vyžadovaných od žadatelů a osvobození od poplatků za vyřízení žádosti, a aby ve vhodných případech vydávaly vícenásobná víza.

acquis

---

(1)  Nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1).

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 ze dne 13. července 2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex) (Úř. věst. L 243, 15.9.2009, s. 1).

2

(3)  Viz též bod 1.7.

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 ze dne 9. března 2016, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. L 77, 23.3.2016, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 610/2013 ze dne 26. června 2013, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex), Úmluva k provedení Schengenské dohody, nařízení Rady (ES) č. 1683/95 a (ES) č. 539/2001 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 a (ES) č. 810/2009 (Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 1).

5

(6)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 565/2014/EU ze dne 15. května 2014, kterým se zavádí zjednodušený režim kontrol osob na vnějších hranicích vycházející z jednostranného uznávání některých dokladů Bulharskem, Chorvatskem, Kyprem a Rumunskem za rovnocenné jejich národním vízům za účelem průjezdu přes jejich území nebo zamýšlených pobytů na jejich území, jejichž doba trvání během jakéhokoli období 180 dnů nepřekročí 90 dnů, a kterým se zrušují rozhodnutí č. 895/2006/ES a č. 582/2008/ES (Úř. věst. L 157, 27.5.2014, s. 23).

6

(7)  
  Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19.

7

---

| 7.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 272/88 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 272/88

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/1781

ze dne 5. října 2016,

kterým se mění příloha II rozhodnutí 2007/777/ES, pokud jde o zařazení položky pro Saint-Pierre a Miquelon na seznam třetích zemí nebo jejich částí, z nichž je povolen dovoz masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev do Unie

(oznámeno pod číslem C(2016) 6287)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (1), a zejména na článek 8 úvodní větu, čl. 8 bod 1 první pododstavec, čl. 8 bod 4 a čl. 9 odst. 4 písm. c) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 2007/777/ES (2) stanoví mimo jiné podmínky pro dovoz zásilek některých masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev, které byly podrobeny jednomu z ošetření stanovených v části 4 přílohy II uvedeného rozhodnutí (dále jen „komodity“), do Unie, včetně seznamu třetích zemí nebo jejich částí, z nichž je dovoz komodit do Unie povolen. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 2007/777/ES (2) stanoví mimo jiné podmínky pro dovoz zásilek některých masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev, které byly podrobeny jednomu z ošetření stanovených v části 4 přílohy II uvedeného rozhodnutí (dále jen „komodity“), do Unie, včetně seznamu třetích zemí nebo jejich částí, z nichž je dovoz komodit do Unie povolen.

| (2) | Část 2 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES stanoví seznam třetích zemí nebo jejich částí, ze kterých je dovoz komodit do Unie povolen pod podmínkou, že byly podrobeny příslušnému ošetření podle uvedené části přílohy II. Cílem uvedených ošetření je eliminovat určitá veterinární rizika spojená s určitými komoditami. V části 4 uvedené přílohy je stanoven režim bez zvláštního ošetření „A“ a zvláštní ošetření „B“ až „F“ uvedená v sestupném pořadí podle závažnosti veterinárního rizika spojeného s určitou komoditou. |
| --- | --- |

(2)

Část 2 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES stanoví seznam třetích zemí nebo jejich částí, ze kterých je dovoz komodit do Unie povolen pod podmínkou, že byly podrobeny příslušnému ošetření podle uvedené části přílohy II. Cílem uvedených ošetření je eliminovat určitá veterinární rizika spojená s určitými komoditami. V části 4 uvedené přílohy je stanoven režim bez zvláštního ošetření „A“ a zvláštní ošetření „B“ až „F“ uvedená v sestupném pořadí podle závažnosti veterinárního rizika spojeného s určitou komoditou.

| (3) | Saint-Pierre a Miquelon požádal o to, aby byl uveden na seznamu v části 2 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES jako země, z níž je povolen dovoz výrobků z drůbežího masa do Unie. Během procesu výroby drůbežího masa v Saint-Pierre a Miquelonu je dotčený výrobek z drůbežího masa podroben tepelnému ošetření podle zvláštního ošetření „D“ uvedeného v části 4 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES. |
| --- | --- |

(3)

Saint-Pierre a Miquelon požádal o to, aby byl uveden na seznamu v části 2 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES jako země, z níž je povolen dovoz výrobků z drůbežího masa do Unie. Během procesu výroby drůbežího masa v Saint-Pierre a Miquelonu je dotčený výrobek z drůbežího masa podroben tepelnému ošetření podle zvláštního ošetření „D“ uvedeného v části 4 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES.

| (4) | Saint-Pierre a Miquelon předložil komplexní a uspokojivou dokumentaci týkající se veterinárního statusu drůbeže a systémů prevence a tlumení nákaz. |
| --- | --- |

(4)

Saint-Pierre a Miquelon předložil komplexní a uspokojivou dokumentaci týkající se veterinárního statusu drůbeže a systémů prevence a tlumení nákaz.

| (5) | Je proto vhodné zařadit Saint-Pierre a Miquelon na seznam třetích zemí nebo jejich částí uvedený v části 2 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES a uvést ošetření „D“ ve sloupci týkajícím se drůbeže a pernaté zvěře ve farmovém chovu (kromě ptáků nadřádu běžci). |
| --- | --- |

(5)

Je proto vhodné zařadit Saint-Pierre a Miquelon na seznam třetích zemí nebo jejich částí uvedený v části 2 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES a uvést ošetření „D“ ve sloupci týkajícím se drůbeže a pernaté zvěře ve farmovém chovu (kromě ptáků nadřádu běžci).

| (6) | Část 2 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(6)

Část 2 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (7) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha II rozhodnutí 2007/777/ES se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 5. října 2016.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  Rozhodnutí Komise 2007/777/ES ze dne 29. listopadu 2007, kterým se stanoví veterinární a hygienické podmínky a vzory osvědčení pro dovoz některých masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev určených k lidské spotřebě ze třetích zemí a kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/432/ES (Úř. věst. L 312, 30.11.2007, s. 49).

2

---

PŘÍLOHA

V části 2 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES se mezi položku pro Nový Zéland a položku pro Paraguay vkládá nová položka pro Saint-Pierre a Miquelon, která zní:

| „PM | Saint-Pierre a Miquelon | XXX | XXX | XXX | XXX | D | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„PM

Saint-Pierre a Miquelon

XXX

XXX

XXX

XXX

D

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX“

---

| 7.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 272/90 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 272/90

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/1782

ze dne 5. října 2016,

kterým se mění rozhodnutí 2008/185/ES, pokud jde o zahrnutí Litvy na seznam členských států, ve kterých byl zaveden schválený vnitrostátní program tlumení Aujeszkyho choroby, a aktualizaci seznamu národních institutů v příloze III

(oznámeno pod číslem C(2016) 6288)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 64/432/EHS ze dne 26. června 1964 o veterinárních otázkách obchodu se skotem a prasaty uvnitř Společenství (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 64/432/EHS stanoví pravidla použitelná pro obchod se skotem a prasaty uvnitř Unie. V souladu s čl. 5 odst. 1 uvedené směrnice mají být prasata během přepravy doprovázena veterinárním osvědčením, které odpovídá vzoru 2 uvedenému v příloze F zmíněné směrnice (dále jen „vzor 2“). Ustanovení čl. 9 odst. 1 uvedené směrnice stanoví, že členský stát, který uskutečňuje povinný vnitrostátní program eradikace Aujeszkyho choroby, může svůj program předložit Komisi ke schválení. Ustanovení čl. 9 odst. 2 vymezuje kritéria pro toto schválení. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 64/432/EHS stanoví pravidla použitelná pro obchod se skotem a prasaty uvnitř Unie. V souladu s čl. 5 odst. 1 uvedené směrnice mají být prasata během přepravy doprovázena veterinárním osvědčením, které odpovídá vzoru 2 uvedenému v příloze F zmíněné směrnice (dále jen „vzor 2“). Ustanovení čl. 9 odst. 1 uvedené směrnice stanoví, že členský stát, který uskutečňuje povinný vnitrostátní program eradikace Aujeszkyho choroby, může svůj program předložit Komisi ke schválení. Ustanovení čl. 9 odst. 2 vymezuje kritéria pro toto schválení.

| (2) | Rozhodnutí Komise 2008/185/ES (2) stanoví další záruky pro pohyb prasat mezi členskými státy. Tyto záruky souvisí s klasifikací členských států na základě jejich nákazového statusu, pokud jde o Aujeszkyho chorobu. Příloha II uvedeného rozhodnutí uvádí členské státy nebo jejich oblasti, ve kterých byly zavedeny schválené vnitrostátní programy tlumení pro eradikaci Aujeszkyho choroby. Článek 7 rozhodnutí 2008/185/ES rovněž stanoví, které informace mají být uvedeny ve vzoru 2, pokud jde o odkazy na zmíněné rozhodnutí. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise 2008/185/ES (2) stanoví další záruky pro pohyb prasat mezi členskými státy. Tyto záruky souvisí s klasifikací členských států na základě jejich nákazového statusu, pokud jde o Aujeszkyho chorobu. Příloha II uvedeného rozhodnutí uvádí členské státy nebo jejich oblasti, ve kterých byly zavedeny schválené vnitrostátní programy tlumení pro eradikaci Aujeszkyho choroby. Článek 7 rozhodnutí 2008/185/ES rovněž stanoví, které informace mají být uvedeny ve vzoru 2, pokud jde o odkazy na zmíněné rozhodnutí.

| (3) | Prováděcím rozhodnutím Komise 2014/798/EU (3) byla pozměněna směrnice 64/432/EHS, včetně vzoru 2. V důsledku toho je nezbytné změnit článek 7 rozhodnutí 2008/185/ES. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcím rozhodnutím Komise 2014/798/EU (3) byla pozměněna směrnice 64/432/EHS, včetně vzoru 2. V důsledku toho je nezbytné změnit článek 7 rozhodnutí 2008/185/ES.

| (4) | Litva předložila Komisi podpůrnou dokumentaci týkající se jejího povinného vnitrostátního programu tlumení pro eradikaci Aujeszkyho choroby na celém území a podala žádost o zařazení na seznam v příloze II rozhodnutí 2008/185/ES. |
| --- | --- |

(4)

Litva předložila Komisi podpůrnou dokumentaci týkající se jejího povinného vnitrostátního programu tlumení pro eradikaci Aujeszkyho choroby na celém území a podala žádost o zařazení na seznam v příloze II rozhodnutí 2008/185/ES.

| (5) | Na základě hodnocení této podpůrné dokumentace předložené Litvou by uvedený členský stát měl být zařazen na seznam v příloze II rozhodnutí 2008/185/ES jako členský stát nebo jeho oblast, kde byly zavedeny schválené vnitrostátní programy tlumení pro eradikaci Aujeszkyho choroby. |
| --- | --- |

(5)

Na základě hodnocení této podpůrné dokumentace předložené Litvou by uvedený členský stát měl být zařazen na seznam v příloze II rozhodnutí 2008/185/ES jako členský stát nebo jeho oblast, kde byly zavedeny schválené vnitrostátní programy tlumení pro eradikaci Aujeszkyho choroby.

| (6) | Příloha III rozhodnutí 2008/185/ES uvádí seznam institutů příslušných pro hodnocení testů a souborů ELISA (enzymový test na imunitu), kontrolu kvality metody ELISA ke zjištění protilátek na vir Aujeszkyho choroby ve všech členských státech, a zejména pro výrobu a normalizaci vnitrostátních referenčních sér podle referenčních sér Společenství. Některé členské státy informovaly Komisi o důležitých změnách názvů a adres uvedených vnitrostátních institutů. Příloha III rozhodnutí 2008/185/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(6)

Příloha III rozhodnutí 2008/185/ES uvádí seznam institutů příslušných pro hodnocení testů a souborů ELISA (enzymový test na imunitu), kontrolu kvality metody ELISA ke zjištění protilátek na vir Aujeszkyho choroby ve všech členských státech, a zejména pro výrobu a normalizaci vnitrostátních referenčních sér podle referenčních sér Společenství. Některé členské státy informovaly Komisi o důležitých změnách názvů a adres uvedených vnitrostátních institutů. Příloha III rozhodnutí 2008/185/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (7) | Rozhodnutí 2008/185/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutí 2008/185/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2008/185/ES se mění takto:

| 1) | V článku 7 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   V případě prasat určených pro členské státy nebo oblasti uvedené v příloze I nebo II se v bodě II.3.3.1 oddílu C veterinárního osvědčení uvedeného ve vzoru 2 v příloze F směrnice 64/432/EHS, který doprovází tato zvířata, zanese do prázdné kolonky, která má být v tomto bodě vyplněna, číslo příslušného článku tohoto rozhodnutí.“ |
| --- | --- |

1)

V článku 7 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   V případě prasat určených pro členské státy nebo oblasti uvedené v příloze I nebo II se v bodě II.3.3.1 oddílu C veterinárního osvědčení uvedeného ve vzoru 2 v příloze F směrnice 64/432/EHS, který doprovází tato zvířata, zanese do prázdné kolonky, která má být v tomto bodě vyplněna, číslo příslušného článku tohoto rozhodnutí.“

| 2) | Přílohy II a III se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

2)

Přílohy II a III se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 5. října 2016.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  Rozhodnutí Komise 2008/185/ES ze dne 21. února 2008 o stanovení dalších záruk týkajících se Aujeszkyho choroby při obchodu s prasaty uvnitř Společenství a o stanovení kritérií pro poskytování informací o této nákaze (Úř. věst. L 59, 4.3.2008, s. 19).

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/798/EU ze dne 13. listopadu 2014, kterým se mění příloha F směrnice Rady 64/432/EHS, pokud jde o formát vzorových veterinárních osvědčení pro obchod se skotem a prasaty uvnitř Unie a doplňkové veterinární požadavky týkající se trichinel pro obchod s domácími prasaty uvnitř Unie (Úř. věst. L 330, 15.11.2014, s. 50).

3

trichinel

---

PŘÍLOHA

Přílohy II a III rozhodnutí 2008/185/ES se mění takto:

| 1) | Příloha II se nahrazuje tímto:



  „PŘÍLOHA II

  Členské státy nebo jejich oblasti, ve kterých byly zavedeny schválené vnitrostátní programy tlumení pro eradikaci Aujeszkyho choroby








  Kód ISO | Členský stát | Oblasti |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | Španělsko | Všechny oblasti |
| LT | Litva | Všechny oblasti |
| PL | Polsko | Všechny oblasti“ |

1)

Příloha II se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA II

Členské státy nebo jejich oblasti, ve kterých byly zavedeny schválené vnitrostátní programy tlumení pro eradikaci Aujeszkyho choroby

Kód ISO

Členský stát

Oblasti

ES

Španělsko

Všechny oblasti

LT

Litva

Všechny oblasti

PL

Polsko

Všechny oblasti“

| 2) | V příloze III bodě se 2 písm. d) nahrazuje tímto:






  „d) | Instituty uvedené níže budou mimo jiné příslušné pro kontrolu kvality metody ELISA v každém členském státě, a zejména pro výrobu a normalizaci vnitrostátních referenčních sér podle referenčních sér Společenství.






  AT | AGES: Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH — Institut für veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling (Austrian Agency for Health and Consumer Protection — Institute for veterinary investigations Mödling) |
| --- | --- | --- | --- |
| Robert Koch-Gasse 17 |
| A-2340 Mödling |
| Tel. +43 (0) 505 55-38112 |
| Fax +43 (0) 505 55-38108 |
| E-mail: vetmed.moedling@ages.at |

2)

V příloze III bodě se 2 písm. d) nahrazuje tímto:

„d)

Instituty uvedené níže budou mimo jiné příslušné pro kontrolu kvality metody ELISA v každém členském státě, a zejména pro výrobu a normalizaci vnitrostátních referenčních sér podle referenčních sér Společenství.

AT

AGES: Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH — Institut für veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling (Austrian Agency for Health and Consumer Protection — Institute for veterinary investigations Mödling)

Robert Koch-Gasse 17

A-2340 Mödling

Tel. +43 (0) 505 55-38112

Fax +43 (0) 505 55-38108

E-mail: vetmed.moedling@ages.at

BE

| CODA — CERVA — VAR |
| --- |
| Veterinary and Agrochemical Research Centre |
| Groeselenberg 99 |
| 1180 Brussels |

CODA — CERVA — VAR

Veterinary and Agrochemical Research Centre

Groeselenberg 99

1180 Brussels

CY

| State Veterinary Laboratory |
| --- |
| Veterinary Services |
| 1417 Athalassa |
| Nicosia |

State Veterinary Laboratory

Veterinary Services

1417 Athalassa

Nicosia

CZ

| Státní veterinární ústav Olomouc |
| --- |
| Jakoubka ze Stříbra 1 |
| 779 00 Olomouc |
| Tel. 585 557 111 |
| Fax 585 222 394 |
| E-mail: svuolomouc@svuol.cz |

Státní veterinární ústav Olomouc

Jakoubka ze Stříbra 1

779 00 Olomouc

Tel. 585 557 111

Fax 585 222 394

E-mail: svuolomouc@svuol.cz

DE

| Friedrich-Loeffler-Institut |
| --- |
| Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit |
| Südufer 10 |
| 17493 Greifswald – Insel Riems |
| Tel. +49 383517-0 |
| Fax +49 383517-1219, 7-1151, 7-1226 |

Friedrich-Loeffler-Institut

Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit

Südufer 10

17493 Greifswald – Insel Riems

Tel. +49 383517-0

Fax +49 383517-1219, 7-1151, 7-1226

DK

| National Veterinary Institute |
| --- |
| Technical University of Denmark |
| Lindholm Island |
| 4774 Kalvehave |
| Denmark |
| Switchboard: +45 886000 |
| Fax +45 887901 |
| E-mail: vet@vet.dtu.dk |

National Veterinary Institute

Technical University of Denmark

Lindholm Island

4774 Kalvehave

Denmark

Switchboard: +45 886000

Fax +45 887901

E-mail: vet@vet.dtu.dk

EE

| Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- |
| Kreutzwaldi 30, |
| 51006 Tartu, |
| Estonia |
| Tel. +372 7386100 |
| Fax +372 7386102 |
| E-mail: info@vetlab.ee |

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30,

51006 Tartu,

Estonia

Tel. +372 7386100

Fax +372 7386102

E-mail: info@vetlab.ee

ES

| Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete |
| --- |
| Carretera de Algete, km 8 |
| Algete 28110 (Madrid) |
| Tel. +34 916290300 |
| Fax +34 916290598 |
| E-mail: lcv@mapya.es |

Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete

Carretera de Algete, km 8

Algete 28110 (Madrid)

Tel. +34 916290300

Fax +34 916290598

E-mail: lcv@mapya.es

FI

| Finnish Food Safety Authority |
| --- |
| Animal Diseases and Food Safety Research |
| Mustialankatu 3 |
| FI-00790 Helsinki, Finland |
| E-mail: info@evira.fi |
| Tel. +358 20772003 (exchange) |
| Fax +358 207724350 |

Finnish Food Safety Authority

Animal Diseases and Food Safety Research

Mustialankatu 3

FI-00790 Helsinki, Finland

E-mail: info@evira.fi

Tel. +358 20772003 (exchange)

Fax +358 207724350

FR

| Laboratoire d'études et de recherches avicoles, porcines et piscicoles |
| --- |
| AFSSA site de Ploufragan/Brest — |
| LERAPP |
| BP 53 |
| 22440 Ploufragan |

Laboratoire d'études et de recherches avicoles, porcines et piscicoles

AFSSA site de Ploufragan/Brest —

LERAPP

BP 53

22440 Ploufragan

UK

| Veterinary Laboratories Agency |
| --- |
| New Haw, Addlestone, Weybridge |
| Surrey KT15 3NB, UK |
| Tel. (44-1932) 341111 |
| Fax: (44-1932) 347046 |

Veterinary Laboratories Agency

New Haw, Addlestone, Weybridge

Surrey KT15 3NB, UK

Tel. (44-1932) 341111

Fax: (44-1932) 347046

GR

| Centre of Athens Veterinary Institutes |
| --- |
| 25 Neapoleos Street, |
| 153 10 Agia Paraskevi Attiki |
| Tel. +30 2106010903 |

Centre of Athens Veterinary Institutes

25 Neapoleos Street,

153 10 Agia Paraskevi Attiki

Tel. +30 2106010903

HU

| Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Állat-egészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság |
| --- |
| Central Agricultural Office, Veterinary Diagnostic Directorate |
| Adresa: 1149 Budapest, Tábornok u. 2. |
| Poštovní adresa: 1581 Budapest, 146. Pf. 2. |
| Tel. +36 1460-6300 |
| Fax +36 1252-5177 |
| E-mail: ugyfelszolgalat@nebih.gov.hu |

Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Állat-egészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság

Central Agricultural Office, Veterinary Diagnostic Directorate

Adresa: 1149 Budapest, Tábornok u. 2.

Poštovní adresa: 1581 Budapest, 146. Pf. 2.

Tel. +36 1460-6300

Fax +36 1252-5177

E-mail: ugyfelszolgalat@nebih.gov.hu

IE

| Virology Division |
| --- |
| Central Veterinary Research Laboratory |
| Department of Agriculture and Food Laboratories |
| Backweston Campus |
| Stacumny Lane |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

Virology Division

Central Veterinary Research Laboratory

Department of Agriculture and Food Laboratories

Backweston Campus

Stacumny Lane

Celbridge

Co. Kildare

IT

| Centro di referenza nazionale per la malattia di Aujeszky — |
| --- |
| Pseudorabbia c/o Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia Romagna, |
| Via Bianchi, 9 |
| 25124 Brescia |

Centro di referenza nazionale per la malattia di Aujeszky —

Pseudorabbia c/o Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia Romagna,

Via Bianchi, 9

25124 Brescia

LT

| National Veterinary Laboratory |
| --- |
| (Nacionalinė veterinarijos laboratorija) |
| J. Kairiūkščio 10 |
| LT-08409 Vilnius |

National Veterinary Laboratory

(Nacionalinė veterinarijos laboratorija)

J. Kairiūkščio 10

LT-08409 Vilnius

LU

| CODA — CERVA — VAR |
| --- |
| Veterinary and Agrochemical Research Centre |
| Groeselenberg 99 |
| 1180 Brussels |

CODA — CERVA — VAR

Veterinary and Agrochemical Research Centre

Groeselenberg 99

1180 Brussels

LV

| Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts ‚BIOR‘ |
| --- |
| (Institute of Food Safety, Animal Health and Environment BIOR) |
| Lejupes iela 3 |
| Rīga, LV-1076 |
| Tel. +371 7620513 |
| Fax +371 7620434 |
| E-mail: bior@bior.lv |

Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts ‚BIOR‘

(Institute of Food Safety, Animal Health and Environment BIOR)

Lejupes iela 3

Rīga, LV-1076

Tel. +371 7620513

Fax +371 7620434

E-mail: bior@bior.lv

MT

| National Veterinary Laboratory |
| --- |
| Veterinary and Phytosanitary Regulation Department |
| Ministry for Sustainable Development, the Environment and Climate Change, |
| Abattior Square, Albert Town, Triq Prince Albert, |
| Marsa, Malta |
| Tel. +356 22925389 |

National Veterinary Laboratory

Veterinary and Phytosanitary Regulation Department

Ministry for Sustainable Development, the Environment and Climate Change,

Abattior Square, Albert Town, Triq Prince Albert,

Marsa, Malta

Tel. +356 22925389

NL

| Centraal Instituut voor Dierziekte Controle |
| --- |
| CIDC-Lelystad |
| Hoofdvestiging: Houtribweg 39 |
| Nevenvestiging: Edelhertweg 15 |
| Postbus 2004 |
| 8203 AA Lelystad |

Centraal Instituut voor Dierziekte Controle

CIDC-Lelystad

Hoofdvestiging: Houtribweg 39

Nevenvestiging: Edelhertweg 15

Postbus 2004

8203 AA Lelystad

PL

| Laboratory Departement of Swine Diseases |
| --- |
| Państwowy Instytut Weterynaryjny – Państwowy Instytut |
| Badawczy |
| al. Partyzantów 57, 24-100 Puławy |
| Tel. +48 818893000 |
| Fax: +48 818862595 |
| E-mail: sekretariat@piwet.pulawy.pl |

Laboratory Departement of Swine Diseases

Państwowy Instytut Weterynaryjny – Państwowy Instytut

Badawczy

al. Partyzantów 57, 24-100 Puławy

Tel. +48 818893000

Fax: +48 818862595

E-mail: sekretariat@piwet.pulawy.pl

PT

| Laboratório Nacional de Investigação Veterinária (LNIV) |
| --- |
| Estrada de Benfica, 701 |
| 1549-011 Lisboa |

Laboratório Nacional de Investigação Veterinária (LNIV)

Estrada de Benfica, 701

1549-011 Lisboa

RO

| Laboratorul Naţional de Referinţă pentru Herpesviroze |
| --- |
| Institutul de Diagnostic şi Sănătate Animală |
| S. Dr. Staicovici, nr. 6, cod 050557, sector 5, Bucureşti |
| Tel. 0374.322.015 |
| Fax 0214.113.394 |
| E-mail: office@idah.ro |

Laboratorul Naţional de Referinţă pentru Herpesviroze

Institutul de Diagnostic şi Sănătate Animală

S. Dr. Staicovici, nr. 6, cod 050557, sector 5, Bucureşti

Tel. 0374.322.015

Fax 0214.113.394

E-mail: office@idah.ro

SE

| Statens veterinärmedicinska anstalt |
| --- |
| Department of Virology |
| SE–751 89 Uppsala |
| Tel. (46-18) 674000 |
| Fax (46-18) 674467 |

Statens veterinärmedicinska anstalt

Department of Virology

SE–751 89 Uppsala

Tel. (46-18) 674000

Fax (46-18) 674467

SI

| Univerza v Ljubljani |
| --- |
| Veterinarska fakulteta |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60, |
| SI 1000 Ljubljana |

Univerza v Ljubljani

Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60,

SI 1000 Ljubljana

SK

| Štátny veterinárny ústav |
| --- |
| Pod dráhami 918 |
| 960 86 Zvolen |
| Slovenska republika“ |

Štátny veterinárny ústav

Pod dráhami 918

960 86 Zvolen

Slovenska republika“

---