# Úřední věstník L 260/2016

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 260 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 5927. září2016 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 260

České vydání

Právní předpisy

Ročník 5927. září2016

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2016/1698 ze dne 20. února 2014 o opatřeních SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07) provedených Francií ve prospěch letiště Marseille-Provence a leteckých společností, jež letiště používají
  (oznámeno pod číslem C(2014) 870)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2016/1699 ze dne 11. ledna 2016 o režimu státní podpory v podobě zdanění nadměrného zisku SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) provedeném Belgií
  (oznámeno pod číslem C(2015) 9837)

   (
  1
  ) | 61 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2016/1700 ze dne 7. dubna 2016 o státní podpoře SA. 15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 a NN 34 A/2000) poskytované Rakouskem (Marketingová opatření AMA)
  (oznámeno pod číslem C(2016) 1972) | 104 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1701 ze dne 19. srpna 2016, kterým se stanoví pravidla týkající se formy předkládání pracovních plánů shromažďování údajů v odvětví rybolovu a akvakultury
  (oznámeno pod číslem C(2016) 5304) | 153 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2016/1698 ze dne 20. února 2014 o opatřeních SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07) provedených Francií ve prospěch letiště Marseille-Provence a leteckých společností, jež letiště používají
  (oznámeno pod číslem C(2014) 870)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2014) 870)

1

1

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2016/1699 ze dne 11. ledna 2016 o režimu státní podpory v podobě zdanění nadměrného zisku SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) provedeném Belgií
  (oznámeno pod číslem C(2015) 9837)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2015) 9837)

1

61

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2016/1700 ze dne 7. dubna 2016 o státní podpoře SA. 15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 a NN 34 A/2000) poskytované Rakouskem (Marketingová opatření AMA)
  (oznámeno pod číslem C(2016) 1972)

(oznámeno pod číslem C(2016) 1972)

104

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1701 ze dne 19. srpna 2016, kterým se stanoví pravidla týkající se formy předkládání pracovních plánů shromažďování údajů v odvětví rybolovu a akvakultury
  (oznámeno pod číslem C(2016) 5304)

(oznámeno pod číslem C(2016) 5304)

153

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 27.9.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 260/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/1698

ze dne 20. února 2014

o opatřeních SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07) provedených Francií ve prospěch letiště Marseille-Provence a leteckých společností, jež letiště používají

(oznámeno pod číslem C(2014) 870)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články, a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Dne 8. května 2006 obdržela Komise stížnost podanou společností Ryanair s informací o protiprávní podpoře, jež měla spočívat v odlišných letištních poplatcích uplatňovaných rozdílně na vnitrostátní a mezinárodní lety. Dopisem ze dne 21. června 2006 požádala Komise Francii o informace ohledně skutečností uvedených v této stížnosti. |
| --- | --- |

(1)

Dne 8. května 2006 obdržela Komise stížnost podanou společností Ryanair s informací o protiprávní podpoře, jež měla spočívat v odlišných letištních poplatcích uplatňovaných rozdílně na vnitrostátní a mezinárodní lety. Dopisem ze dne 21. června 2006 požádala Komise Francii o informace ohledně skutečností uvedených v této stížnosti.

| (2) | Dne 27. března 2007 obdržela Komise druhou stížnost ze dne 15. března 2007 podanou společností Air France s informací o protiprávní podpoře, již měla poskytnout generální rada departementu Bouches du Rhône (Conseil général des Bouches-du-Rhône – dále jen „generální rada“) letišti Marseille-Provence, a rovněž o protiprávní podpoře poskytnuté letištěm společnosti Ryanair a dalším leteckým společnostem. Tyto výhody měly spočívat ve snížení letištních poplatků s cílem povzbudit létání z nového letištního terminálu „Marseille-Provence 2“ (dále jen „terminál mp2“). |
| --- | --- |

(2)

Dne 27. března 2007 obdržela Komise druhou stížnost ze dne 15. března 2007 podanou společností Air France s informací o protiprávní podpoře, již měla poskytnout generální rada departementu Bouches du Rhône (Conseil général des Bouches-du-Rhône – dále jen „generální rada“) letišti Marseille-Provence, a rovněž o protiprávní podpoře poskytnuté letištěm společnosti Ryanair a dalším leteckým společnostem. Tyto výhody měly spočívat ve snížení letištních poplatků s cílem povzbudit létání z nového letištního terminálu „Marseille-Provence 2“ (dále jen „terminál mp2“).

| (3) | Dopisem ze dne 27. listopadu 2009 podala společnost Air France stížnost ohledně protiprávních podpor poskytnutých několika francouzskými místními a regionálními letišti, k nimž patřilo letiště Marseille-Provence. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 27. listopadu 2009 podala společnost Air France stížnost ohledně protiprávních podpor poskytnutých několika francouzskými místními a regionálními letišti, k nimž patřilo letiště Marseille-Provence.

| (4) | Dopisem ze dne 13. července 2011 oznámila Komise Francii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) (1). |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 13. července 2011 oznámila Komise Francii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) (1).

1

| (5) | Komise vyzvala zúčastněné strany, aby jí do jednoho měsíce ode dne zveřejnění podaly k předmětným opatřením své připomínky. |
| --- | --- |

(5)

Komise vyzvala zúčastněné strany, aby jí do jednoho měsíce ode dne zveřejnění podaly k předmětným opatřením své připomínky.

| (6) | Komise obdržela dne 13. prosince 2011 připomínky Obchodní a průmyslové komory Marseille-Provence (Chambre de Commerce et d'Industrie de Marseille-Provence – dále jen „CCIMP“) a dne 15. prosince 2011 od společností Air France, Ryanair, AMS, sdružení Association of European Airlines a komory CCIMP. Dopisem ze dne 10. února 2012 předala tyto připomínky Francii a umožnila jí odpovědět do jednoho měsíce. Komise obdržela připomínky Francie dopisem ze dne 12. března 2012. |
| --- | --- |

(6)

Komise obdržela dne 13. prosince 2011 připomínky Obchodní a průmyslové komory Marseille-Provence (Chambre de Commerce et d'Industrie de Marseille-Provence – dále jen „CCIMP“) a dne 15. prosince 2011 od společností Air France, Ryanair, AMS, sdružení Association of European Airlines a komory CCIMP. Dopisem ze dne 10. února 2012 předala tyto připomínky Francii a umožnila jí odpovědět do jednoho měsíce. Komise obdržela připomínky Francie dopisem ze dne 12. března 2012.

| (7) | Komise obdržela další připomínky od společnosti Ryanair dne 13. dubna 2012, 10. dubna 2013, 20. prosince 2013, 17. ledna 2014 a 30. ledna 2014. Tyto dodatečné připomínky byly předány Francii dopisy ze dne 13. července 2012, 3. května 2013, 9. ledna 2014 a 4. února 2014. Dopisy ze dne 17. července 2012, 4. června 2013, 29. ledna 2014 a 5. února 2014 informovala Francie Komisi, že k nim nemá žádné připomínky. |
| --- | --- |

(7)

Komise obdržela další připomínky od společnosti Ryanair dne 13. dubna 2012, 10. dubna 2013, 20. prosince 2013, 17. ledna 2014 a 30. ledna 2014. Tyto dodatečné připomínky byly předány Francii dopisy ze dne 13. července 2012, 3. května 2013, 9. ledna 2014 a 4. února 2014. Dopisy ze dne 17. července 2012, 4. června 2013, 29. ledna 2014 a 5. února 2014 informovala Francie Komisi, že k nim nemá žádné připomínky.

| (8) | Francie předala Komisi doplňující informace dopisy ze dne 26. března 2012, 10. dubna 2012, 20. září 2012, 30. října 2013 a 24. prosince 2013 poté, co ji o to Komise požádala dopisy ze dne 23. února 2012, 12. června 2012 a 20. listopadu 2013. |
| --- | --- |

(8)

Francie předala Komisi doplňující informace dopisy ze dne 26. března 2012, 10. dubna 2012, 20. září 2012, 30. října 2013 a 24. prosince 2013 poté, co ji o to Komise požádala dopisy ze dne 23. února 2012, 12. června 2012 a 20. listopadu 2013.

2.   PODROBNÝ POPIS SKUTEČNOSTÍ

PODROBNÝ POPIS SKUTEČNOSTÍ

2.1   ZÚČASTNĚNÉ STRANY

ZÚČASTNĚNÉ STRANY

2.1.1   LETIŠTĚ MARSEILLE-PROVENCE

| (9) | Letiště Marseille-Provence je jedno z největších francouzských letišť, a to hned po letištích v Paříži, Nice a Lyonu. V roce 2012 použilo letiště 8 295 479 cestujících.

  Tabulka 1


  Vývoj počtu cestujících | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Přeprava cestujících na mp1 | 5 859 480 | 6 008 466 | 6 028 292 | 5 907 174 | 5 619 879 | 5 799 435 | 5 990 703 | 6 483 863 |
| Přeprava cestujících na mp2 | 0 | 107 478 | 934 481 | 1 058 703 | 1 670 240 | 1 722 732 | 1 372 164 | 1 811 616 |
| Přeprava celkem | 5 859 480 | 6 115 944 | 6 962 773 | 6 965 877 | 7 290 119 | 7 522 167 | 7 362 867 | 8 295 479 |
| Zdroj: podání Francie ze dne 24. prosince 2013 |

(9)

Letiště Marseille-Provence je jedno z největších francouzských letišť, a to hned po letištích v Paříži, Nice a Lyonu. V roce 2012 použilo letiště 8 295 479 cestujících.

Tabulka 1

Tabulka 1

Vývoj počtu cestujících

Vývoj počtu cestujících

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Přeprava cestujících na mp1

5 859 480

6 008 466

6 028 292

5 907 174

5 619 879

5 799 435

5 990 703

6 483 863

Přeprava cestujících na mp2

0

107 478

934 481

1 058 703

1 670 240

1 722 732

1 372 164

1 811 616

Přeprava celkem

5 859 480

6 115 944

6 962 773

6 965 877

7 290 119

7 522 167

7 362 867

8 295 479

Zdroj: podání Francie ze dne 24. prosince 2013

Zdroj:

2.1.2   OBCHODNÍ A PRŮMYSLOVÁ KOMORA MARSEILLE-PROVENCE, KONCESIONÁŘ LETIŠTĚ MARSEILLE-PROVENCE

| (10) | Obchodní a průmyslové komory (dále jen „CCI“) jsou ve Francii veřejnoprávní instituce správní povahy. Obchodní a průmyslové komory zastupují obecné zájmy průmyslu, obchodu a služeb u orgánů veřejné moci. Jejich úkoly a pravomoci stanoví zákon (2) a podléhají správnímu dohledu (3) vlády prostřednictvím prefekta regionu. Dohlížecí orgán má právo účastnit se všech jednání valných hromad obchodních a průmyslových komor a může přidávat bod či několik bodů na program jednání těchto orgánů. Dohlížecí orgán může případně pozastavit výkon funkcí člena CCI nebo ho odvolat. Minimálně rozhodnutí týkající se rozpočtu, přijetí půjčky nebo podepsání úmluv se třetími stranami jsou vykonatelná pouze po schválení dohlížecím orgánem (4). CCIMP spravuje své dceřiné společnosti, a to zejména letiště Marseille-Provence a několik středisek odborné přípravy. Její dceřiné společnosti nemají vlastní právní subjektivitu (5). Pro činnosti letiště se ale vede oddělené účetnictví. Akty smí být provedeny pouze, pokud byly sděleny dohlížecímu orgánu. |
| --- | --- |

(10)

Obchodní a průmyslové komory (dále jen „CCI“) jsou ve Francii veřejnoprávní instituce správní povahy. Obchodní a průmyslové komory zastupují obecné zájmy průmyslu, obchodu a služeb u orgánů veřejné moci. Jejich úkoly a pravomoci stanoví zákon (2) a podléhají správnímu dohledu (3) vlády prostřednictvím prefekta regionu. Dohlížecí orgán má právo účastnit se všech jednání valných hromad obchodních a průmyslových komor a může přidávat bod či několik bodů na program jednání těchto orgánů. Dohlížecí orgán může případně pozastavit výkon funkcí člena CCI nebo ho odvolat. Minimálně rozhodnutí týkající se rozpočtu, přijetí půjčky nebo podepsání úmluv se třetími stranami jsou vykonatelná pouze po schválení dohlížecím orgánem (4). CCIMP spravuje své dceřiné společnosti, a to zejména letiště Marseille-Provence a několik středisek odborné přípravy. Její dceřiné společnosti nemají vlastní právní subjektivitu (5). Pro činnosti letiště se ale vede oddělené účetnictví. Akty smí být provedeny pouze, pokud byly sděleny dohlížecímu orgánu.

2

3

4

5

| (11) | CCIMP spravuje od roku 1934 letiště Marseille-Provence na základě koncese na vybavení, údržbu a provozování přiznané francouzským státem, který zůstává majitelem letiště. V roce 1987 byla tato koncese prodloužena na dalších třicet let (6). |
| --- | --- |

(11)

CCIMP spravuje od roku 1934 letiště Marseille-Provence na základě koncese na vybavení, údržbu a provozování přiznané francouzským státem, který zůstává majitelem letiště. V roce 1987 byla tato koncese prodloužena na dalších třicet let (6).

6

2.1.3   HOSPODÁŘSKÁ PORADNÍ KOMISE LETIŠTĚ MARSEILLE-PROVENCE

| (12) | Správa letiště se konzultuje s generální radou departementu Bouches-du-Rhône, regionální radou regionu Côte d'Azur a městským společenstvím Marseille Provence Métropole v rámci hospodářské poradní komise letiště (dále jen „Cocoéco“). Tato komise má za úkol vydávat stanoviska k rozvoji investiční činnosti, fungování letiště a rovněž sazbám za služby, které letiště poskytuje. |
| --- | --- |

(12)

Správa letiště se konzultuje s generální radou departementu Bouches-du-Rhône, regionální radou regionu Côte d'Azur a městským společenstvím Marseille Provence Métropole v rámci hospodářské poradní komise letiště (dále jen „Cocoéco“). Tato komise má za úkol vydávat stanoviska k rozvoji investiční činnosti, fungování letiště a rovněž sazbám za služby, které letiště poskytuje.

| (13) | Podle zákona o civilním letectví se tato komise schází nejméně jednou za rok, aby vydala stanovisko ke způsobům, jakými se na příslušném letišti stanovují a uplatňují poplatky za letištní služby, a rovněž k investičním programům letiště. Lze ji konzultovat o každé záležitosti, která se týká služeb poskytovaných při provozování letiště. |
| --- | --- |

(13)

Podle zákona o civilním letectví se tato komise schází nejméně jednou za rok, aby vydala stanovisko ke způsobům, jakými se na příslušném letišti stanovují a uplatňují poplatky za letištní služby, a rovněž k investičním programům letiště. Lze ji konzultovat o každé záležitosti, která se týká služeb poskytovaných při provozování letiště.

| (14) | Komisi Cocoéco tvoří kolegium uživatelů a kolegium provozovatelů, do kterého patří předseda regionální rady regionu Provence Alpes Côte d'Azur (PACA) nebo jeho zástupce, předseda generální rady departementu Bouches-du-Rhône nebo jeho zástupce a předseda městského společenství Marseille Provence Métropole nebo jeho zástupce. |
| --- | --- |

(14)

Komisi Cocoéco tvoří kolegium uživatelů a kolegium provozovatelů, do kterého patří předseda regionální rady regionu Provence Alpes Côte d'Azur (PACA) nebo jeho zástupce, předseda generální rady departementu Bouches-du-Rhône nebo jeho zástupce a předseda městského společenství Marseille Provence Métropole nebo jeho zástupce.

2.2   NOVÝ „NÍZKONÁKLADOVÝ“ TERMINÁL MP2

NOVÝ „NÍZKONÁKLADOVÝ“ TERMINÁL MP2

2.2.1   ODŮVODNĚNÍ VÝSTAVBY TERMINÁLU MP2

| (15) | Po ztrátě více než jednoho milionu cestujících od roku 2001, ke které došlo zejména v důsledku konkurence vysokorychlostního železničního vlaku TGV Méditerranée na spoji Marseille – Paříž, po teroristických útocích ze dne 11. září 2001 a po úpadku několika leteckých společností (Sabena, SwissAir atd.), se letiště Marseille-Provence snažilo oživit svůj provoz a přesměrovat svůj rozvoj na evropské destinace. Pro dosažení tohoto cíle se letiště v roce 2004 rozhodlo vybudovat „nízkonákladový“ terminál. |
| --- | --- |

(15)

Po ztrátě více než jednoho milionu cestujících od roku 2001, ke které došlo zejména v důsledku konkurence vysokorychlostního železničního vlaku TGV Méditerranée na spoji Marseille – Paříž, po teroristických útocích ze dne 11. září 2001 a po úpadku několika leteckých společností (Sabena, SwissAir atd.), se letiště Marseille-Provence snažilo oživit svůj provoz a přesměrovat svůj rozvoj na evropské destinace. Pro dosažení tohoto cíle se letiště v roce 2004 rozhodlo vybudovat „nízkonákladový“ terminál.

| (16) | CCIMP se rozhodla přeměnit na tento nový letištní terminál bývalý nákladní terminál č. 1. Tato budova byla přebudována za nižší náklady tak, aby mohla přijmout nízkonákladové zákazníky. Práce byly zahájeny v prosinci roku 2005 a terminál mp2 se začal používat v září roku 2006. |
| --- | --- |

(16)

CCIMP se rozhodla přeměnit na tento nový letištní terminál bývalý nákladní terminál č. 1. Tato budova byla přebudována za nižší náklady tak, aby mohla přijmout nízkonákladové zákazníky. Práce byly zahájeny v prosinci roku 2005 a terminál mp2 se začal používat v září roku 2006.

| (17) | Rozdělení počtu cestujících (dosažené počty) mezi letištní terminály mp1 a mp2 v období 2006–2013 je uvedeno v tabulce bodu odůvodnění (9). |
| --- | --- |

(17)

Rozdělení počtu cestujících (dosažené počty) mezi letištní terminály mp1 a mp2 v období 2006–2013 je uvedeno v tabulce bodu odůvodnění (9).

2.2.2   SPOLEČNOSTI, KTERÉ POUŽÍVAJÍ NOVÝ LETIŠTNÍ TERMINÁL MP2

| (18) | Za účelem posouzení zájmu leteckých společností o používání terminálu mp2 vydala CCIMP v roce 2004 výzvu k předkládání projektů určenou pro letecké společnosti. Na výzvu odpověděly letecké společnosti Air France, Ryanair a easyJet. Protože souhrn objemu nabídek předložených těmito leteckými společnostmi nepřesáhl plánovanou kapacitu letištního terminálu, nebylo nutno přistoupit k výběru. |
| --- | --- |

(18)

Za účelem posouzení zájmu leteckých společností o používání terminálu mp2 vydala CCIMP v roce 2004 výzvu k předkládání projektů určenou pro letecké společnosti. Na výzvu odpověděly letecké společnosti Air France, Ryanair a easyJet. Protože souhrn objemu nabídek předložených těmito leteckými společnostmi nepřesáhl plánovanou kapacitu letištního terminálu, nebylo nutno přistoupit k výběru.

| (19) | Nejdůležitějším uživatelem terminálu mp2 je společnost Ryanair, ale Francie rovněž uvedla společnosti Bmibaby.com, Condor, easyJet, Jet4you.com, Myair.com. |
| --- | --- |

(19)

Nejdůležitějším uživatelem terminálu mp2 je společnost Ryanair, ale Francie rovněž uvedla společnosti Bmibaby.com, Condor, easyJet, Jet4you.com, Myair.com.

| (20) | Dne 12. července 2004 podala společnost Air France komoře CCIMP žádost o přijetí na terminál mp2. Uvedla, že cestující na lince „La Navette“ (kyvadlové spoje mezi Marseille a pařížským letištěm Orly) by případně mohli používat terminál mp2. Společnost Air France navrhovala program 19 letů za den od pondělí do pátku, 14 letů v sobotu a 18 letů v neděli na letiště Paris-Orly. Jednání mezi společností Air France a CCIMP ohledně převedení kyvadlové letecké přepravy byla neúspěšná. Společnost Air France spatřovala dvě hlavní překážky: omezení dopravy na terminálu mp2 na lety „z místa na místo“ a skutečnost, že terminál měl přijímat pouze vnitrostátní lety a lety v rámci Unie. |
| --- | --- |

(20)

Dne 12. července 2004 podala společnost Air France komoře CCIMP žádost o přijetí na terminál mp2. Uvedla, že cestující na lince „La Navette“ (kyvadlové spoje mezi Marseille a pařížským letištěm Orly) by případně mohli používat terminál mp2. Společnost Air France navrhovala program 19 letů za den od pondělí do pátku, 14 letů v sobotu a 18 letů v neděli na letiště Paris-Orly. Jednání mezi společností Air France a CCIMP ohledně převedení kyvadlové letecké přepravy byla neúspěšná. Společnost Air France spatřovala dvě hlavní překážky: omezení dopravy na terminálu mp2 na lety „z místa na místo“ a skutečnost, že terminál měl přijímat pouze vnitrostátní lety a lety v rámci Unie.

| (21) | Podle informací poskytnutých Francií se na terminálu mp2 mohly usadit všechny letecké společnosti, které projevily přání terminál používat. |
| --- | --- |

(21)

Podle informací poskytnutých Francií se na terminálu mp2 mohly usadit všechny letecké společnosti, které projevily přání terminál používat.

2.3   ZKOUMANÁ OPATŘENÍ

ZKOUMANÁ OPATŘENÍ

| (22) | Rozhodnutí o zahájení řízení provedlo přezkum těchto opatření:






  a) | za období 2001–2010 – investiční dotace ve prospěch CCIMP ve výši 24,2 milionu EUR, která zahrnovala dotaci na výstavbu terminálu mp2, jejíž výše dosahuje částky 7,577 milionu EUR; |
| --- | --- | --- |

(22)

Rozhodnutí o zahájení řízení provedlo přezkum těchto opatření:

a)

za období 2001–2010 – investiční dotace ve prospěch CCIMP ve výši 24,2 milionu EUR, která zahrnovala dotaci na výstavbu terminálu mp2, jejíž výše dosahuje částky 7,577 milionu EUR;

| b) | za období 2001–2010 – finanční toky ve výši [...] (*1) milionů EUR mezi CCIMP a hlavní správou CCI; |
| --- | --- |

b)

za období 2001–2010 – finanční toky ve výši [...] (*1) milionů EUR mezi CCIMP a hlavní správou CCI;

*1

| c) | stanovení výše poplatku za cestujícího na terminálu mp2; |
| --- | --- |

c)

stanovení výše poplatku za cestujícího na terminálu mp2;

| d) | snížené poplatky za cestujícího u vnitrostátních letů; |
| --- | --- |

d)

snížené poplatky za cestujícího u vnitrostátních letů;

| e) | snížení letištních poplatků v souvislosti s otevřením nových spojů; |
| --- | --- |

e)

snížení letištních poplatků v souvislosti s otevřením nových spojů;

| f) | snížení poplatků za noční parkování; |
| --- | --- |

f)

snížení poplatků za noční parkování;

| g) | financování marketingových činností; |
| --- | --- |

g)

financování marketingových činností;

| h) | smlouva o zakoupení reklamního prostoru uzavřená se společností Airport Marketing Services bez veřejné soutěže a předchozího zveřejnění; |
| --- | --- |

h)

smlouva o zakoupení reklamního prostoru uzavřená se společností Airport Marketing Services bez veřejné soutěže a předchozího zveřejnění;

| i) | ziskovost letištního terminálu mp2 uvedená v podnikatelském plánu, který CCIMP předložila. |
| --- | --- |

i)

ziskovost letištního terminálu mp2 uvedená v podnikatelském plánu, který CCIMP předložila.

2.3.1   INVESTIČNÍ DOTACE VE PROSPĚCH CCIMP

| (23) | Podle informací, které má Komise k dispozici, byla plánovaná investice na výstavu letištního terminálu mp2 financována prostřednictvím dotace generální rady departementu Bouches-du-Rhône ve výši 7,577 milionu EUR. |
| --- | --- |

(23)

Podle informací, které má Komise k dispozici, byla plánovaná investice na výstavu letištního terminálu mp2 financována prostřednictvím dotace generální rady departementu Bouches-du-Rhône ve výši 7,577 milionu EUR.

| (24) | CCIMP kromě toho obdržela za období 2001–2010 investiční dotace od generální rady departementu, regionální rady, městského společenství Marseille Provence Métropole, státu (generálního ředitelství civilního letectví spadajícího pod Ministerstvo ekologie, udržitelného rozvoje a energie – dále jen „DGAC“) a Evropského fondu pro regionální rozvoj (FEDER) v celkové výši 16,624 milionu EUR. Od generální rady departementu obdržela tři dotace na rozšíření a restrukturalizaci letiště ve výších 1,519 milionu EUR, 210 000 EUR a 2,997 milionu EUR. Regionální rada jí poskytla částku 3,616 milionu EUR na rozšíření a rozvoj letiště a částku 255 000 EUR na úpravu nákladní zóny letiště. Městské společenství Marseille Provence Métropole jí vyplatilo dotaci ve výši 889 000 EUR na rozvoj mezinárodní letecké dopravy. Stát (DGAC) financoval detekční kontrolu zavazadel v zavazadlovém prostoru ve výši 464 000 EUR a rovněž posílení detekční kontroly zavazadel a nákup zařízení pro kontrolu zavazadel ve výši 5,032 milionu EUR. Fond FEDER dotoval rozvoj letecké nákladní přepravy (parkovací plochy pro nákladní letadla, cesta k zóně nákladní přepravy, přestavba nákladních terminálů, stavební příprava) částkou ve výši 1,520 milionu EUR. |
| --- | --- |

(24)

CCIMP kromě toho obdržela za období 2001–2010 investiční dotace od generální rady departementu, regionální rady, městského společenství Marseille Provence Métropole, státu (generálního ředitelství civilního letectví spadajícího pod Ministerstvo ekologie, udržitelného rozvoje a energie – dále jen „DGAC“) a Evropského fondu pro regionální rozvoj (FEDER) v celkové výši 16,624 milionu EUR. Od generální rady departementu obdržela tři dotace na rozšíření a restrukturalizaci letiště ve výších 1,519 milionu EUR, 210 000 EUR a 2,997 milionu EUR. Regionální rada jí poskytla částku 3,616 milionu EUR na rozšíření a rozvoj letiště a částku 255 000 EUR na úpravu nákladní zóny letiště. Městské společenství Marseille Provence Métropole jí vyplatilo dotaci ve výši 889 000 EUR na rozvoj mezinárodní letecké dopravy. Stát (DGAC) financoval detekční kontrolu zavazadel v zavazadlovém prostoru ve výši 464 000 EUR a rovněž posílení detekční kontroly zavazadel a nákup zařízení pro kontrolu zavazadel ve výši 5,032 milionu EUR. Fond FEDER dotoval rozvoj letecké nákladní přepravy (parkovací plochy pro nákladní letadla, cesta k zóně nákladní přepravy, přestavba nákladních terminálů, stavební příprava) částkou ve výši 1,520 milionu EUR.

| (25) | Podle čl. 2 odst. 1° písm. b) a čl. 15 odst. 1° specifikací platných pro koncesi letiště Marseille hradí investice koncesionář. |
| --- | --- |

(25)

Podle čl. 2 odst. 1° písm. b) a čl. 15 odst. 1° specifikací platných pro koncesi letiště Marseille hradí investice koncesionář.

2.3.2   FINANČNÍ TOKY MEZI CCIMP A HLAVNÍ SPRÁVOU CCI

| (26) | V období 2001–2010 dosáhly finanční toky mezi CCIMP a hlavní správou CCI výše [...]* milionů EUR. |
| --- | --- |

(26)

V období 2001–2010 dosáhly finanční toky mezi CCIMP a hlavní správou CCI výše [...]* milionů EUR.

2.3.3   SNÍŽENÉ POPLATKY ZA CESTUJÍCÍHO PRO UŽIVATELE LETIŠTNÍHO TERMINÁLU MP2

| (27) | Sazby letištního poplatku za cestujícího se liší podle terminálu, který letecké společnosti používají: nižší jsou pro ty, které používají „nízkonákladový“ terminál mp2, vyšší pro ty, které používají terminál mp1 (haly 1 až 4). Tyto sazby se stanoví rozhodnutím CCIMP. Společnost Air France vznesla námitky proti původním sazbám na letišti Marseille-Provence uplatňovaným v roce 2006, 2007 a 2008 a Státní rada (Conseil d'État) je zrušila. |
| --- | --- |

(27)

Sazby letištního poplatku za cestujícího se liší podle terminálu, který letecké společnosti používají: nižší jsou pro ty, které používají „nízkonákladový“ terminál mp2, vyšší pro ty, které používají terminál mp1 (haly 1 až 4). Tyto sazby se stanoví rozhodnutím CCIMP. Společnost Air France vznesla námitky proti původním sazbám na letišti Marseille-Provence uplatňovaným v roce 2006, 2007 a 2008 a Státní rada (Conseil d'État) je zrušila.

| (28) | Dne 7. května 2008 zrušila Státní rada (7) schválené sazby letištního poplatku za cestujícího uplatňované na terminálu mp2 letiště Marseille-Provence od 1. června 2006 a rovněž sazby uplatňované od 1. ledna 2007, a to z důvodu nedostatečného odůvodnění účetních podkladů zohledněných při výpočtu výše poplatku. Státní rada v této věci nezrušila sazby poplatku za cestujícího uplatňované na hlavním terminálu. |
| --- | --- |

(28)

Dne 7. května 2008 zrušila Státní rada (7) schválené sazby letištního poplatku za cestujícího uplatňované na terminálu mp2 letiště Marseille-Provence od 1. června 2006 a rovněž sazby uplatňované od 1. ledna 2007, a to z důvodu nedostatečného odůvodnění účetních podkladů zohledněných při výpočtu výše poplatku. Státní rada v této věci nezrušila sazby poplatku za cestujícího uplatňované na hlavním terminálu.

7

| (29) | Dne 26. prosince 2008 zrušila Státní rada sazby poplatku za cestujícího uplatňované na hlavním terminálu a na terminálu mp2 letiště Marseille-Provence s platností ode dne 1. ledna 2008. |
| --- | --- |

(29)

Dne 26. prosince 2008 zrušila Státní rada sazby poplatku za cestujícího uplatňované na hlavním terminálu a na terminálu mp2 letiště Marseille-Provence s platností ode dne 1. ledna 2008.

| (30) | V rozsudku ze dne 15. května 2009 potvrdila Státní rada odmítnutí příslušných ministrů schválit sazby uplatňované na terminálu mp2 od 1. ledna 2009. |
| --- | --- |

(30)

V rozsudku ze dne 15. května 2009 potvrdila Státní rada odmítnutí příslušných ministrů schválit sazby uplatňované na terminálu mp2 od 1. ledna 2009.

| (31) | Po zrušení těchto sazeb pověřilo ředitelství DGAC společnost Cabinet Mazars vypracováním studie, která byla dodána v listopadu roku 2008 a týkala se metod přidělování nákladů a příjmů a stanovování sazeb na obou terminálech. Na základě tohoto auditu rozhodla CCIMP o nových sazbách poplatku za cestujícího, které byly uplatněny se zpětnou platností. Tyto sazby se zpětnou platností se týkají terminálu mp1 (haly 1 až 4) za rok 2008 a terminálu mp2 za období 2006–2008. Podle CCIMP byly tyto nové sazby stanoveny tak, aby dosáhly podobnou míru pokrytí nákladů (8) položky „cestující“ na terminálech mp1 a mp2. |
| --- | --- |

(31)

Po zrušení těchto sazeb pověřilo ředitelství DGAC společnost Cabinet Mazars vypracováním studie, která byla dodána v listopadu roku 2008 a týkala se metod přidělování nákladů a příjmů a stanovování sazeb na obou terminálech. Na základě tohoto auditu rozhodla CCIMP o nových sazbách poplatku za cestujícího, které byly uplatněny se zpětnou platností. Tyto sazby se zpětnou platností se týkají terminálu mp1 (haly 1 až 4) za rok 2008 a terminálu mp2 za období 2006–2008. Podle CCIMP byly tyto nové sazby stanoveny tak, aby dosáhly podobnou míru pokrytí nákladů (8) položky „cestující“ na terminálech mp1 a mp2.

8

| (32) | Rozhodnutím ze dne 25. května 2009 stanovila CCIMP sazby letištního poplatku platné od 1. srpna 2009. Protože dohlížecí orgány odmítly sazby navrhované CCIMP s platností od 1. července 2010, zůstaly nadále v platnosti sazby z 1. srpna 2009. |
| --- | --- |

(32)

Rozhodnutím ze dne 25. května 2009 stanovila CCIMP sazby letištního poplatku platné od 1. srpna 2009. Protože dohlížecí orgány odmítly sazby navrhované CCIMP s platností od 1. července 2010, zůstaly nadále v platnosti sazby z 1. srpna 2009.

| (33) | Dne 17. července 2009 podala společnost Air France Státní radě návrh na zrušení rozhodnutí CCIMP ze dne 25. května 2009 v těch částech, v nichž stanoví sazby poplatku za cestujícího na terminálech mp1 a mp2 se zpětnou platností od 1. ledna 2008 a dále sazby poplatku za cestujícího s platností od 1. srpna 2009. |
| --- | --- |

(33)

Dne 17. července 2009 podala společnost Air France Státní radě návrh na zrušení rozhodnutí CCIMP ze dne 25. května 2009 v těch částech, v nichž stanoví sazby poplatku za cestujícího na terminálech mp1 a mp2 se zpětnou platností od 1. ledna 2008 a dále sazby poplatku za cestujícího s platností od 1. srpna 2009.

| (34) | Dne 17. července 2009 podala společnost Air France rovněž návrh na předběžné opatření. Dne 28. července 2009 pozastavila Státní rada placení poplatku za cestujícího až do výše 20 % poplatků splatných za rok 2008 a za období od 1. července 2009. Až do vynesení rozsudku ve věci samé bylo toto pozastavení uplatněno na sazby převedené na rok 2010 a sazby platné od 1. ledna 2011. |
| --- | --- |

(34)

Dne 17. července 2009 podala společnost Air France rovněž návrh na předběžné opatření. Dne 28. července 2009 pozastavila Státní rada placení poplatku za cestujícího až do výše 20 % poplatků splatných za rok 2008 a za období od 1. července 2009. Až do vynesení rozsudku ve věci samé bylo toto pozastavení uplatněno na sazby převedené na rok 2010 a sazby platné od 1. ledna 2011.

| (35) | Dne 14. června 2010 podala společnost Air France Státní radě návrh na zrušení rozhodnutí CCIMP z roku 2010, kterým se přebírají od 1. července 2010 předchozí sazby. |
| --- | --- |

(35)

Dne 14. června 2010 podala společnost Air France Státní radě návrh na zrušení rozhodnutí CCIMP z roku 2010, kterým se přebírají od 1. července 2010 předchozí sazby.

| (36) | Dne 27. července 2011 zrušila Státní rada (9) rozhodnutí CCIMP ze dne 25. května 2009, kterým se stanoví sazby poplatků za cestujícího na terminálu mp2 na rok 2008, rok 2009 a od 1. srpna 2009, protože tyto sazby byly vypočítány při zohlednění dotace ve výši 2,4 milionu EUR, již poskytla generální rada departementu Bouches-du-Rhône na financování části výstavby terminálu mp2 a jejímž je letiště Marseille-Provence přímým a letecké společnosti nepřímým příjemcem. Podle Státní rady vede toto rozhodnutí k nesprávně přiznané státní podpoře, což má za následek protiprávnost rozhodnutí CCIMP. Státní rada rovněž rozhodla, že zrušení sazeb na terminálu mp2 nemá žádný vliv na zákonnost sazeb stanovených pro terminál mp1, u nichž zdůrazňuje, že je opodstatňují konkrétní účetní studie. Státní rada ve svém rozhodnutí upřesňuje, že z podkladů případu vyplývá, že náklady na komunikaci v přibližné výši 800 000 EUR, které měly být podle žalující strany (Air France a Britair) zaúčtovány pouze terminálu mp2, byly ve skutečnosti zaúčtovány v plné výši do všeobecných nákladů a rozděleny mezi terminály podle přerozdělovacího klíče, u něhož není prokázáno, že není výsledkem zjevně nesprávného posouzení. Státní rada tak potvrzuje sazby poplatku za cestujícího na terminálu mp1. Státní rada ve stejném rozhodnutí zrušuje sazbu přistávacího poplatku na rok 2009 s odůvodněním, že téměř trojnásobně překrývá náklady spojené s poskytováním této služby, představuje více než čtvrtinu celkového výnosu z letištních poplatků, a neslouží proto k omezenému vyrovnání mezi výnosem z tohoto poplatku a výnosem z ostatních poplatků, jak vyžaduje vnitrostátní právo (10). Státní rada závěrem konstatuje, že žalující společnosti stáhly žalobu ohledně opatření na podnícení rozvoje dopravy. |
| --- | --- |

(36)

Dne 27. července 2011 zrušila Státní rada (9) rozhodnutí CCIMP ze dne 25. května 2009, kterým se stanoví sazby poplatků za cestujícího na terminálu mp2 na rok 2008, rok 2009 a od 1. srpna 2009, protože tyto sazby byly vypočítány při zohlednění dotace ve výši 2,4 milionu EUR, již poskytla generální rada departementu Bouches-du-Rhône na financování části výstavby terminálu mp2 a jejímž je letiště Marseille-Provence přímým a letecké společnosti nepřímým příjemcem. Podle Státní rady vede toto rozhodnutí k nesprávně přiznané státní podpoře, což má za následek protiprávnost rozhodnutí CCIMP. Státní rada rovněž rozhodla, že zrušení sazeb na terminálu mp2 nemá žádný vliv na zákonnost sazeb stanovených pro terminál mp1, u nichž zdůrazňuje, že je opodstatňují konkrétní účetní studie. Státní rada ve svém rozhodnutí upřesňuje, že z podkladů případu vyplývá, že náklady na komunikaci v přibližné výši 800 000 EUR, které měly být podle žalující strany (Air France a Britair) zaúčtovány pouze terminálu mp2, byly ve skutečnosti zaúčtovány v plné výši do všeobecných nákladů a rozděleny mezi terminály podle přerozdělovacího klíče, u něhož není prokázáno, že není výsledkem zjevně nesprávného posouzení. Státní rada tak potvrzuje sazby poplatku za cestujícího na terminálu mp1. Státní rada ve stejném rozhodnutí zrušuje sazbu přistávacího poplatku na rok 2009 s odůvodněním, že téměř trojnásobně překrývá náklady spojené s poskytováním této služby, představuje více než čtvrtinu celkového výnosu z letištních poplatků, a neslouží proto k omezenému vyrovnání mezi výnosem z tohoto poplatku a výnosem z ostatních poplatků, jak vyžaduje vnitrostátní právo (10). Státní rada závěrem konstatuje, že žalující společnosti stáhly žalobu ohledně opatření na podnícení rozvoje dopravy.

9

10

| (37) | Dne 15. prosince 2010 podala společnost Air France Státní radě návrh na zrušení rozhodnutí CCIMP z prosince roku 2010, kterým se přebírají od 1. ledna 2011 předchozí sazby. V roce 2011 společnost Air France nakonec stáhla všechny stížnosti, které podala na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

(37)

Dne 15. prosince 2010 podala společnost Air France Státní radě návrh na zrušení rozhodnutí CCIMP z prosince roku 2010, kterým se přebírají od 1. ledna 2011 předchozí sazby. V roce 2011 společnost Air France nakonec stáhla všechny stížnosti, které podala na vnitrostátní úrovni.

| (38) | Za celé období byly poplatky na terminálu mp2 nižší o 57 % až 66 % u vnitrostátní přepravy a o 66 % až 80 % u letů v rámci Unie (11) v porovnání s poplatky uplatňovanými u letištních hal 1 až 4 v případě vnitrostátní přepravy, přepravy v rámci Unie a mezinárodní přepravy. |
| --- | --- |

(38)

Za celé období byly poplatky na terminálu mp2 nižší o 57 % až 66 % u vnitrostátní přepravy a o 66 % až 80 % u letů v rámci Unie (11) v porovnání s poplatky uplatňovanými u letištních hal 1 až 4 v případě vnitrostátní přepravy, přepravy v rámci Unie a mezinárodní přepravy.

11

2.3.4   SNÍŽENÉ POPLATKY ZA CESTUJÍCÍHO U VNITROSTÁTNÍCH LETŮ

| (39) | U poplatků za cestujícího uplatňovaných na cestující, kteří nastoupili do letadla v letištních halách 1 až 4, se obvykle počítalo s rozlišením podle destinace letů na základě tří sazeb: sazby pro vnitrostátní lety, sazby pro lety do destinací v rámci Evropské unie a sazby pro mezinárodní lety. |
| --- | --- |

(39)

U poplatků za cestujícího uplatňovaných na cestující, kteří nastoupili do letadla v letištních halách 1 až 4, se obvykle počítalo s rozlišením podle destinace letů na základě tří sazeb: sazby pro vnitrostátní lety, sazby pro lety do destinací v rámci Evropské unie a sazby pro mezinárodní lety.

| (40) | Sazby platné v roce 2006 a 2007 byly původně stanoveny rozhodnutím CCIMP ze dne 26. července 2006. Tyto sazby počítaly s výrazně nižším poplatkem u vnitrostátních letů. Rozdíl přesahuje 50 %. |
| --- | --- |

(40)

Sazby platné v roce 2006 a 2007 byly původně stanoveny rozhodnutím CCIMP ze dne 26. července 2006. Tyto sazby počítaly s výrazně nižším poplatkem u vnitrostátních letů. Rozdíl přesahuje 50 %.

| (41) | Po stížnosti podané společností Ryanair bylo zahájeno řízení pro porušení právních předpisů. France informovala Komisi ve své zprávě ze dne 2. srpna 2007, že „provozovateli několikrát připomenula, že je nutno ukončit rozlišování stávajících sazeb podle destinace letů, protože jej nelze odůvodnit rozdílnými náklady“. |
| --- | --- |

(41)

Po stížnosti podané společností Ryanair bylo zahájeno řízení pro porušení právních předpisů. France informovala Komisi ve své zprávě ze dne 2. srpna 2007, že „provozovateli několikrát připomenula, že je nutno ukončit rozlišování stávajících sazeb podle destinace letů, protože jej nelze odůvodnit rozdílnými náklady“.

| (42) | Na hospodářská období 2006 a 2007 byly přijaty nové sazby a od dotčeného rozlišování se nadále upustilo. |
| --- | --- |

(42)

Na hospodářská období 2006 a 2007 byly přijaty nové sazby a od dotčeného rozlišování se nadále upustilo.

2.3.5   SNÍŽENÍ URČITÝCH LETIŠTNÍCH POPLATKŮ V SOUVISLOSTI S OTEVŘENÍM NOVÝCH SPOJŮ

| (43) | Za účelem podnícení leteckých společností k otevírání nových spojů nebo k úpravě letových řádů jim lze poskytnout preferenční sazební podmínky. Toto snížení se týká poplatků za přistání, signalizaci a parkování u letů s přepravou cestujících a poplatků za přistání a signalizaci u nákladních letů. |
| --- | --- |

(43)

Za účelem podnícení leteckých společností k otevírání nových spojů nebo k úpravě letových řádů jim lze poskytnout preferenční sazební podmínky. Toto snížení se týká poplatků za přistání, signalizaci a parkování u letů s přepravou cestujících a poplatků za přistání a signalizaci u nákladních letů.

| (44) | První mechanismus snížení letištních poplatků zavedla CCIMP rozhodnutím ze dne 7. září 2004 a začal platit od 1. března 2005. Opatření byla předložena komisi Cocoéco letiště k vyjádření během její schůze dne 6. prosince 2004 (12). Tento režim se uplatňoval až do dne 31. července 2009. |
| --- | --- |

(44)

První mechanismus snížení letištních poplatků zavedla CCIMP rozhodnutím ze dne 7. září 2004 a začal platit od 1. března 2005. Opatření byla předložena komisi Cocoéco letiště k vyjádření během její schůze dne 6. prosince 2004 (12). Tento režim se uplatňoval až do dne 31. července 2009.

12

| (45) | Uplatňované snížení dosahuje výše 90 % první rok a 50 % druhý rok provozování. Tato snížení se poskytují pouze u nového spoje, který splňuje tyto podmínky (13):






  — | nový spoj musí být provozován na letiště, které není v okamžiku otevření spoje pravidelně dopravně obsluhováno, |
| --- | --- | --- |

(45)

Uplatňované snížení dosahuje výše 90 % první rok a 50 % druhý rok provozování. Tato snížení se poskytují pouze u nového spoje, který splňuje tyto podmínky (13):

13

—

nový spoj musí být provozován na letiště, které není v okamžiku otevření spoje pravidelně dopravně obsluhováno,

| — | nový spoj musí být provozován na letiště vzdálené alespoň 75 km od letiště, které je již dopravně obsluhováno nebo jehož spádová oblast je výrazně odlišná od spádové oblasti již obsluhovaného letiště, |
| --- | --- |

—

nový spoj musí být provozován na letiště vzdálené alespoň 75 km od letiště, které je již dopravně obsluhováno nebo jehož spádová oblast je výrazně odlišná od spádové oblasti již obsluhovaného letiště,

| — | destinace spoje se nesmí nacházet v okruhu 160 km od destinace dopravně obsluhované během předcházejících dvanácti měsíců stejnou leteckou společností, jednou z jejích dceřiných společností, společností patřící do stejné skupiny nebo vázané obchodními dohodami (zejména franšízou, sdílením stejného kódu na zmíněné destinaci atd.), |
| --- | --- |

—

destinace spoje se nesmí nacházet v okruhu 160 km od destinace dopravně obsluhované během předcházejících dvanácti měsíců stejnou leteckou společností, jednou z jejích dceřiných společností, společností patřící do stejné skupiny nebo vázané obchodními dohodami (zejména franšízou, sdílením stejného kódu na zmíněné destinaci atd.),

| — | spoj musí být provozován alespoň jednou za týden po dobu minimálně dvou po sobě následujících měsíců, |
| --- | --- |

—

spoj musí být provozován alespoň jednou za týden po dobu minimálně dvou po sobě následujících měsíců,

| — | pokud v období, během kterého jsou výše uvedená snížení poskytována určitému podniku letecké dopravy při provozování dané destinace, se jeden nebo několik dalších podniků rozhodne provozovat spoj se stejnou destinací, bude mu poskytnuto stejné opatření, a to v rámci časového harmonogramu stanoveného pro první podnik. |
| --- | --- |

—

pokud v období, během kterého jsou výše uvedená snížení poskytována určitému podniku letecké dopravy při provozování dané destinace, se jeden nebo několik dalších podniků rozhodne provozovat spoj se stejnou destinací, bude mu poskytnuto stejné opatření, a to v rámci časového harmonogramu stanoveného pro první podnik.

| (46) | Snížení poplatků bylo přiznáno leteckým společnostem působícím jak na terminálu mp1, tak na terminálu mp2. |
| --- | --- |

(46)

Snížení poplatků bylo přiznáno leteckým společnostem působícím jak na terminálu mp1, tak na terminálu mp2.

| (47) | Správní soud v Marseille vyhověl v rozsudku ze dne 30. června 2009 žádosti společnosti Air France na zrušení režimu sazebních pobídek, který byl přijat v roce 2005. CCI Marseille Provence se proti tomuto rozsudku neodvolala, protože režim pobídek byl mezitím částečně obnoven na základě nového rozhodnutí o sazbách. Společnost Air France a rovněž její dceřiné společnosti Britair a Regional následně podaly Státní radě žalobu na neplatnost rozhodnutí CCIMP, kterým se stanovily sazby poplatků za rok 2008 a 2009 a které zahrnovalo jak letištní sazby, tak režim pobídek k otevírání nových spojů. Tuto žalobu na neplatnost provázela žádost o předběžné pozastavující opatření, které soudce Státní rady příslušný k nařízení předběžných opatření částečně vyhověl usnesením ze dne 28. července 2009 a nařídil pozastavení tohoto režimu pobídek. Ve svém rozhodnutí ve věci samé ze dne 27. července 2011 (14) Státní rada bere na vědomí, že žalující společnosti upustily od svých závěrů ohledně zrušení opatření pobídek k rozvoji provozu v období 2009–2010. |
| --- | --- |

(47)

Správní soud v Marseille vyhověl v rozsudku ze dne 30. června 2009 žádosti společnosti Air France na zrušení režimu sazebních pobídek, který byl přijat v roce 2005. CCI Marseille Provence se proti tomuto rozsudku neodvolala, protože režim pobídek byl mezitím částečně obnoven na základě nového rozhodnutí o sazbách. Společnost Air France a rovněž její dceřiné společnosti Britair a Regional následně podaly Státní radě žalobu na neplatnost rozhodnutí CCIMP, kterým se stanovily sazby poplatků za rok 2008 a 2009 a které zahrnovalo jak letištní sazby, tak režim pobídek k otevírání nových spojů. Tuto žalobu na neplatnost provázela žádost o předběžné pozastavující opatření, které soudce Státní rady příslušný k nařízení předběžných opatření částečně vyhověl usnesením ze dne 28. července 2009 a nařídil pozastavení tohoto režimu pobídek. Ve svém rozhodnutí ve věci samé ze dne 27. července 2011 (14) Státní rada bere na vědomí, že žalující společnosti upustily od svých závěrů ohledně zrušení opatření pobídek k rozvoji provozu v období 2009–2010.

14

| (48) | V období od 1. února 2010 do 31. října 2011 je uplatňováno nové snížení poplatků za přistání, signalizaci a parkování ve prospěch všech leteckých společností, které splňují objektivní podmínky pro jeho poskytnutí. |
| --- | --- |

(48)

V období od 1. února 2010 do 31. října 2011 je uplatňováno nové snížení poplatků za přistání, signalizaci a parkování ve prospěch všech leteckých společností, které splňují objektivní podmínky pro jeho poskytnutí.

| (49) | Výše uplatňovaného snížení je:






  — | 60 % první rok provozování, |
| --- | --- | --- |

(49)

Výše uplatňovaného snížení je:

—

60 % první rok provozování,

| — | 45 % druhý rok provozování, a |
| --- | --- |

—

45 % druhý rok provozování, a

| — | 20 % třetí rok provozování spoje. |
| --- | --- |

—

20 % třetí rok provozování spoje.

| (50) | Tato snížení jsou přiznávána pouze u nového spoje, který splňuje tyto podmínky (15):






  — | způsobilé jsou lety s cestujícími a nákladní lety, |
| --- | --- | --- |

(50)

Tato snížení jsou přiznávána pouze u nového spoje, který splňuje tyto podmínky (15):

15

—

způsobilé jsou lety s cestujícími a nákladní lety,

| — | nový spoj musí být provozován alespoň jednou za týden po dobu minimálně čtyř po sobě následujících měsíců, |
| --- | --- |

—

nový spoj musí být provozován alespoň jednou za týden po dobu minimálně čtyř po sobě následujících měsíců,

| — | nový spoj musí být provozován na letiště vzdálené alespoň 50 km od letiště, které je již dopravně obsluhováno nebo jehož spádová oblast je výrazně odlišná od spádové oblasti již obsluhovaného letiště, |
| --- | --- |

—

nový spoj musí být provozován na letiště vzdálené alespoň 50 km od letiště, které je již dopravně obsluhováno nebo jehož spádová oblast je výrazně odlišná od spádové oblasti již obsluhovaného letiště,

| — | nový spoj neprovozovaný během předcházejících osmnácti měsíců samotnou leteckou společností, jednou z jejích dceřiných společností nebo společností patřící do stejné skupiny či vázanou obchodními dohodami. |
| --- | --- |

—

nový spoj neprovozovaný během předcházejících osmnácti měsíců samotnou leteckou společností, jednou z jejích dceřiných společností nebo společností patřící do stejné skupiny či vázanou obchodními dohodami.

| (51) | V případě sezónního přerušení provozu bude systém postupně snižovaných pobídek pokračovat od okamžiku obnovení provozu na spoji, jako by nikdy nedošlo k jeho pozastavení: období přerušení se zahrnuje do období snížení poplatků. Toto opatření pobídek se na letišti Marseille-Provence uplatňuje na obou terminálech a u všech leteckých společností. |
| --- | --- |

(51)

V případě sezónního přerušení provozu bude systém postupně snižovaných pobídek pokračovat od okamžiku obnovení provozu na spoji, jako by nikdy nedošlo k jeho pozastavení: období přerušení se zahrnuje do období snížení poplatků. Toto opatření pobídek se na letišti Marseille-Provence uplatňuje na obou terminálech a u všech leteckých společností.

2.3.6   BEZPLATNÉ NOČNÍ PARKOVÁNÍ

| (52) | CCIMP se ve svém podání ze dne 28. prosince 2010 zmiňuje o zavedení opatření „úpravy poplatku za noční parkování“ od 1. února 2010. Parkování od 22 hod. do 6 hod. je proto bezplatné za těchto podmínek:






  — | provozování přepravy cestujících, |
| --- | --- | --- |

(52)

CCIMP se ve svém podání ze dne 28. prosince 2010 zmiňuje o zavedení opatření „úpravy poplatku za noční parkování“ od 1. února 2010. Parkování od 22 hod. do 6 hod. je proto bezplatné za těchto podmínek:

—

provozování přepravy cestujících,

| — | alespoň pět letů za týden do stejné destinace během sezóny IATA, |
| --- | --- |

—

alespoň pět letů za týden do stejné destinace během sezóny IATA,

| — | stroje parkují alespoň šest hodin po sobě od 22 hod. do 6 hod. |
| --- | --- |

—

stroje parkují alespoň šest hodin po sobě od 22 hod. do 6 hod.

| (53) | Toto opatření pobídek se na letišti Marseille-Provence uplatňuje na obou terminálech a u všech leteckých společností. |
| --- | --- |

(53)

Toto opatření pobídek se na letišti Marseille-Provence uplatňuje na obou terminálech a u všech leteckých společností.

2.3.7   FINANCOVÁNÍ MARKETINGOVÝCH ČINNOSTÍ

| (54) | Rozhodnutím ze dne 21. listopadu 2005 zavedla CCIMP režim finančních pobídek k otevírání nových spojů prostřednictvím částečného převzetí specifických marketingových a reklamních nákladů vydaných v souvislosti s reklamními nosiči, které schválí letiště Marseille-Provence. Na základě tohoto mechanismu měla letecká společnost, která ho využívala, předkládat podklady odůvodňující výdaje na propagaci tohoto spoje. Výše podpory nesměla přesáhnout 50 % oprávněných výdajů. |
| --- | --- |

(54)

Rozhodnutím ze dne 21. listopadu 2005 zavedla CCIMP režim finančních pobídek k otevírání nových spojů prostřednictvím částečného převzetí specifických marketingových a reklamních nákladů vydaných v souvislosti s reklamními nosiči, které schválí letiště Marseille-Provence. Na základě tohoto mechanismu měla letecká společnost, která ho využívala, předkládat podklady odůvodňující výdaje na propagaci tohoto spoje. Výše podpory nesměla přesáhnout 50 % oprávněných výdajů.

| (55) | Rozhodnutí o zavedení „marketingových“ plateb bylo přijato bez předchozího povolení Francie a před zveřejněním pokynů Společenství pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť (dále jen „pokyny z roku 2005“) (16). Dopisem ze dne 22. srpna 2006 požádala Francie CCIMP, aby tento mechanismus ukončila nejpozději k 1. červnu 2007, protože se domnívala, že takové „marketingové“ platby nesplňují kritéria stanovená v pokynech z roku 2005. |
| --- | --- |

(55)

Rozhodnutí o zavedení „marketingových“ plateb bylo přijato bez předchozího povolení Francie a před zveřejněním pokynů Společenství pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť (dále jen „pokyny z roku 2005“) (16). Dopisem ze dne 22. srpna 2006 požádala Francie CCIMP, aby tento mechanismus ukončila nejpozději k 1. červnu 2007, protože se domnívala, že takové „marketingové“ platby nesplňují kritéria stanovená v pokynech z roku 2005.

16

| (56) | CCIMP potvrdila, že původně zvažovaná spoluúčast na marketingových výdajích nebyla provedena s výjimkou příspěvku [nedosahujícího částky 300 000 EUR]* ve prospěch společnosti BMIbaby. |
| --- | --- |

(56)

CCIMP potvrdila, že původně zvažovaná spoluúčast na marketingových výdajích nebyla provedena s výjimkou příspěvku [nedosahujícího částky 300 000 EUR]* ve prospěch společnosti BMIbaby.

2.3.8   SMLOUVA O ZAKOUPENÍ REKLAMNÍHO PROSTORU SE SPOLEČNOSTÍ AMS

| (57) | Dne 19. května 2006 uzavřela CCIMP bez výběrového řízení ani předchozího oznámení pětiletou smlouvu o koupi reklamního prostoru se společností Airport Marketing Services (dále jen „AMS“), což je 100 % dceřiná společnost společnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(57)

Dne 19. května 2006 uzavřela CCIMP bez výběrového řízení ani předchozího oznámení pětiletou smlouvu o koupi reklamního prostoru se společností Airport Marketing Services (dále jen „AMS“), což je 100 % dceřiná společnost společnosti Ryanair.

| (58) | Podle ustanovení této smlouvy měla CCIMP platit společnosti AMS:






  — | [...]* EUR měsíčně od listopadu roku 2006 do října roku 2007, |
| --- | --- | --- |

(58)

Podle ustanovení této smlouvy měla CCIMP platit společnosti AMS:

—

[...]* EUR měsíčně od listopadu roku 2006 do října roku 2007,

| — | [...]* EUR měsíčně od listopadu roku 2007 do května roku 2008, |
| --- | --- |

—

[...]* EUR měsíčně od listopadu roku 2007 do května roku 2008,

| — | [...]* EUR měsíčně od června roku 2008. |
| --- | --- |

—

[...]* EUR měsíčně od června roku 2008.

| (59) | V rozhodnutí komise Cocoéco ze dne 18. února 2009 ohledně stanovení sazeb, které byly předmětem rozhodnutí ze dne 25. května 2009, se upřesňuje, že „náklady, které představuje smlouva se společností AMS, za období jejího plnění, tj. října roku 2006 do října roku 2011, dosahují výše [...]* EUR, to znamená [...]* EUR za rok“. |
| --- | --- |

(59)

V rozhodnutí komise Cocoéco ze dne 18. února 2009 ohledně stanovení sazeb, které byly předmětem rozhodnutí ze dne 25. května 2009, se upřesňuje, že „náklady, které představuje smlouva se společností AMS, za období jejího plnění, tj. října roku 2006 do října roku 2011, dosahují výše [...]* EUR, to znamená [...]* EUR za rok“.

| (60) | Informace poskytnuté Francií rovněž umožňují stanovit náklady, které představuje smlouva se společností AMS, v podobě upřesněné v tabulce č. 2:

  Tabulka 2


  Náklady spojené se smlouvou se společností AMS podle informací poskytnutých Francií – v tisících EUR




















  2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(60)

Informace poskytnuté Francií rovněž umožňují stanovit náklady, které představuje smlouva se společností AMS, v podobě upřesněné v tabulce č. 2:

Tabulka 2

Tabulka 2

Náklady spojené se smlouvou se společností AMS podle informací poskytnutých Francií – v tisících EUR

Náklady spojené se smlouvou se společností AMS podle informací poskytnutých Francií – v tisících EUR

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| (61) | Podle CCIMP bylo předmětem této smlouvy zajistit propagaci destinace Marseille, a přilákat tak vysoký počet cestujících. Uvedené mělo zaručit trvání terminálu mp2 a uspokojivou míru odměny za služby nabízené správcem letiště. |
| --- | --- |

(61)

Podle CCIMP bylo předmětem této smlouvy zajistit propagaci destinace Marseille, a přilákat tak vysoký počet cestujících. Uvedené mělo zaručit trvání terminálu mp2 a uspokojivou míru odměny za služby nabízené správcem letiště.

| (62) | CCIMP se v tomto ohledu domnívá, že plnění tohoto cíle spočívá na dvou faktorech zároveň:






  — | výrazném počtu návštěvníků internetových stránek, |
| --- | --- | --- |

(62)

CCIMP se v tomto ohledu domnívá, že plnění tohoto cíle spočívá na dvou faktorech zároveň:

—

výrazném počtu návštěvníků internetových stránek,

| — | evropských návštěvnících internetových stránek, které přitahuje nízkonákladový model. |
| --- | --- |

—

evropských návštěvnících internetových stránek, které přitahuje nízkonákladový model.

| (63) | CCIMP odůvodňuje uzavření této smlouvy se společností AMS skutečností, že v roce 2006 odpovídaly pouze internetové stránky této společnosti potřebám CCIMP, protože nabízely tyto služby:






  — | jediný a výlučný systém prodeje letenek společnosti Ryanair, jež byla jediným leteckým provozovatelem, který se zavázal provozovat na novém terminálu mp2 rozsáhlou základnu letadel, |
| --- | --- | --- |

(63)

CCIMP odůvodňuje uzavření této smlouvy se společností AMS skutečností, že v roce 2006 odpovídaly pouze internetové stránky této společnosti potřebám CCIMP, protože nabízely tyto služby:

—

jediný a výlučný systém prodeje letenek společnosti Ryanair, jež byla jediným leteckým provozovatelem, který se zavázal provozovat na novém terminálu mp2 rozsáhlou základnu letadel,

| — | velký počet návštěvníků internetových stránek, na které CCIMP zaměřovala svou propagační politiku, |
| --- | --- |

—

velký počet návštěvníků internetových stránek, na které CCIMP zaměřovala svou propagační politiku,

| — | poskytování marketingových služeb přizpůsobených nákupu letenek s destinací Provence. |
| --- | --- |

—

poskytování marketingových služeb přizpůsobených nákupu letenek s destinací Provence.

| (64) | Pokud jde o stěžovatele, tak ten se domnívá, že tato smlouva uzavřená se společností AMS představuje podporu společnosti Ryanair s cílem přilákat ji na letiště MRS. Stěžovatel v tomto ohledu předkládá na podporu svého stanoviska skutečnosti, které vycházejí z přípravných podkladů ke schůzi „letištní rady“ CCIMP konané dne 15. listopadu 2005. |
| --- | --- |

(64)

Pokud jde o stěžovatele, tak ten se domnívá, že tato smlouva uzavřená se společností AMS představuje podporu společnosti Ryanair s cílem přilákat ji na letiště MRS. Stěžovatel v tomto ohledu předkládá na podporu svého stanoviska skutečnosti, které vycházejí z přípravných podkladů ke schůzi „letištní rady“ CCIMP konané dne 15. listopadu 2005.

2.3.9   PODNIKATELSKÝ PLÁN PRO TERMINÁL MP2 A UPLATNĚNÍ ZÁSADY OBEZŘETNÉHO SUBJEKTU V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ

| (65) | V listopadu roku 2004 vypracovala CCIMP podnikatelský plán, aby prokázala ziskovost terminálu mp2. Tento plán byl aktualizován v roce 2005. Další aktualizace tohoto podnikatelského plánu byly předmětem posouzení, jež provedla společnost PricewaterhouseCoopers (dále jen „PwC“) na žádost společnosti Air France v únoru roku 2005, listopadu roku 2005 a květnu roku 2006. |
| --- | --- |

(65)

V listopadu roku 2004 vypracovala CCIMP podnikatelský plán, aby prokázala ziskovost terminálu mp2. Tento plán byl aktualizován v roce 2005. Další aktualizace tohoto podnikatelského plánu byly předmětem posouzení, jež provedla společnost PricewaterhouseCoopers (dále jen „PwC“) na žádost společnosti Air France v únoru roku 2005, listopadu roku 2005 a květnu roku 2006.

| (66) | V podnikatelském plánu předloženém Francií je provedeno srovnání scénáře s terminálem mp2 se scénářem bez terminálu mp2 za období 2004–2020. Podle Francie představuje souhrn ročních peněžních toků (cash-flows) za období 2004–2020 a čisté účetní hodnoty v roce 2020 částku:






  — | [...]* milionů EUR ve scénáři bez terminálu mp2, |
| --- | --- | --- |

(66)

V podnikatelském plánu předloženém Francií je provedeno srovnání scénáře s terminálem mp2 se scénářem bez terminálu mp2 za období 2004–2020. Podle Francie představuje souhrn ročních peněžních toků (cash-flows) za období 2004–2020 a čisté účetní hodnoty v roce 2020 částku:

—

[...]* milionů EUR ve scénáři bez terminálu mp2,

| — | [...]* milionů EUR ve scénáři s terminálem mp2. |
| --- | --- |

—

[...]* milionů EUR ve scénáři s terminálem mp2.

| (67) | Francie tak dochází k závěru, že scénář s terminálem mp2 je o [...]* milionů EUR výhodnější než scénář bez terminálu mp2, což odpovídá míře ziskovosti ve výši [...]* %. |
| --- | --- |

(67)

Francie tak dochází k závěru, že scénář s terminálem mp2 je o [...]* milionů EUR výhodnější než scénář bez terminálu mp2, což odpovídá míře ziskovosti ve výši [...]* %.

| (68) | Podnikatelský plán rovněž obsahuje analýzu variant pro různé předpoklady provozu a sazeb. U zkoumaných scénářů provozu se jednalo o scénář „bez převedení kyvadlové letecké přepravy Air France“ a o scénář „nižší nárůst provozu na terminálu mp2“. U zkoumaných scénářů sazeb se jednalo o sazbu ve výši [...]* EUR a ve výši [...]* EUR za cestujícího na terminálu mp2. |
| --- | --- |

(68)

Podnikatelský plán rovněž obsahuje analýzu variant pro různé předpoklady provozu a sazeb. U zkoumaných scénářů provozu se jednalo o scénář „bez převedení kyvadlové letecké přepravy Air France“ a o scénář „nižší nárůst provozu na terminálu mp2“. U zkoumaných scénářů sazeb se jednalo o sazbu ve výši [...]* EUR a ve výši [...]* EUR za cestujícího na terminálu mp2.

| (69) | V roce 2005 byl podnikatelský plán aktualizován. Při této příležitosti byla provedena simulace tří scénářů. Jednalo se o tyto scénáře:






  — | První simulace: základem pro výpočty se staly prognózy provozu na rok 2005, základní scénář nadále nepočítá s převedením kyvadlové letecké přepravy společnosti Air France na terminál mp2 a výpočty jsou provedeny pro období 2005–2021. Na základě těchto předpokladů by míra interní ziskovosti měla [přesáhnout 7,5 %]*. |
| --- | --- | --- |

(69)

V roce 2005 byl podnikatelský plán aktualizován. Při této příležitosti byla provedena simulace tří scénářů. Jednalo se o tyto scénáře:

—

První simulace: základem pro výpočty se staly prognózy provozu na rok 2005, základní scénář nadále nepočítá s převedením kyvadlové letecké přepravy společnosti Air France na terminál mp2 a výpočty jsou provedeny pro období 2005–2021. Na základě těchto předpokladů by míra interní ziskovosti měla [přesáhnout 7,5 %]*.

První simulace:

| — | Druhá simulace: míra interní ziskovosti je stanovena na 7,5 % a zkoumá se, jaký počet cestujících odpovídá této míře interní ziskovosti. Simulace dospívá k závěru, že počet cestujících za období 2007–2021 by mohl být v porovnání s první simulací nižší o 1,32 milionu. |
| --- | --- |

—

Druhá simulace: míra interní ziskovosti je stanovena na 7,5 % a zkoumá se, jaký počet cestujících odpovídá této míře interní ziskovosti. Simulace dospívá k závěru, že počet cestujících za období 2007–2021 by mohl být v porovnání s první simulací nižší o 1,32 milionu.

Druhá simulace:

| — | Třetí simulace: pokud bude provoz na terminálu mp2 v roce 2010 pouze 1 milion cestujících (místo 1,65 milionu použitého v první simulaci), jakou dodatečnou sazbu za cestujícího bude nutno uplatňovat od roku 2011, aby se zachovala míra interní ziskovosti ve výši 7,5 %? Simulace dospívá k závěru, že sazbu bude nutno navýšit o [...]* EUR. |
| --- | --- |

—

Třetí simulace: pokud bude provoz na terminálu mp2 v roce 2010 pouze 1 milion cestujících (místo 1,65 milionu použitého v první simulaci), jakou dodatečnou sazbu za cestujícího bude nutno uplatňovat od roku 2011, aby se zachovala míra interní ziskovosti ve výši 7,5 %? Simulace dospívá k závěru, že sazbu bude nutno navýšit o [...]* EUR.

Třetí simulace:

| (70) | Posouzení provedená společností PwC na žádost společnosti Air France v rámci sporu předloženého Státní radě se týkají simulací z února roku 2005, září roku 2005 a května roku 2006 vypracovaných CCIMP za účelem stanovení míry interní ziskovosti a čisté aktualizované hodnoty projektu terminálu mp2 na základě peněžních toků. Při této příležitosti měla společnost PwC k předmětnému podnikatelskému plánu několik připomínek a kritických poznámek. |
| --- | --- |

(70)

Posouzení provedená společností PwC na žádost společnosti Air France v rámci sporu předloženého Státní radě se týkají simulací z února roku 2005, září roku 2005 a května roku 2006 vypracovaných CCIMP za účelem stanovení míry interní ziskovosti a čisté aktualizované hodnoty projektu terminálu mp2 na základě peněžních toků. Při této příležitosti měla společnost PwC k předmětnému podnikatelskému plánu několik připomínek a kritických poznámek.

3.   VYJÁDŘENÍ FRANCIE

VYJÁDŘENÍ FRANCIE

3.1   INVESTIČNÍ DOTACE VE PROSPĚCH CCIMP

INVESTIČNÍ DOTACE VE PROSPĚCH CCIMP

3.1.1   NĚKTERÉ POSKYTNUTÉ DOTACE JSOU PROMLČENY

| (71) | Francie nesouhlasí s názorem Komise, podle kterého částka 7,577 milionu EUR přidělená v období 2005–2007 na výstavbu terminálu mp2 a částka 16 milionů EUR poskytnutá od roku 2001 na investice na letištní platformě představují ve své plné výši státní podporu, již by Komise mohla podrobit analýze. |
| --- | --- |

(71)

Francie nesouhlasí s názorem Komise, podle kterého částka 7,577 milionu EUR přidělená v období 2005–2007 na výstavbu terminálu mp2 a částka 16 milionů EUR poskytnutá od roku 2001 na investice na letištní platformě představují ve své plné výši státní podporu, již by Komise mohla podrobit analýze.

| (72) | Francie tvrdí, že podle článku 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (17), jsou promlčeny tyto dotace uvedené v tabulce č. 3:

  Tabulka 3









  Orgán | Datum a podepsání úmluvy | Označení dotace | Celková vyplacená částka (v milionech EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Conseil général | 14. prosince 1999 | Rozšíření a restrukturalizace letištního zařízení | 3 064 |
| Conseil régional | 24. října 1997 | Rozšíření a rozvoj letiště | 8 032 |
| Conseil régional | 8. července 1994 | Úprava nákladní zóny letiště | 1 372 |
| Stát | 26. dubna 2000 | Uvedení do souladu se standardy značek s uvedením povinností a informací | 290 |
| Stát | 23. června 1999 | Detekční kontrola zavazadel v zavazadlovém prostoru | 579 |

(72)

Francie tvrdí, že podle článku 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (17), jsou promlčeny tyto dotace uvedené v tabulce č. 3:

17

Tabulka 3

Tabulka 3

Orgán

Datum a podepsání úmluvy

Označení dotace

Celková vyplacená částka (v milionech EUR)

Conseil général

14. prosince 1999

Rozšíření a restrukturalizace letištního zařízení

3 064

Conseil régional

24. října 1997

Rozšíření a rozvoj letiště

8 032

Conseil régional

8. července 1994

Úprava nákladní zóny letiště

1 372

Stát

26. dubna 2000

Uvedení do souladu se standardy značek s uvedením povinností a informací

290

Stát

23. června 1999

Detekční kontrola zavazadel v zavazadlovém prostoru

579

| (73) | Francie zdůrazňuje, že promlčené dotace nemohou být předmětem příkazu k navrácení, a jsou proto nutně vyloučeny z oblasti šetření Komise. |
| --- | --- |

(73)

Francie zdůrazňuje, že promlčené dotace nemohou být předmětem příkazu k navrácení, a jsou proto nutně vyloučeny z oblasti šetření Komise.

3.1.2   NĚKTERÉ POSKYTNUTÉ DOTACE BYLY PŘIDĚLENY NA FINANCOVÁNÍ NEHOSPODÁŘSKÝCH ČINNOSTÍ A INFRASTRUKTURY, A NEPŘEDSTAVUJÍ TAK STÁTNÍ PODPORU

| (74) | Francie zdůrazňuje, že některé dotace byly přiděleny na financování infrastruktury a činností spojených s výkonem pravomocí v oblasti veřejné bezpečnosti, boje proti požárům a zabezpečení provozování, tj.:






  — | dotace v celkové výši 5 032 000 EUR poskytnutá státem dne 19. prosince 2001, protože jejím cílem bylo posílit systém letecké bezpečnosti, a to zejména financovat náhodnou prohlídku určitého podílu příručních zavazadel, systematickou kontrolu osob vstupujících do vyhrazených oblastí a urychlení programu kontroly zavazadel v zavazadlovém prostoru tak, aby se na počátku druhého pololetí roku 2002 dosáhla míra kontroly ve výši 100 %, |
| --- | --- | --- |

(74)

Francie zdůrazňuje, že některé dotace byly přiděleny na financování infrastruktury a činností spojených s výkonem pravomocí v oblasti veřejné bezpečnosti, boje proti požárům a zabezpečení provozování, tj.:

—

dotace v celkové výši 5 032 000 EUR poskytnutá státem dne 19. prosince 2001, protože jejím cílem bylo posílit systém letecké bezpečnosti, a to zejména financovat náhodnou prohlídku určitého podílu příručních zavazadel, systematickou kontrolu osob vstupujících do vyhrazených oblastí a urychlení programu kontroly zavazadel v zavazadlovém prostoru tak, aby se na počátku druhého pololetí roku 2002 dosáhla míra kontroly ve výši 100 %,

| — | dotace v celkové výši 209 885 EUR poskytnutá generální radou (Conseil général) dne 27. září 2002, protože jejím cílem bylo položení vedení na letištní dráze č. 2, úprava záložního počítačového centra, úprava prostor v elektrárně TFE (teplo – chlad – elektřina), obnova fasády technické jednotky místností letové navigace, výměna hlavní skříně nízkého napětí stanice B, uvedení do souladu poplachového systému na terminálu a protipožární zabezpečení počítačového sálu, |
| --- | --- |

—

dotace v celkové výši 209 885 EUR poskytnutá generální radou (Conseil général) dne 27. září 2002, protože jejím cílem bylo položení vedení na letištní dráze č. 2, úprava záložního počítačového centra, úprava prostor v elektrárně TFE (teplo – chlad – elektřina), obnova fasády technické jednotky místností letové navigace, výměna hlavní skříně nízkého napětí stanice B, uvedení do souladu poplachového systému na terminálu a protipožární zabezpečení počítačového sálu,

| — | dotace v celkové výši 2 111 542,82 EUR poskytnutá generální radou (Conseil général) dne 26. dubna 2003, protože jejím cílem byla obnova signalizačního zařízení, zvětšení hlavní stanice bezpečnostní služby a výstavba přístupu k ní, přestavba stánku odborové organizace pilotů Air France (Syndicat des pilotes d'Air France – SPAF), zřízení jednotky zdravotní služby, úprava okružní komunikace v jižní části, nahrazení konvektorů a ventilátorů, vytvoření sítě dohledu pomocí videokamer, nahrazení kotle elektrárny TFE, protipožární síť v západní části letiště a zařízení digitální ochrany, |
| --- | --- |

—

dotace v celkové výši 2 111 542,82 EUR poskytnutá generální radou (Conseil général) dne 26. dubna 2003, protože jejím cílem byla obnova signalizačního zařízení, zvětšení hlavní stanice bezpečnostní služby a výstavba přístupu k ní, přestavba stánku odborové organizace pilotů Air France (Syndicat des pilotes d'Air France – SPAF), zřízení jednotky zdravotní služby, úprava okružní komunikace v jižní části, nahrazení konvektorů a ventilátorů, vytvoření sítě dohledu pomocí videokamer, nahrazení kotle elektrárny TFE, protipožární síť v západní části letiště a zařízení digitální ochrany,

| — | dotace v celkové výši 2 273 258,64 EUR poskytnutá generální radou (Conseil général) dne 19. května 2005 za účelem částečného financování letištního terminálu mp2, která byla částečně přidělena na financování nehospodářské infrastruktury. Francie upřesňuje, že úkoly, u kterých bylo zjištěno, že nejsou hospodářské povahy, se plní na prostoru, který představuje 16,96 % terminálu mp2, a domnívá se, že stejná část prací se týkala ploch přidělených těmto úkolům. Francie proto tvrdí, že po odečtení investic spojených s nehospodářskými činnostmi, tj. částce 1 416 238,75 EUR, má být z posouzení Komise ještě dále odečteno 16,96 % nákladů na práce, |
| --- | --- |

—

dotace v celkové výši 2 273 258,64 EUR poskytnutá generální radou (Conseil général) dne 19. května 2005 za účelem částečného financování letištního terminálu mp2, která byla částečně přidělena na financování nehospodářské infrastruktury. Francie upřesňuje, že úkoly, u kterých bylo zjištěno, že nejsou hospodářské povahy, se plní na prostoru, který představuje 16,96 % terminálu mp2, a domnívá se, že stejná část prací se týkala ploch přidělených těmto úkolům. Francie proto tvrdí, že po odečtení investic spojených s nehospodářskými činnostmi, tj. částce 1 416 238,75 EUR, má být z posouzení Komise ještě dále odečteno 16,96 % nákladů na práce,

| — | dotace městského společenství Marseille Provence Métropole v celkové výši 72 095 EUR poskytnutá dne 26. července 2004, protože jejím cílem byla signalizace na letištních drahách, |
| --- | --- |

—

dotace městského společenství Marseille Provence Métropole v celkové výši 72 095 EUR poskytnutá dne 26. července 2004, protože jejím cílem byla signalizace na letištních drahách,

| — | dotace z fondu FEDER v celkové výši 587 350,53 EUR poskytnutá dne 22. srpna 2002, protože jejím cílem bylo provedení signalizace na parkovacích plochách pro nákladní letadla. |
| --- | --- |

—

dotace z fondu FEDER v celkové výši 587 350,53 EUR poskytnutá dne 22. srpna 2002, protože jejím cílem bylo provedení signalizace na parkovacích plochách pro nákladní letadla.

| (75) | Podle Francie je nutno příslušné částky odečíst z částky posuzované Komisí. |
| --- | --- |

(75)

Podle Francie je nutno příslušné částky odečíst z částky posuzované Komisí.

3.1.3   SLUČITELNOST INVESTIČNÍCH DOTACÍ Z HLEDISKA POKYNŮ TÝKAJÍCÍCH SE FINANCOVÁNÍ LETIŠŤ

| (76) | Francie na základě zásady legitimního očekávání tvrdí, že Komise má posuzovat označení za státní podporu u těch dotací, které byly poskytnuty před zveřejněním pokynů z roku 2005 z hlediska pokynů k poskytování státní podpory v odvětví letectví ze dne 10. prosince 1994, a dospět proto k závěru, že tyto dotace nepředstavují státní podporu. |
| --- | --- |

(76)

Francie na základě zásady legitimního očekávání tvrdí, že Komise má posuzovat označení za státní podporu u těch dotací, které byly poskytnuty před zveřejněním pokynů z roku 2005 z hlediska pokynů k poskytování státní podpory v odvětví letectví ze dne 10. prosince 1994, a dospět proto k závěru, že tyto dotace nepředstavují státní podporu.

| (77) | Francie se podpůrně domnívá, že poskytnuté dotace jsou z hlediska pokynů z roku 2005 slučitelné. |
| --- | --- |

(77)

Francie se podpůrně domnívá, že poskytnuté dotace jsou z hlediska pokynů z roku 2005 slučitelné.

3.1.3.1   
  Slučitelnost dotace generální rady (Conseil général) na investici do terminálu mp2

Slučitelnost dotace generální rady (Conseil général) na investici do terminálu mp2

| (78) | Francie tvrdí, že tato dotace odpovídá jasně stanovenému cíli obecného zájmu, který spočívá ve vytváření a zachování přímých pracovních míst v regionu s mírou nezaměstnanosti, jež přesahuje celostátní průměr, v regionálním hospodářském rozvoji v oblasti způsobilé pro regionální podpory na základě odchylky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. c), v posílení kapacit letiště čelícímu riziku přetížení (18) a v lepším propojení území novým provozem, protože toto území nebylo dopravně obsluhováno vysokorychlostním železničním spojem TGV nebo terminálem mp1 a zvýšení počtu obsluhovaných destinací mu přineslo prospěch. |
| --- | --- |

(78)

Francie tvrdí, že tato dotace odpovídá jasně stanovenému cíli obecného zájmu, který spočívá ve vytváření a zachování přímých pracovních míst v regionu s mírou nezaměstnanosti, jež přesahuje celostátní průměr, v regionálním hospodářském rozvoji v oblasti způsobilé pro regionální podpory na základě odchylky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. c), v posílení kapacit letiště čelícímu riziku přetížení (18) a v lepším propojení území novým provozem, protože toto území nebylo dopravně obsluhováno vysokorychlostním železničním spojem TGV nebo terminálem mp1 a zvýšení počtu obsluhovaných destinací mu přineslo prospěch.

18

| (79) | Francie se domnívá, že infrastruktura je nutná a úměrná sledovaným cílům. I v případě, že by se část terminálu mp1 ocitla po roce 2001 ve stavu nadměrné kapacity, vznik terminálu mp2, který představuje produkt s rozdílnou službou, odpovídá nabídce, která doplňuje nabídku hlavního terminálu. Vzhledem k prognózám provozu by letiště Marseille-Provence muselo navíc čelit potížím s přetížením, které by vedly k tomu, že by v roce 2008 a 2018 bylo nutno zřídit nové odletové prostory. Výstavba terminálu mp2 umožnila podle Francie odložit nutné úpravy infrastruktury (na rok 2016 a na období po roce 2020) a zároveň představovala lepší výhled na ziskovost. Kromě toho nový terminál mp2 odpovídá konkrétním způsobem strategii letiště, která spočívá v příjmu nízkonákladových leteckých společností, jež by se nemohly usadit na terminálu mp1, jehož sazby poplatků jsou výrazně vyšší a který není vhodně uzpůsoben pro nutné rychlé nastupování a vystupování cestujících. Francie tvrdí, že v roce 2007, to znamená v prvním celém roce provozování terminálu mp2, dosáhla míra využití výše 68 %, což má prokazovat neexistenci skutečné nadměrné kapacity. Dodává, že rezerva kapacity terminálu mp1 od roku 2007 do roku 2011, která vznikla v souvislosti s postavením terminálu mp2, umožnila uspokojit nové potřeby společnosti Air France v rámci otevření její základny dne 2. října 2011 v souvislosti se zahájením provozu na 13 nových spojích a zvýšením počtu obrátek provozovaných letů. Výstavba terminálu mp2 uvnitř bývalého nákladního terminálu údajně umožnila minimalizovat investiční náklady a náklady na údržbu, které rovněž ovlivňuje omezený komfort, který je cestujícím na tomto terminálu nabízen. |
| --- | --- |

(79)

Francie se domnívá, že infrastruktura je nutná a úměrná sledovaným cílům. I v případě, že by se část terminálu mp1 ocitla po roce 2001 ve stavu nadměrné kapacity, vznik terminálu mp2, který představuje produkt s rozdílnou službou, odpovídá nabídce, která doplňuje nabídku hlavního terminálu. Vzhledem k prognózám provozu by letiště Marseille-Provence muselo navíc čelit potížím s přetížením, které by vedly k tomu, že by v roce 2008 a 2018 bylo nutno zřídit nové odletové prostory. Výstavba terminálu mp2 umožnila podle Francie odložit nutné úpravy infrastruktury (na rok 2016 a na období po roce 2020) a zároveň představovala lepší výhled na ziskovost. Kromě toho nový terminál mp2 odpovídá konkrétním způsobem strategii letiště, která spočívá v příjmu nízkonákladových leteckých společností, jež by se nemohly usadit na terminálu mp1, jehož sazby poplatků jsou výrazně vyšší a který není vhodně uzpůsoben pro nutné rychlé nastupování a vystupování cestujících. Francie tvrdí, že v roce 2007, to znamená v prvním celém roce provozování terminálu mp2, dosáhla míra využití výše 68 %, což má prokazovat neexistenci skutečné nadměrné kapacity. Dodává, že rezerva kapacity terminálu mp1 od roku 2007 do roku 2011, která vznikla v souvislosti s postavením terminálu mp2, umožnila uspokojit nové potřeby společnosti Air France v rámci otevření její základny dne 2. října 2011 v souvislosti se zahájením provozu na 13 nových spojích a zvýšením počtu obrátek provozovaných letů. Výstavba terminálu mp2 uvnitř bývalého nákladního terminálu údajně umožnila minimalizovat investiční náklady a náklady na údržbu, které rovněž ovlivňuje omezený komfort, který je cestujícím na tomto terminálu nabízen.

| (80) | Francie tvrdí, že dlouhodobé výhledy využívání terminálu mp2 jsou uspokojivé. Výstavba tohoto terminálu odpovídá přání rozvíjet na letištní platformě nový provoz, který terminál mp1 nezajišťoval a který letišti umožní vyhnout se otevírání spojů již dopravně obsluhovaných vysokorychlostním vlakem TGV. Zvýšení počtu provozovaných destinací ze 100 v roce 2005 na 119 v roce 2010 údajně ještě posiluje přitažlivost této nové služby a tím i výhledy na její využívání v čase. Francie zdůrazňuje, že prognózy provozu na terminálu mp2, které podporují údaje o skutečném provozu v období 2007–2010, ukazují, že na konci pětiletého období bude jeho kapacita využívána z 50 %. Zvýšení provozu společnosti Air France s odletem z terminálu mp1 počínaje dnem 2. října 2011 dokazuje, že dodatečná kapacita, již přinesl terminál mp2, nepředstavuje pro hlavní terminál konkurenci ale přínos pro letiště, protože mu umožnila vyhovět žádosti společnosti Air France. |
| --- | --- |

(80)

Francie tvrdí, že dlouhodobé výhledy využívání terminálu mp2 jsou uspokojivé. Výstavba tohoto terminálu odpovídá přání rozvíjet na letištní platformě nový provoz, který terminál mp1 nezajišťoval a který letišti umožní vyhnout se otevírání spojů již dopravně obsluhovaných vysokorychlostním vlakem TGV. Zvýšení počtu provozovaných destinací ze 100 v roce 2005 na 119 v roce 2010 údajně ještě posiluje přitažlivost této nové služby a tím i výhledy na její využívání v čase. Francie zdůrazňuje, že prognózy provozu na terminálu mp2, které podporují údaje o skutečném provozu v období 2007–2010, ukazují, že na konci pětiletého období bude jeho kapacita využívána z 50 %. Zvýšení provozu společnosti Air France s odletem z terminálu mp1 počínaje dnem 2. října 2011 dokazuje, že dodatečná kapacita, již přinesl terminál mp2, nepředstavuje pro hlavní terminál konkurenci ale přínos pro letiště, protože mu umožnila vyhovět žádosti společnosti Air France.

| (81) | Francie tvrdí, že poskytnuté dotace ovlivňují obchod v rámci Společenství pouze v omezené míře. Pokud jde o letiště Avignon, které se nachází necelých 60 minut jízdy od letiště Marseille-Provence, Francie konstatuje, že nízkonákladový provoz na tomto letišti zůstal od roku 2007 stálý, že na letištní platformě byly po roce 2007 provedeny úpravy, že byly otevřeny nové spoje a že žádná z obsluhovaných destinací není dostupná s odletem z letiště Marseille-Provence. Pokud jde o oblast rozšířenou na letiště Nîmes a Toulon, Francie poznamenává, že tato letiště patří do kategorie malých regionálních letišť, a nemají proto stejné poslání jako letiště Marseille-Provence, na kterém provoz přesahuje počet 5 milionů cestujících. Skutečnost, že všechny dopravně obsluhované destinace (s výjimkou Londýnu a Bruselu) nejsou dostupné z letiště Marseille, má potvrzovat neexistenci hospodářské soutěže mezi těmito letištními platformami. |
| --- | --- |

(81)

Francie tvrdí, že poskytnuté dotace ovlivňují obchod v rámci Společenství pouze v omezené míře. Pokud jde o letiště Avignon, které se nachází necelých 60 minut jízdy od letiště Marseille-Provence, Francie konstatuje, že nízkonákladový provoz na tomto letišti zůstal od roku 2007 stálý, že na letištní platformě byly po roce 2007 provedeny úpravy, že byly otevřeny nové spoje a že žádná z obsluhovaných destinací není dostupná s odletem z letiště Marseille-Provence. Pokud jde o oblast rozšířenou na letiště Nîmes a Toulon, Francie poznamenává, že tato letiště patří do kategorie malých regionálních letišť, a nemají proto stejné poslání jako letiště Marseille-Provence, na kterém provoz přesahuje počet 5 milionů cestujících. Skutečnost, že všechny dopravně obsluhované destinace (s výjimkou Londýnu a Bruselu) nejsou dostupné z letiště Marseille, má potvrzovat neexistenci hospodářské soutěže mezi těmito letištními platformami.

| (82) | Francie tvrdí, že dotace od generální rady byla nutná pro dosažení hranice ziskovosti, již obvykle požadují provozovatelé. Podnikatelský plán z května roku 2006 uvádí při odečtení dotace generální rady míru interní ziskovosti ve výši [...]* % a Francie tvrdí, že bez dotace by ziskovost projektu klesla na [...]* %. Francie rovněž zastává názor, že přiměřenost obdržené dotace odůvodňuje skutečnost, že při neexistenci méně nákladné možnosti, která by umožnila dosáhnout stejného výsledku, umožňuje dosáhnout uspokojivé míry interní ziskovosti. Upřesňuje, že práce související s terminálem byly předmětem veřejné zakázky, což potvrzuje, že náklady byly omezeny v maximální možné míře. Francie připomíná, že poskytnutá dotace kryje pouze 50 % celkové částky na projekt terminálu mp2, tj. 80 % prací týkajících se letadel a 30 % prací týkajících se terminálu. |
| --- | --- |

(82)

Francie tvrdí, že dotace od generální rady byla nutná pro dosažení hranice ziskovosti, již obvykle požadují provozovatelé. Podnikatelský plán z května roku 2006 uvádí při odečtení dotace generální rady míru interní ziskovosti ve výši [...]* % a Francie tvrdí, že bez dotace by ziskovost projektu klesla na [...]* %. Francie rovněž zastává názor, že přiměřenost obdržené dotace odůvodňuje skutečnost, že při neexistenci méně nákladné možnosti, která by umožnila dosáhnout stejného výsledku, umožňuje dosáhnout uspokojivé míry interní ziskovosti. Upřesňuje, že práce související s terminálem byly předmětem veřejné zakázky, což potvrzuje, že náklady byly omezeny v maximální možné míře. Francie připomíná, že poskytnutá dotace kryje pouze 50 % celkové částky na projekt terminálu mp2, tj. 80 % prací týkajících se letadel a 30 % prací týkajících se terminálu.

3.1.3.2   
  Slučitelnost dotací z fondu FEDER ze dne 22. srpna 2002 na rozvoj letecké nákladní dopravy

Slučitelnost dotací z fondu FEDER ze dne 22. srpna 2002 na rozvoj letecké nákladní dopravy

| (83) | Francie úvodem poznamenává, že část dotace se týkala investic na nehospodářské činnosti a že pouze zůstatek přidělené podpory by se měl uznat za slučitelný s pravidly SFEU (19). |
| --- | --- |

(83)

Francie úvodem poznamenává, že část dotace se týkala investic na nehospodářské činnosti a že pouze zůstatek přidělené podpory by se měl uznat za slučitelný s pravidly SFEU (19).

19

| (84) | Francie připomíná, že žádost o financování letiště Marseille-Provence z fondu FEDER byla prošetřena v rámci programového období 2000–2006 týkajícího se cíle č. 2 strukturálních fondů, pro které je region Provence-Alpes-Côte d'Azur způsobilý a které Evropská komise schválila dne 22. března 2001. |
| --- | --- |

(84)

Francie připomíná, že žádost o financování letiště Marseille-Provence z fondu FEDER byla prošetřena v rámci programového období 2000–2006 týkajícího se cíle č. 2 strukturálních fondů, pro které je region Provence-Alpes-Côte d'Azur způsobilý a které Evropská komise schválila dne 22. března 2001.

| (85) | Podle Francie odpovídá přiznaná podpora jasně stanovenému cíli obecného zájmu: optimalizace stávající infrastruktury pro rozvoj nákladní letecké dopravy jako odpověď na snížení objemu přepravovaného nákladu a v souvislosti se spádovou oblastí zaměstnanosti letiště (20), která se nachází v oblasti postižené mimořádně vysokou mírou nezaměstnanosti. |
| --- | --- |

(85)

Podle Francie odpovídá přiznaná podpora jasně stanovenému cíli obecného zájmu: optimalizace stávající infrastruktury pro rozvoj nákladní letecké dopravy jako odpověď na snížení objemu přepravovaného nákladu a v souvislosti se spádovou oblastí zaměstnanosti letiště (20), která se nachází v oblasti postižené mimořádně vysokou mírou nezaměstnanosti.

20

| (86) | Francie tvrdí, že dotčená infrastruktura je nutná a úměrná tomuto cíli. Upřesňuje, že tato infrastruktura spočívá ve výstavbě objízdné komunikace a kruhového objezdu kvůli zabezpečení silniční dopravy vzhledem k růstu provozu, v přestavbě nákladních terminálů v opuštěných prostorech, ve vytvoření parkovacích ploch pro letadla v blízkosti nákladních terminálů, aby se zkrátila doba nakládání a vykládání, a v rozšíření oblasti nákladní letecké dopravy, aby se zvětšila její přitažlivost. |
| --- | --- |

(86)

Francie tvrdí, že dotčená infrastruktura je nutná a úměrná tomuto cíli. Upřesňuje, že tato infrastruktura spočívá ve výstavbě objízdné komunikace a kruhového objezdu kvůli zabezpečení silniční dopravy vzhledem k růstu provozu, v přestavbě nákladních terminálů v opuštěných prostorech, ve vytvoření parkovacích ploch pro letadla v blízkosti nákladních terminálů, aby se zkrátila doba nakládání a vykládání, a v rozšíření oblasti nákladní letecké dopravy, aby se zvětšila její přitažlivost.

| (87) | Francie tvrdí, že výsledky provozu (21) prokazují, že infrastruktura vykazovala uspokojivý výhled na dlouhodobé využívání, a upřesňují, že infrastrukturu mohou používat všichni provozovatelé letecké dopravy. |
| --- | --- |

(87)

Francie tvrdí, že výsledky provozu (21) prokazují, že infrastruktura vykazovala uspokojivý výhled na dlouhodobé využívání, a upřesňují, že infrastrukturu mohou používat všichni provozovatelé letecké dopravy.

21

| (88) | Francie dále tvrdí, že dotace opodstatněná nutností rozvíjet oblast ve strukturálních obtížích, která se omezila na financování celkových nákladů na projekt ve výši 28 %, nemohla ovlivnit obchod v rámci Společenství. Tvrdí, že financování projektu nelze zpochybnit, když byla splněna kritéria způsobilosti k čerpání z fondu FEDER. Francie zdůrazňuje, že přidělená financování umožnila usnadnit přístup k letištní infrastruktuře po silnici a vyřešit nedostatky, které narušovaly volný oběh zboží. |
| --- | --- |

(88)

Francie dále tvrdí, že dotace opodstatněná nutností rozvíjet oblast ve strukturálních obtížích, která se omezila na financování celkových nákladů na projekt ve výši 28 %, nemohla ovlivnit obchod v rámci Společenství. Tvrdí, že financování projektu nelze zpochybnit, když byla splněna kritéria způsobilosti k čerpání z fondu FEDER. Francie zdůrazňuje, že přidělená financování umožnila usnadnit přístup k letištní infrastruktuře po silnici a vyřešit nedostatky, které narušovaly volný oběh zboží.

3.1.3.3   
  Slučitelnost dotace ze dne 26. června 2003 na rozšíření a restrukturalizaci letiště

Slučitelnost dotace ze dne 26. června 2003 na rozšíření a restrukturalizaci letiště

| (89) | Francie úvodem poznamenává, že část dotace se týkala investic na nehospodářské činnosti a že pouze zůstatek přidělené podpory, tj. částka ve výši 888 457,18 EUR, by se měl uznat za slučitelný s pravidly SFEU. |
| --- | --- |

(89)

Francie úvodem poznamenává, že část dotace se týkala investic na nehospodářské činnosti a že pouze zůstatek přidělené podpory, tj. částka ve výši 888 457,18 EUR, by se měl uznat za slučitelný s pravidly SFEU.

| (90) | Francie tvrdí, že tato dotace odpovídá jasně stanovenému cíli obecného zájmu, který spočívá v hospodářském rozvoji departementu Bouches-du-Rhône a oblasti Provence. |
| --- | --- |

(90)

Francie tvrdí, že tato dotace odpovídá jasně stanovenému cíli obecného zájmu, který spočívá v hospodářském rozvoji departementu Bouches-du-Rhône a oblasti Provence.

| (91) | Francouzské orgány tvrdí, že dotčené investice byly nutné a úměrné tomuto cíli, protože měly za cíl zvýšit počet pohybu letadel za hodinu prostřednictvím renovace letištní dráhy č. 1, výstavbou přivaděčů a vytvořením rychlých výstupů. |
| --- | --- |

(91)

Francouzské orgány tvrdí, že dotčené investice byly nutné a úměrné tomuto cíli, protože měly za cíl zvýšit počet pohybu letadel za hodinu prostřednictvím renovace letištní dráhy č. 1, výstavbou přivaděčů a vytvořením rychlých výstupů.

| (92) | Francie tvrdí, že investice byly nutné pro zvládnutí dodatečného provozu. Provedené práce tak zvýšily kapacitu letištních drah na 140 000 příletů a odletů komerčních letadel za rok. Francie ale ve své odpovědi uvádí cíle provozu v počtu 113 909 odletů a příletů v roce 2015 a 122 449 v roce 2020. Provedené úpravy tak měly umožnit neplánovat práce na zvýšení kapacity letištních drah v následujících 10 rocích a podle Francie zároveň poskytnout uspokojivý výhled na využívání ve střednědobém horizontu. |
| --- | --- |

(92)

Francie tvrdí, že investice byly nutné pro zvládnutí dodatečného provozu. Provedené práce tak zvýšily kapacitu letištních drah na 140 000 příletů a odletů komerčních letadel za rok. Francie ale ve své odpovědi uvádí cíle provozu v počtu 113 909 odletů a příletů v roce 2015 a 122 449 v roce 2020. Provedené úpravy tak měly umožnit neplánovat práce na zvýšení kapacity letištních drah v následujících 10 rocích a podle Francie zároveň poskytnout uspokojivý výhled na využívání ve střednědobém horizontu.

| (93) | Francie potvrzuje, že k infrastruktuře mají přístup všichni uživatelé, a tvrdí, že jediné komerční letiště do vzdálenosti 60 minut jízdy po silnici je letiště Avignon, které patří do kategorie D a se kterým letiště Marseille-Provence hospodářsky nesoutěží, a analyzovaná podpora proto neovlivňuje obchod v rámci Společenství. |
| --- | --- |

(93)

Francie potvrzuje, že k infrastruktuře mají přístup všichni uživatelé, a tvrdí, že jediné komerční letiště do vzdálenosti 60 minut jízdy po silnici je letiště Avignon, které patří do kategorie D a se kterým letiště Marseille-Provence hospodářsky nesoutěží, a analyzovaná podpora proto neovlivňuje obchod v rámci Společenství.

3.1.3.4   
  Slučitelnost dotace ze dne 27. července 2004 na rozvoj letiště

Slučitelnost dotace ze dne 27. července 2004 na rozvoj letiště

| (94) | Francie úvodem poznamenává, že část dotace se týkala investic na nehospodářské činnosti a že pouze zůstatek přidělené podpory, tj. částka ve výši 816 535 EUR, by se měl uznat za slučitelný s pravidly SFEU. |
| --- | --- |

(94)

Francie úvodem poznamenává, že část dotace se týkala investic na nehospodářské činnosti a že pouze zůstatek přidělené podpory, tj. částka ve výši 816 535 EUR, by se měl uznat za slučitelný s pravidly SFEU.

| (95) | Francie tvrdí, že tato dotace odpovídá jasně stanovenému cíli obecného zájmu, který spočívá v rozvoji území aglomerace Marseille a její oblasti na základě konsolidace vnitrostátního provozu, rozvoje mezinárodního provozu na letišti Marseille-Provence a rovněž propojení s železnicí. |
| --- | --- |

(95)

Francie tvrdí, že tato dotace odpovídá jasně stanovenému cíli obecného zájmu, který spočívá v rozvoji území aglomerace Marseille a její oblasti na základě konsolidace vnitrostátního provozu, rozvoje mezinárodního provozu na letišti Marseille-Provence a rovněž propojení s železnicí.

| (96) | Francie tvrdí, že dosažení tohoto cíle vyžadovalo provedené práce, tj. zvýšení kapacity letištní haly č. 1 a její uvedení do souladu s mezinárodními standardy, optimalizaci letištní dráhy č. 1, přestavbu letištní dráhy č. 2 a výstavbu železničního nádraží dostupného vysokorychlostnímu vlaku TGV. |
| --- | --- |

(96)

Francie tvrdí, že dosažení tohoto cíle vyžadovalo provedené práce, tj. zvýšení kapacity letištní haly č. 1 a její uvedení do souladu s mezinárodními standardy, optimalizaci letištní dráhy č. 1, přestavbu letištní dráhy č. 2 a výstavbu železničního nádraží dostupného vysokorychlostnímu vlaku TGV.

| (97) | Francie tvrdí, že vývoj přepravy cestujících prokazuje, že tato zařízení mají uspokojivý výhled na využívání v dlouhodobém horizontu. Dodává, že plánované provedení dopravní obslužnosti po železnici mohlo jen zvýšit používání letiště. |
| --- | --- |

(97)

Francie tvrdí, že vývoj přepravy cestujících prokazuje, že tato zařízení mají uspokojivý výhled na využívání v dlouhodobém horizontu. Dodává, že plánované provedení dopravní obslužnosti po železnici mohlo jen zvýšit používání letiště.

| (98) | Podle Francie je infrastruktura přístupná bez diskriminace všem uživatelům. Zdůrazňuje, že rozdělení letištních hal mezi vnitrostátní lety, lety v rámci schengenského prostoru a mezinárodní lety je nutné pro řádnou správu toku cestujících při dodržení pravidel hraniční kontroly a že přidělování letů na jeden či druhý terminál nemá vliv na skutečnost, že všechny letecké společnosti mají volný přístup k oběma terminálům v závislosti na letech, které zajišťují. |
| --- | --- |

(98)

Podle Francie je infrastruktura přístupná bez diskriminace všem uživatelům. Zdůrazňuje, že rozdělení letištních hal mezi vnitrostátní lety, lety v rámci schengenského prostoru a mezinárodní lety je nutné pro řádnou správu toku cestujících při dodržení pravidel hraniční kontroly a že přidělování letů na jeden či druhý terminál nemá vliv na skutečnost, že všechny letecké společnosti mají volný přístup k oběma terminálům v závislosti na letech, které zajišťují.

| (99) | Francie připomíná, že se domnívá, že provedené práce neovlivňují obchod v rámci Společenství vzhledem k neexistenci letiště stejné kategorie ve stejné oblasti činnosti, a zdůrazňuje, že dotčené investice, jichž se týká dotace ze dne 26. července 2004, nebyly přímo určeny na zvýšení kapacity letiště. |
| --- | --- |

(99)

Francie připomíná, že se domnívá, že provedené práce neovlivňují obchod v rámci Společenství vzhledem k neexistenci letiště stejné kategorie ve stejné oblasti činnosti, a zdůrazňuje, že dotčené investice, jichž se týká dotace ze dne 26. července 2004, nebyly přímo určeny na zvýšení kapacity letiště.

| (100) | Francie tvrdí, že způsob přidělení analyzované dotace byl takový, že zaručoval dodržení zásady proporcionality (22). Připomíná, že zapojení orgánu veřejné samosprávy bylo omezeno na částku 1 milionu EUR za tři roky. |
| --- | --- |

(100)

Francie tvrdí, že způsob přidělení analyzované dotace byl takový, že zaručoval dodržení zásady proporcionality (22). Připomíná, že zapojení orgánu veřejné samosprávy bylo omezeno na částku 1 milionu EUR za tři roky.

22

3.2   ZKOUŠKA POMOCÍ ZÁSADY OBEZŘETNÉHO SUBJEKTU V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ UPLATNĚNÁ NA TERMINÁL MP2

ZKOUŠKA POMOCÍ ZÁSADY OBEZŘETNÉHO SUBJEKTU V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ UPLATNĚNÁ NA TERMINÁL MP2

| (101) | Francie tvrdí, že kritika společnosti PwC, podle níž odečtení poměrného podílu investiční dotace v odpisech infrastruktury terminálu mp2 narušuje zkoušku pomocí zásady obezřetného subjektu v tržním hospodářství, je neopodstatněná. Podle Francie platná účetní pravidla ukládají, že se dotace na zařízení přičitatelná budoucím hospodářským obdobím odečítají od čistých účetních hodnot dlouhodobých aktiv. Použití dotací bylo navíc stejné jak v případě terminálu mp1, tak terminálu mp2, z nichž každý byl příjemcem dotace ve výši 30 % částky vynaložené na práce na terminálu. Zohlednění hrubých toků v základu nákladů u sazby poplatku za cestujícího by údajně vedlo správce k tomu, že by uživatelům účtoval náklady, které ve skutečnosti neměl. Protože Francie obecněji usoudila, že dotace od generální rady je v souladu s francouzským právem a právem Unie, domnívá se, že se CCIMP zachovala jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství tím, že do podnikatelského plánu nezaúčtovala výnos z nákladů, které by nemusela nést. |
| --- | --- |

(101)

Francie tvrdí, že kritika společnosti PwC, podle níž odečtení poměrného podílu investiční dotace v odpisech infrastruktury terminálu mp2 narušuje zkoušku pomocí zásady obezřetného subjektu v tržním hospodářství, je neopodstatněná. Podle Francie platná účetní pravidla ukládají, že se dotace na zařízení přičitatelná budoucím hospodářským obdobím odečítají od čistých účetních hodnot dlouhodobých aktiv. Použití dotací bylo navíc stejné jak v případě terminálu mp1, tak terminálu mp2, z nichž každý byl příjemcem dotace ve výši 30 % částky vynaložené na práce na terminálu. Zohlednění hrubých toků v základu nákladů u sazby poplatku za cestujícího by údajně vedlo správce k tomu, že by uživatelům účtoval náklady, které ve skutečnosti neměl. Protože Francie obecněji usoudila, že dotace od generální rady je v souladu s francouzským právem a právem Unie, domnívá se, že se CCIMP zachovala jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství tím, že do podnikatelského plánu nezaúčtovala výnos z nákladů, které by nemusela nést.

| (102) | Pokud jde o přidání výše čisté účetní hodnoty investic provedených během dotčeného období do peněžních toků zohledněných v podnikatelském plánu, Francie tvrdí, že se omezuje na převedení ustanovení zadávacích podmínek úmluvy o koncesi z roku 1987 do účetních pojmů. Francie tvrdí, že tento typ ustanovení je obvyklý ve smlouvách o koncesi a má se jím zohlednit doba trvání investičního projektu a doba platnosti koncesionářské smlouvy. |
| --- | --- |

(102)

Pokud jde o přidání výše čisté účetní hodnoty investic provedených během dotčeného období do peněžních toků zohledněných v podnikatelském plánu, Francie tvrdí, že se omezuje na převedení ustanovení zadávacích podmínek úmluvy o koncesi z roku 1987 do účetních pojmů. Francie tvrdí, že tento typ ustanovení je obvyklý ve smlouvách o koncesi a má se jím zohlednit doba trvání investičního projektu a doba platnosti koncesionářské smlouvy.

| (103) | Na oprávnění hodnoty 7,5 %, která byla zvolena jako hodnota odrážející vážené průměrné náklady na kapitál, Francie tvrdí, že je v souladu s průměrem odhadu vážených průměrných nákladů na kapitál francouzských letišť (23), ačkoliv ho mírně přesahuje kvůli regulované oblasti letiště a skutečnosti, že odhad byl proveden v období, které předcházelo (2004) odhadům uvedeným jako reference. Francie uvádí, že společnost Cabinet Mazars používá ve své studii stejný předpoklad vážených průměrných nákladů na kapitál jako provozovatel letiště Marseille-Provence. |
| --- | --- |

(103)

Na oprávnění hodnoty 7,5 %, která byla zvolena jako hodnota odrážející vážené průměrné náklady na kapitál, Francie tvrdí, že je v souladu s průměrem odhadu vážených průměrných nákladů na kapitál francouzských letišť (23), ačkoliv ho mírně přesahuje kvůli regulované oblasti letiště a skutečnosti, že odhad byl proveden v období, které předcházelo (2004) odhadům uvedeným jako reference. Francie uvádí, že společnost Cabinet Mazars používá ve své studii stejný předpoklad vážených průměrných nákladů na kapitál jako provozovatel letiště Marseille-Provence.

23

| (104) | Francie tvrdí, že Komise nesprávně konstatovala neexistenci zvýšení externích nákladů v souvislosti s modulačními opatřeními z důvodu obecného zájmu (pobídka k otevírání nových spojů), protože tyto modulace nebyly sice zohledněny jako náklady, ale byly řádně zohledněny jako snížení v obratu u přistání, signalizace a parkování ve všech zkoumaných případech. Francie dodává, že z těchto modulací měli prospěch jak uživatelé terminálu mp2, tak terminálu mp1 a že jejich provádění v období 2005–2010 vykazuje kumulovaný souhrn poskytnutých slev, který je vyvážený mezi oběma terminály ([...]* milionů EUR v případě terminálu mp1 a [...]* milionů EUR v případě terminálu mp2). Francie rovněž předložila podnikatelský plán vypracovaný ex post pro období 2005–2010, který má doložit skutečnost, že podnikatelské plány předložené v září roku 2005 a květnu roku 2006 vycházely z výhledových ukazatelů, které se blížily skutečně dosaženým výsledkům, a že ziskovost terminálu mp2 se ukazuje jako vyšší než ziskovost, s níž se počítalo v okamžiku rozhodnutí o investici. |
| --- | --- |

(104)

Francie tvrdí, že Komise nesprávně konstatovala neexistenci zvýšení externích nákladů v souvislosti s modulačními opatřeními z důvodu obecného zájmu (pobídka k otevírání nových spojů), protože tyto modulace nebyly sice zohledněny jako náklady, ale byly řádně zohledněny jako snížení v obratu u přistání, signalizace a parkování ve všech zkoumaných případech. Francie dodává, že z těchto modulací měli prospěch jak uživatelé terminálu mp2, tak terminálu mp1 a že jejich provádění v období 2005–2010 vykazuje kumulovaný souhrn poskytnutých slev, který je vyvážený mezi oběma terminály ([...]* milionů EUR v případě terminálu mp1 a [...]* milionů EUR v případě terminálu mp2). Francie rovněž předložila podnikatelský plán vypracovaný ex post pro období 2005–2010, který má doložit skutečnost, že podnikatelské plány předložené v září roku 2005 a květnu roku 2006 vycházely z výhledových ukazatelů, které se blížily skutečně dosaženým výsledkům, a že ziskovost terminálu mp2 se ukazuje jako vyšší než ziskovost, s níž se počítalo v okamžiku rozhodnutí o investici.

ex post

3.3   PŘÍSPĚVEK NA PROVOZ PŘIZNANÝ CCIMP

PŘÍSPĚVEK NA PROVOZ PŘIZNANÝ CCIMP

| (105) | Pokud jde o příspěvky ve výši [...]* milionů EUR, které veřejné orgány vyplatily CCIMP, Francie tvrdí, že nepředstavují granty na provozní náklady ale protiplnění za služby poskytované hlavní správou CCIMP letišti Marseille-Provence. Francie vysvětluje, že vzhledem k účetnímu oddělení letištního útvaru CCI od ostatních útvarů odpovídají částky, které jsou předmětem tohoto rozhodnutí, přeúčtování prováděnému v souvislosti se službami, které hlavní správa poskytuje letišti, a představují proto příspěvky, které odpovídají službám účtovaným za období 2001–2010. |
| --- | --- |

(105)

Pokud jde o příspěvky ve výši [...]* milionů EUR, které veřejné orgány vyplatily CCIMP, Francie tvrdí, že nepředstavují granty na provozní náklady ale protiplnění za služby poskytované hlavní správou CCIMP letišti Marseille-Provence. Francie vysvětluje, že vzhledem k účetnímu oddělení letištního útvaru CCI od ostatních útvarů odpovídají částky, které jsou předmětem tohoto rozhodnutí, přeúčtování prováděnému v souvislosti se službami, které hlavní správa poskytuje letišti, a představují proto příspěvky, které odpovídají službám účtovaným za období 2001–2010.

| (106) | Francie zdůrazňuje, že osvědčení vydané auditorem CCIMP potvrzuje neexistenci finančních toků z ústředních útvarů CCIMP na letiště Marseille-Provence. |
| --- | --- |

(106)

Francie zdůrazňuje, že osvědčení vydané auditorem CCIMP potvrzuje neexistenci finančních toků z ústředních útvarů CCIMP na letiště Marseille-Provence.

| (107) | Francie rovněž vysvětlila fungování systému letištní daně, aby vyloučila případnou existenci státní podpory v souvislosti s tímto mechanismem. Francie připomíná, že letištní daň stanoví článek 1609w všeobecného daňového zákoníku, v němž je uvedeno, že se vybírá pro veřejné nebo soukromé subjekty, které provozují letiště, že ji platí každý podnik provozující veřejnou leteckou dopravu a že je výlučně určena na proplacení nákladů, kterým jsou provozovatelé letišť vystaveni při plnění úkolů v oblasti výsadních pravomocí, jako je bezpečnost, protipožární ochrana, záchrana, boj proti ohrožení zvířaty a ochrana. Francie dále upřesňuje, že se výše letištní daně stanoví ročně pro každé letiště zvlášť, a to v závislosti na službách zajišťovaných na základě platných předpisů a podle výhledových ukazatelů provozu, nákladů a dalších výnosů provozovatele. Provozovatelé letišť činí za tímto účelem roční prohlášení o nákladech a provozu, které se předkládá ke schválení místním ředitelstvím bezpečnosti civilního letectví. Výpočet sazby se provádí na úrovni ústřední správy generálního ředitelství bezpečnosti civilního letectví při zohlednění kumulovaných výsledků z předchozích roků. |
| --- | --- |

(107)

Francie rovněž vysvětlila fungování systému letištní daně, aby vyloučila případnou existenci státní podpory v souvislosti s tímto mechanismem. Francie připomíná, že letištní daň stanoví článek 1609w všeobecného daňového zákoníku, v němž je uvedeno, že se vybírá pro veřejné nebo soukromé subjekty, které provozují letiště, že ji platí každý podnik provozující veřejnou leteckou dopravu a že je výlučně určena na proplacení nákladů, kterým jsou provozovatelé letišť vystaveni při plnění úkolů v oblasti výsadních pravomocí, jako je bezpečnost, protipožární ochrana, záchrana, boj proti ohrožení zvířaty a ochrana. Francie dále upřesňuje, že se výše letištní daně stanoví ročně pro každé letiště zvlášť, a to v závislosti na službách zajišťovaných na základě platných předpisů a podle výhledových ukazatelů provozu, nákladů a dalších výnosů provozovatele. Provozovatelé letišť činí za tímto účelem roční prohlášení o nákladech a provozu, které se předkládá ke schválení místním ředitelstvím bezpečnosti civilního letectví. Výpočet sazby se provádí na úrovni ústřední správy generálního ředitelství bezpečnosti civilního letectví při zohlednění kumulovaných výsledků z předchozích roků.

| (108) | Francie odmítá zjištění, že by tento mechanismus mohl obsahovat prvky státní podpory. Francie nejprve zdůrazňuje, že tento systém je obecný a platí podle stejných pravidel pro všechna francouzská letiště. |
| --- | --- |

(108)

Francie odmítá zjištění, že by tento mechanismus mohl obsahovat prvky státní podpory. Francie nejprve zdůrazňuje, že tento systém je obecný a platí podle stejných pravidel pro všechna francouzská letiště.

| (109) | Následně upřesňuje, že vzhledem ke skutečnosti, že se výše daně stanoví podle výhledových nákladů a provozu, nemůže být úprava příjmu v závislosti na nákladech za daný rok dokonalá, ale odmítá, že by mohlo docházet k nadměrnému vyrovnání. |
| --- | --- |

(109)

Následně upřesňuje, že vzhledem ke skutečnosti, že se výše daně stanoví podle výhledových nákladů a provozu, nemůže být úprava příjmu v závislosti na nákladech za daný rok dokonalá, ale odmítá, že by mohlo docházet k nadměrnému vyrovnání.

| (110) | Francie v tomto ohledu připomíná, že provozovatelům letišť se proplácejí nesené náklady až ex post, a to v závislosti na odpisech hmotného a nehmotného majetku, a že jakmile je zjištěn pozitivní zůstatek, je převeden do kumulovaných účtů za předchozí roky, spojen s finančními náklady, které nese provozovatel, a vede k úpravě sazby pro následující rok. Francie upřesňuje, že systém letištní daně je již několik roků celkově ztrátový (přibližně 110 milionů EUR na konci roku 2010), což vede k tomu, že část výdajů na ochranu a bezpečnost, které nesou letiště, není vyrovnávána a tuto část spojenou s finančními náklady hradí stát. Francie zdůrazňuje, že zvyšování sazby, ke kterým dochází ex post, musí zohledňovat dopady na letecké společnosti, což vylučuje příliš rychlé dorovnání sazby. |
| --- | --- |

(110)

Francie v tomto ohledu připomíná, že provozovatelům letišť se proplácejí nesené náklady až ex post, a to v závislosti na odpisech hmotného a nehmotného majetku, a že jakmile je zjištěn pozitivní zůstatek, je převeden do kumulovaných účtů za předchozí roky, spojen s finančními náklady, které nese provozovatel, a vede k úpravě sazby pro následující rok. Francie upřesňuje, že systém letištní daně je již několik roků celkově ztrátový (přibližně 110 milionů EUR na konci roku 2010), což vede k tomu, že část výdajů na ochranu a bezpečnost, které nesou letiště, není vyrovnávána a tuto část spojenou s finančními náklady hradí stát. Francie zdůrazňuje, že zvyšování sazby, ke kterým dochází ex post, musí zohledňovat dopady na letecké společnosti, což vylučuje příliš rychlé dorovnání sazby.

ex post

ex post

| (111) | Francie rovněž zmiňuje mechanismus „vynulování“ v případě změny správce letiště, kdy provozovatel musí vrátit případný pozitivní zůstatek, který je zjištěn na konci jeho pověření. |
| --- | --- |

(111)

Francie rovněž zmiňuje mechanismus „vynulování“ v případě změny správce letiště, kdy provozovatel musí vrátit případný pozitivní zůstatek, který je zjištěn na konci jeho pověření.

| (112) | Pokud jde o letiště Marseille-Provence, Francie upřesňuje, že kumulovaná ztráta systému letištní daně dosahovala na konci roku 2000 výše 2,7 milionu EUR, že k vyrovnání došlo v roce 2010 sazbou daně stanovenou na 8,20 EUR a že sazba na rok 2011 byla snížena (7,774 EUR), aby nevznikl přebytek. |
| --- | --- |

(112)

Pokud jde o letiště Marseille-Provence, Francie upřesňuje, že kumulovaná ztráta systému letištní daně dosahovala na konci roku 2000 výše 2,7 milionu EUR, že k vyrovnání došlo v roce 2010 sazbou daně stanovenou na 8,20 EUR a že sazba na rok 2011 byla snížena (7,774 EUR), aby nevznikl přebytek.

3.4   STANOVENÍ POPLATKŮ ZA CESTUJÍCÍ NA TERMINÁLECH MP1 A MP2

STANOVENÍ POPLATKŮ ZA CESTUJÍCÍ NA TERMINÁLECH MP1 A MP2

| (113) | Francie tvrdí, že rozlišení sazeb mezi terminály mp1 a mp2 je v souladu s ustanoveními směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/12/ES (24), a připomíná, že terminál mp2 je otevřen pro všechny letecké společnosti. Upřesňuje, že rozdíl v sazbách mezi terminály mp1 a mp2 je založen na rozdílu souvisejících nákladů na cestující na těchto terminálech. Francie tvrdí, že Státní rada ve svém rozhodnutí ze dne 26. července 2011 připustila, že sazby stanovené pro terminál mp1 jsou platné, a nepřímo tak potvrdila platnost pravidel účetního přidělování nákladů a příjmů mezi terminály mp1 a mp2. Francie zdůrazňuje, že kvůli zásadě „samostatného financování“, jež se uplatňuje na letišti Marseille-Provence, tvoří rozdíl mezi pořizovacími náklady poplatku za cestujícího a sazbou tohoto poplatku vlastní zdroje letiště z neleteckých činností, které by obezřetný subjekt zohlednil při stanovení sazeb uplatňovaných na letišti. |
| --- | --- |

(113)

Francie tvrdí, že rozlišení sazeb mezi terminály mp1 a mp2 je v souladu s ustanoveními směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/12/ES (24), a připomíná, že terminál mp2 je otevřen pro všechny letecké společnosti. Upřesňuje, že rozdíl v sazbách mezi terminály mp1 a mp2 je založen na rozdílu souvisejících nákladů na cestující na těchto terminálech. Francie tvrdí, že Státní rada ve svém rozhodnutí ze dne 26. července 2011 připustila, že sazby stanovené pro terminál mp1 jsou platné, a nepřímo tak potvrdila platnost pravidel účetního přidělování nákladů a příjmů mezi terminály mp1 a mp2. Francie zdůrazňuje, že kvůli zásadě „samostatného financování“, jež se uplatňuje na letišti Marseille-Provence, tvoří rozdíl mezi pořizovacími náklady poplatku za cestujícího a sazbou tohoto poplatku vlastní zdroje letiště z neleteckých činností, které by obezřetný subjekt zohlednil při stanovení sazeb uplatňovaných na letišti.

24

| (114) | Francie odmítá, že by CCIMP zohlednila pouze dodatečné náklady přímo související s uvedením terminálu mp2 do provozu a jeho provozováním. Tvrdí, že je možno oddělit všechny investice nutné pro terminál mp2, tj. částku 8,95 milionu EUR, protože oba terminály jsou zeměpisně odloučeny. Francie připomíná, že strukturu nákladů letiště tvoří v zásadě fixní náklady. |
| --- | --- |

(114)

Francie odmítá, že by CCIMP zohlednila pouze dodatečné náklady přímo související s uvedením terminálu mp2 do provozu a jeho provozováním. Tvrdí, že je možno oddělit všechny investice nutné pro terminál mp2, tj. částku 8,95 milionu EUR, protože oba terminály jsou zeměpisně odloučeny. Francie připomíná, že strukturu nákladů letiště tvoří v zásadě fixní náklady.

| (115) | Francie dále podrobně rozebírá skutečnosti, které vedly ke stanovení provozních nákladů připisovaných terminálu mp2:






  — | terminál mp2 představuje pouze 8,9 % celkové plochy terminálů letiště a jen 9,8 % souhrnu položky „daně, poplatky a pojištění“, |
| --- | --- | --- |

(115)

Francie dále podrobně rozebírá skutečnosti, které vedly ke stanovení provozních nákladů připisovaných terminálu mp2:

—

terminál mp2 představuje pouze 8,9 % celkové plochy terminálů letiště a jen 9,8 % souhrnu položky „daně, poplatky a pojištění“,

| — | náklady na údržbu a opravy se týkají hlavně oprav mechanických dílů, jako jsou výtahy, travelátory (pojízdné chodníky) a eskalátory, a terminál se zjednodušenými službami, který není vybaven travelátory a ani eskalátory, proto představuje pouze 5 % výdajové položky „údržba a opravy“, |
| --- | --- |

—

náklady na údržbu a opravy se týkají hlavně oprav mechanických dílů, jako jsou výtahy, travelátory (pojízdné chodníky) a eskalátory, a terminál se zjednodušenými službami, který není vybaven travelátory a ani eskalátory, proto představuje pouze 5 % výdajové položky „údržba a opravy“,

| — | terminál mp2 je nový, lépe izolovaný a s níže položeným stropem než terminál mp1, zabírá 8,9 % plochy terminálů letiště a představuje pouze 8,6 % výdajů „tekuté látky“ (energie), |
| --- | --- |

—

terminál mp2 je nový, lépe izolovaný a s níže položeným stropem než terminál mp1, zabírá 8,9 % plochy terminálů letiště a představuje pouze 8,6 % výdajů „tekuté látky“ (energie),

| — | náklady na úklid jsou terminálu mp2 připisovány ve výši 7,8 % vzhledem k podílu obsazené plochy (8,9 %), podlahové krytině (dlaždice v terminálu mp2, koberec v terminálu mp1) a stejné četnosti úklidu v obou terminálech, |
| --- | --- |

—

náklady na úklid jsou terminálu mp2 připisovány ve výši 7,8 % vzhledem k podílu obsazené plochy (8,9 %), podlahové krytině (dlaždice v terminálu mp2, koberec v terminálu mp1) a stejné četnosti úklidu v obou terminálech,

| — | vznik terminálu mp2 nevyžaduje žádné dodatečné výdaje na zaměstnance, s výjimkou přijetí jedné osoby do funkce koordinátora terminálu v roce 2007, jedné osoby do funkce koordinátora provozu a jedné osoby do informační kanceláře v roce 2010, což je předpoklad vyplývající z tabulky předložené Francií, jež rovněž ve své odpovědi podrobně vysvětluje přerozdělovací klíče, které se používají pro přidělování provozních výdajů mezi oba terminály. |
| --- | --- |

—

vznik terminálu mp2 nevyžaduje žádné dodatečné výdaje na zaměstnance, s výjimkou přijetí jedné osoby do funkce koordinátora terminálu v roce 2007, jedné osoby do funkce koordinátora provozu a jedné osoby do informační kanceláře v roce 2010, což je předpoklad vyplývající z tabulky předložené Francií, jež rovněž ve své odpovědi podrobně vysvětluje přerozdělovací klíče, které se používají pro přidělování provozních výdajů mezi oba terminály.

| (116) | Francie tak tvrdí, že vzhledem ke skutečnosti, že přidělení výrobních nákladů bylo provedeno při stejném počtu zaměstnanců, představují náklady přidělené terminálu mp2 pro terminál mp1 úspory ve stejné výši, pokud jde o poplatek za cestujícího. Francie uvádí, že náklady přidělené terminálu mp2 přesně odpovídají dodatečným nákladům, které by nesl terminál mp1 za předpokladu, že by nedošlo k výstavbě druhého terminálu (příloha 44 a příloha 25). |
| --- | --- |

(116)

Francie tak tvrdí, že vzhledem ke skutečnosti, že přidělení výrobních nákladů bylo provedeno při stejném počtu zaměstnanců, představují náklady přidělené terminálu mp2 pro terminál mp1 úspory ve stejné výši, pokud jde o poplatek za cestujícího. Francie uvádí, že náklady přidělené terminálu mp2 přesně odpovídají dodatečným nákladům, které by nesl terminál mp1 za předpokladu, že by nedošlo k výstavbě druhého terminálu (příloha 44 a příloha 25).

| (117) | Francie rovněž odmítá závěr společnosti PwC, podle kterého investice, které nejsou připisovány terminálům přímo, jim mají být připsány nepřímo, a podrobně rozebírá investice oddělené od poplatku za cestujícího a jejich zohlednění na úrovni účetnictví (investice do oddělených budov terminálů, které vytvářejí oddělené příjmy z nájmu, jednorázové investice na nahrazení zastaralých zařízení přidělených vyhrazeným analytickým centrům, investice do pozemních komunikací, informatiky a schůdků do letadla, které jsou připisovány vyhrazenému analytickému centru a případně zahrnuty do podílu všeobecných nákladů). Francie dále odmítá tvrzení společnosti PwC, podle kterého by se 10 % odpisů hmotného a nehmotného majetku terminálu mp1 mělo připisovat terminálu mp2, protože je možné, že cestující tohoto terminálu použijí zařízení terminálu mp1. Tvrdí, že kvůli jasnému oddělení infrastruktur na letištní platformě je toto používání málo pravděpodobné, že by to znamenalo přidělit k celkové ploše terminálu mp2 odpovídající plochu a že by to vyžadovalo připisovat terminálu mp2 ve stejné míře komerční příjmy terminálu mp1, čímž by se snížilo ziskové rozpětí hlavního terminálu o [...]* milionu EUR. |
| --- | --- |

(117)

Francie rovněž odmítá závěr společnosti PwC, podle kterého investice, které nejsou připisovány terminálům přímo, jim mají být připsány nepřímo, a podrobně rozebírá investice oddělené od poplatku za cestujícího a jejich zohlednění na úrovni účetnictví (investice do oddělených budov terminálů, které vytvářejí oddělené příjmy z nájmu, jednorázové investice na nahrazení zastaralých zařízení přidělených vyhrazeným analytickým centrům, investice do pozemních komunikací, informatiky a schůdků do letadla, které jsou připisovány vyhrazenému analytickému centru a případně zahrnuty do podílu všeobecných nákladů). Francie dále odmítá tvrzení společnosti PwC, podle kterého by se 10 % odpisů hmotného a nehmotného majetku terminálu mp1 mělo připisovat terminálu mp2, protože je možné, že cestující tohoto terminálu použijí zařízení terminálu mp1. Tvrdí, že kvůli jasnému oddělení infrastruktur na letištní platformě je toto používání málo pravděpodobné, že by to znamenalo přidělit k celkové ploše terminálu mp2 odpovídající plochu a že by to vyžadovalo připisovat terminálu mp2 ve stejné míře komerční příjmy terminálu mp1, čímž by se snížilo ziskové rozpětí hlavního terminálu o [...]* milionu EUR.

| (118) | Francie dále zdůrazňuje, že předpoklady provozu zohledněné společností PwC v jejích zprávách z roku 2006 a 2007 vycházejí z prognóz, které byly číselně vyjádřeny v podnikatelském plánu z roku 2004, a neberou ohled na aktualizované snížené údaje o provozu uvedené v podnikatelských plánech ze září roku 2005 a května roku 2006, které byly vypracovány po rozhodnutí společnosti Air France nepřevádět na terminál mp2 provozování své „kyvadlové letecké dopravy“ a po odložení rozhodnutí o otevření nového terminálu o šest měsíců, které vedlo k výraznému snížení provozu v roce 2006 a 2007. Francie odmítá „kanibalizaci“ provozu terminálu mp1 terminálem mp2, o které se hovoří ve zprávě společnosti PwC. V tomto ohledu zdůrazňuje, že společnost Air France nakonec neuskutečnila svůj plán na převedení letů „kyvadlové letecké dopravy“ na pařížské letiště Orly na terminál mp2 a že provoz společnosti Air France zůstal v období 2008–2011 stálý na každé ze dvou destinací, které byly vystaveny konkurenčním spojům, které společnost Ryanair začala provozovat od roku 2009 na terminálu mp2. |
| --- | --- |

(118)

Francie dále zdůrazňuje, že předpoklady provozu zohledněné společností PwC v jejích zprávách z roku 2006 a 2007 vycházejí z prognóz, které byly číselně vyjádřeny v podnikatelském plánu z roku 2004, a neberou ohled na aktualizované snížené údaje o provozu uvedené v podnikatelských plánech ze září roku 2005 a května roku 2006, které byly vypracovány po rozhodnutí společnosti Air France nepřevádět na terminál mp2 provozování své „kyvadlové letecké dopravy“ a po odložení rozhodnutí o otevření nového terminálu o šest měsíců, které vedlo k výraznému snížení provozu v roce 2006 a 2007. Francie odmítá „kanibalizaci“ provozu terminálu mp1 terminálem mp2, o které se hovoří ve zprávě společnosti PwC. V tomto ohledu zdůrazňuje, že společnost Air France nakonec neuskutečnila svůj plán na převedení letů „kyvadlové letecké dopravy“ na pařížské letiště Orly na terminál mp2 a že provoz společnosti Air France zůstal v období 2008–2011 stálý na každé ze dvou destinací, které byly vystaveny konkurenčním spojům, které společnost Ryanair začala provozovat od roku 2009 na terminálu mp2.

| (119) | Francie zastává názor, že vzhledem ke skutečnosti, že tvrzení společnosti PwC nejsou opodstatněná, není opodstatněná ani sazba ve výši 3,84 EUR za cestujícího, a uvádí, že tato sazba je vyšší než sazba uplatňovaná v roce 2007 na terminálu mp1. |
| --- | --- |

(119)

Francie zastává názor, že vzhledem ke skutečnosti, že tvrzení společnosti PwC nejsou opodstatněná, není opodstatněná ani sazba ve výši 3,84 EUR za cestujícího, a uvádí, že tato sazba je vyšší než sazba uplatňovaná v roce 2007 na terminálu mp1.

| (120) | Francie připomíná, že po zrušení sazeb uplatňovaných na terminálu mp2 v roce 2006, 2007 a 2008 a sazeb uplatňovaných na terminálu mp1 v roce 2008 Státní radou, provozovatel letiště stanovil pro každý z terminálů nové sazby. Odůvodnění zvýšení sazeb na terminálu mp2 spočívá v požadavku regulačního orgánu (ministr pověřený hospodářstvím a ministr pověřený civilním letectvím) připisovat pouze tomuto terminálu náklady související se smlouvou o reklamě uzavřené se společností AMS, aniž by došlo ke zpochybnění přerozdělovacích klíčů pro rozdělování nákladů mezi terminály. |
| --- | --- |

(120)

Francie připomíná, že po zrušení sazeb uplatňovaných na terminálu mp2 v roce 2006, 2007 a 2008 a sazeb uplatňovaných na terminálu mp1 v roce 2008 Státní radou, provozovatel letiště stanovil pro každý z terminálů nové sazby. Odůvodnění zvýšení sazeb na terminálu mp2 spočívá v požadavku regulačního orgánu (ministr pověřený hospodářstvím a ministr pověřený civilním letectvím) připisovat pouze tomuto terminálu náklady související se smlouvou o reklamě uzavřené se společností AMS, aniž by došlo ke zpochybnění přerozdělovacích klíčů pro rozdělování nákladů mezi terminály.

| (121) | Podle Francie stanovila CCIMP údajně takovou úroveň sazby, která umožnila dosáhnout stejnou míru pokrytí nákladů u každého z terminálů (tj. [...]* %). Francie tvrdí, že směrnice 2009/12/ES stanoví, že výše letištních poplatků se má lišit zejména podle nákladů na služby a že za účelem zajištění, že toto rozlišení sazeb je opodstatněné, je nutno zajistit vyrovnanost míry pokrytí těchto nákladů poplatkem za cestujícího u každého terminálu. Francie dodává, že tato míra pokrytí nemusí dosahovat 100 %, protože řízení v rámci „samostatného financování“ zvažuje celkovou hospodářskou vyváženost provozování letiště při zahrnutí příjmů z činností mimo leteckou dopravu. Francie připomíná, že společnost Cabinet Mazars ve své zprávě usoudila, že pokrytí nákladů na cestující výnosem z poplatku za cestujícího dosáhlo v roce 2007 míry [...]* % na terminálu mp1 a míry [...]* % na terminálu mp2. |
| --- | --- |

(121)

Podle Francie stanovila CCIMP údajně takovou úroveň sazby, která umožnila dosáhnout stejnou míru pokrytí nákladů u každého z terminálů (tj. [...]* %). Francie tvrdí, že směrnice 2009/12/ES stanoví, že výše letištních poplatků se má lišit zejména podle nákladů na služby a že za účelem zajištění, že toto rozlišení sazeb je opodstatněné, je nutno zajistit vyrovnanost míry pokrytí těchto nákladů poplatkem za cestujícího u každého terminálu. Francie dodává, že tato míra pokrytí nemusí dosahovat 100 %, protože řízení v rámci „samostatného financování“ zvažuje celkovou hospodářskou vyváženost provozování letiště při zahrnutí příjmů z činností mimo leteckou dopravu. Francie připomíná, že společnost Cabinet Mazars ve své zprávě usoudila, že pokrytí nákladů na cestující výnosem z poplatku za cestujícího dosáhlo v roce 2007 míry [...]* % na terminálu mp1 a míry [...]* % na terminálu mp2.

| (122) | Francie na základě uvedeného dospívá k závěru, že sazby u poplatku za cestujícího na terminálu mp2 nemohou představovat hospodářské zvýhodnění určité společnosti ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože byly stanoveny v souvislosti s náklady na výstavbu a provozování terminálu mp2, že rozdíl mezi výší poplatků za cestujícího za použití každého z terminálů je objektivní, transparentní a odůvodněný náklady připisovanými každému z nich a že rozlišení je v tomto rámci výslovně stanoveno v článku 10 směrnice 2009/12/ES. |
| --- | --- |

(122)

Francie na základě uvedeného dospívá k závěru, že sazby u poplatku za cestujícího na terminálu mp2 nemohou představovat hospodářské zvýhodnění určité společnosti ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože byly stanoveny v souvislosti s náklady na výstavbu a provozování terminálu mp2, že rozdíl mezi výší poplatků za cestujícího za použití každého z terminálů je objektivní, transparentní a odůvodněný náklady připisovanými každému z nich a že rozlišení je v tomto rámci výslovně stanoveno v článku 10 směrnice 2009/12/ES.

| (123) | V tomto konkrétním případě není prokázána ani selektivita opatření, protože sazebník platí bez rozlišení pro každou společnost, která používá terminál mp2. |
| --- | --- |

(123)

V tomto konkrétním případě není prokázána ani selektivita opatření, protože sazebník platí bez rozlišení pro každou společnost, která používá terminál mp2.

| (124) | Pokud jde o snížené poplatky za cestujícího v případě vnitrostátních letů, Francie upřesňuje, že rozsudek ze dne 16. října 2009 nadále zakazuje jakékoliv rozlišování sazeb v zemích schengenského prostoru, a připomíná, že Komise ve svém rozhodnutí ze dne 28. ledna 2009 usoudila, že není nutno navrhovat dodatečná opatření. |
| --- | --- |

(124)

Pokud jde o snížené poplatky za cestujícího v případě vnitrostátních letů, Francie upřesňuje, že rozsudek ze dne 16. října 2009 nadále zakazuje jakékoliv rozlišování sazeb v zemích schengenského prostoru, a připomíná, že Komise ve svém rozhodnutí ze dne 28. ledna 2009 usoudila, že není nutno navrhovat dodatečná opatření.

3.5   SNÍŽENÍ POPLATKŮ ZA OTEVŘENÍ NOVÝCH SPOJŮ

SNÍŽENÍ POPLATKŮ ZA OTEVŘENÍ NOVÝCH SPOJŮ

| (125) | Francie úvodem poznamenává, že modulace sazeb, jež jsou předmětem posouzení Komise v bodech odůvodnění (116) až (137) jejího rozhodnutí o zahájení řízení a jež jsou poskytované leteckým společnostem, existují ve Francii na všech státních letištích a na velkém počtu decentralizovaných letišť. |
| --- | --- |

(125)

Francie úvodem poznamenává, že modulace sazeb, jež jsou předmětem posouzení Komise v bodech odůvodnění (116) až (137) jejího rozhodnutí o zahájení řízení a jež jsou poskytované leteckým společnostem, existují ve Francii na všech státních letištích a na velkém počtu decentralizovaných letišť.

| (126) | Dodává, že cílem těchto opatření je podpořit otevírání nových leteckých spojů. Jejich důvodem má být obecný zájem, který spočívá v lepší dopravní obslužnosti a lepším propojení území, územním rozvoji a integraci evropského trhu. |
| --- | --- |

(126)

Dodává, že cílem těchto opatření je podpořit otevírání nových leteckých spojů. Jejich důvodem má být obecný zájem, který spočívá v lepší dopravní obslužnosti a lepším propojení území, územním rozvoji a integraci evropského trhu.

| (127) | Podle Francie musí Komise ve své analýze slučitelnosti takto poskytnutých podpor s evropským právem zmíněný důvod obecného zájmu zohlednit. |
| --- | --- |

(127)

Podle Francie musí Komise ve své analýze slučitelnosti takto poskytnutých podpor s evropským právem zmíněný důvod obecného zájmu zohlednit.

| (128) | Francie rovněž tvrdí, že schvaluje každý rok modulace sazeb v rámci schvalovacího řízení, které se uplatňuje u všech státních letišť a které umožňuje zaručit, že opatření nebudou mít diskriminační povahu. Francie zastává názor, že každoroční schvalovací řízení sazeb tak údajně stačí ke splnění požadavku, aby na úrovni členského státu existoval odvolací mechanismus, který by vyloučil diskriminaci při přidělování podpor, což je jedno z kritérií slučitelnosti zkoumané podpory. |
| --- | --- |

(128)

Francie rovněž tvrdí, že schvaluje každý rok modulace sazeb v rámci schvalovacího řízení, které se uplatňuje u všech státních letišť a které umožňuje zaručit, že opatření nebudou mít diskriminační povahu. Francie zastává názor, že každoroční schvalovací řízení sazeb tak údajně stačí ke splnění požadavku, aby na úrovni členského státu existoval odvolací mechanismus, který by vyloučil diskriminaci při přidělování podpor, což je jedno z kritérií slučitelnosti zkoumané podpory.

| (129) | Francie připomíná, že vnitrostátní právo (článek R.224-2-2 zákonu o civilním letectví), které zavádí možnost modulace sazeb, ukládá subjektu pověřenému stanovením sazeb povinnost určit kontrolní ukazatele, které odpovídají sledovanému cíli obecného zájmu. Francie tvrdí, že stanovené kontrolní ukazatele umožňují ujistit se každý rok o řádném provádění opatření a zjistit případné potřeby jeho upravení a že tyto ukazatele stačí ke splnění kritéria slučitelnosti podpory, jež spočívá v existenci systému sankcí pro případ, že by dopravce nedodržoval závazky, které vůči letišti přijal. |
| --- | --- |

(129)

Francie připomíná, že vnitrostátní právo (článek R.224-2-2 zákonu o civilním letectví), které zavádí možnost modulace sazeb, ukládá subjektu pověřenému stanovením sazeb povinnost určit kontrolní ukazatele, které odpovídají sledovanému cíli obecného zájmu. Francie tvrdí, že stanovené kontrolní ukazatele umožňují ujistit se každý rok o řádném provádění opatření a zjistit případné potřeby jeho upravení a že tyto ukazatele stačí ke splnění kritéria slučitelnosti podpory, jež spočívá v existenci systému sankcí pro případ, že by dopravce nedodržoval závazky, které vůči letišti přijal.

| (130) | Francie upřesňuje, že bilance modulací sazeb byla od roku 2005, kdy byl tento mechanismus zaveden, pravidelně předkládána na schůzích komise Cocoéco, což prokazuje, že zástupci uživatelů letištní platformy si byli vědomi veřejného charakteru poskytnutých opatření, a stačí ke splnění kritéria slučitelnosti, jež spočívá ve zveřejnění dotčených opatření. |
| --- | --- |

(130)

Francie upřesňuje, že bilance modulací sazeb byla od roku 2005, kdy byl tento mechanismus zaveden, pravidelně předkládána na schůzích komise Cocoéco, což prokazuje, že zástupci uživatelů letištní platformy si byli vědomi veřejného charakteru poskytnutých opatření, a stačí ke splnění kritéria slučitelnosti, jež spočívá ve zveřejnění dotčených opatření.

| (131) | Francie zdůrazňuje, že šetřené modulace sazeb jsou v souladu s ustanoveními směrnice 2009/12/ES, která členským států povoluje zavést do letištních poplatků modulace z důvodu veřejného a obecného zájmu. Francie z uvedeného vyvozuje, že se provozovatel letiště nemusí chovat jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství, když takovou modulaci sazeb zavede. Francie zdůrazňuje, že ve francouzském právu existují další modulace sazeb z důvodu obecného zájmu, a to zejména z důvodu ochrany životního prostředí, jako je modulace poplatku za přistání v závislosti na kategorii letadla a denního období vzhledem ke škodlivosti hluku. |
| --- | --- |

(131)

Francie zdůrazňuje, že šetřené modulace sazeb jsou v souladu s ustanoveními směrnice 2009/12/ES, která členským států povoluje zavést do letištních poplatků modulace z důvodu veřejného a obecného zájmu. Francie z uvedeného vyvozuje, že se provozovatel letiště nemusí chovat jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství, když takovou modulaci sazeb zavede. Francie zdůrazňuje, že ve francouzském právu existují další modulace sazeb z důvodu obecného zájmu, a to zejména z důvodu ochrany životního prostředí, jako je modulace poplatku za přistání v závislosti na kategorii letadla a denního období vzhledem ke škodlivosti hluku.

| (132) | Francie popírá, že taková opatření představují podporu na zahájení provozu, a tvrdí, že jejich cílem je internalizovat některé složky veřejného zájmu (vyrovnání zásahů do životního prostředí, zlepšení propojení území atd.), které by jinak v sazbě poplatků nebyly zohledněny. |
| --- | --- |

(132)

Francie popírá, že taková opatření představují podporu na zahájení provozu, a tvrdí, že jejich cílem je internalizovat některé složky veřejného zájmu (vyrovnání zásahů do životního prostředí, zlepšení propojení území atd.), které by jinak v sazbě poplatků nebyly zohledněny.

| (133) | Francie tvrdí, že podnikatelský plán, který by prokazoval, že poskytnuté modulace nejsou ziskové, by přesto neznamenal, že provozovatel od nich musí upustit, protože tento podnikatelský plán by nezohledňoval externality vyplývající z opatření, jako jsou úspory dosažené v oblasti emisí znečišťujících látek nebo hluku či zlepšení propojení území a jejich lepší dopravní obslužnost. Podle Francie potíže s ohodnocením těchto opatření na finanční úrovni vedly k tomu, že tato pobídková opatření byla v rámci směrnice 2009/12/ES předmětem odděleného předpokladu. |
| --- | --- |

(133)

Francie tvrdí, že podnikatelský plán, který by prokazoval, že poskytnuté modulace nejsou ziskové, by přesto neznamenal, že provozovatel od nich musí upustit, protože tento podnikatelský plán by nezohledňoval externality vyplývající z opatření, jako jsou úspory dosažené v oblasti emisí znečišťujících látek nebo hluku či zlepšení propojení území a jejich lepší dopravní obslužnost. Podle Francie potíže s ohodnocením těchto opatření na finanční úrovni vedly k tomu, že tato pobídková opatření byla v rámci směrnice 2009/12/ES předmětem odděleného předpokladu.

| (134) | Francie odmítá metodologický přístup použitý Komisí, který spočívá v uplatnění zkoušky pomocí zásady obezřetného subjektu v tržním hospodářství, která údajně není vhodná pro analýzu opatření, jejichž cílem je, aby veřejný zájem mohl využít pozitivních externalit. |
| --- | --- |

(134)

Francie odmítá metodologický přístup použitý Komisí, který spočívá v uplatnění zkoušky pomocí zásady obezřetného subjektu v tržním hospodářství, která údajně není vhodná pro analýzu opatření, jejichž cílem je, aby veřejný zájem mohl využít pozitivních externalit.

| (135) | Francie tvrdí, že informace uvedené v bodě odůvodnění (124) rozhodnutí Komise o zahájení řízení jsou nesprávné. Uvedené sazby vykazují proměnlivou část poplatku za přistání na cestujícího. Ve skutečnosti se proměnlivá část poplatku za přistání vypočítává na základě hmotnosti letadla v počtu tun a nikoliv na základě počtu cestujících. |
| --- | --- |

(135)

Francie tvrdí, že informace uvedené v bodě odůvodnění (124) rozhodnutí Komise o zahájení řízení jsou nesprávné. Uvedené sazby vykazují proměnlivou část poplatku za přistání na cestujícího. Ve skutečnosti se proměnlivá část poplatku za přistání vypočítává na základě hmotnosti letadla v počtu tun a nikoliv na základě počtu cestujících.

| (136) | Francie podpůrně tvrdí, že modulace sazeb za účelem otevření nového spoje jsou pro letiště Marseille-Provence z hospodářského hlediska ziskové. Francie ve své odpovědi předkládá studii ziskovosti poskytnutých opatření, která byla vypracována ex post. Podle Francie výpočty provedené na základě obchodních příjmů za rok 2008 prokazují, že průměrné snížení poskytnuté u spoje provozovaného typickými letadly, která používají terminály mp1 a mp2, je nižší než příjmy vyvolané příjmy přidělenými každému z těchto terminálů a vykazuje čistý výsledek ve výši [...]* EUR na cestujícího v případě terminálu mp1 a [...]* EUR na cestujícího v případě terminálu mp2. Francie zastává názor, že 83 % provozu vytvořeného tímto opatřením po třech rocích přetrvává a vytváří dodatečný zisk. Francie tvrdí, že nová studie ziskovosti modulací odhlasovaných komisí Cocoéco dne 6. prosince 2004 byla vypracována na základě podnikatelského plánu ze září roku 2005, který byl aktualizován v květnu roku 2006 na základě letadla B737 o hmotnosti 67 tun v případě terminálu mp2 a letadla A319 v případě terminálu mp1. Byly zkoumány dva předpoklady provozu: v prvním se nárůst provozu od třetího roku provádění modulací týká pouze vyššího počtu obrátek na stávajících spojích a v druhém se nárůst provozu týká výlučně nových spojů. První předpoklad by vedl k vykázání čistého výsledku u obratu ve výši [...]* % a k čisté aktualizované hodnotě ve výši [...]* EUR, zatímco druhý k čistému výsledku u obratu ve výši [...]* % a k čisté aktualizované hodnotě ve výši [...]* EUR. |
| --- | --- |

(136)

Francie podpůrně tvrdí, že modulace sazeb za účelem otevření nového spoje jsou pro letiště Marseille-Provence z hospodářského hlediska ziskové. Francie ve své odpovědi předkládá studii ziskovosti poskytnutých opatření, která byla vypracována ex post. Podle Francie výpočty provedené na základě obchodních příjmů za rok 2008 prokazují, že průměrné snížení poskytnuté u spoje provozovaného typickými letadly, která používají terminály mp1 a mp2, je nižší než příjmy vyvolané příjmy přidělenými každému z těchto terminálů a vykazuje čistý výsledek ve výši [...]* EUR na cestujícího v případě terminálu mp1 a [...]* EUR na cestujícího v případě terminálu mp2. Francie zastává názor, že 83 % provozu vytvořeného tímto opatřením po třech rocích přetrvává a vytváří dodatečný zisk. Francie tvrdí, že nová studie ziskovosti modulací odhlasovaných komisí Cocoéco dne 6. prosince 2004 byla vypracována na základě podnikatelského plánu ze září roku 2005, který byl aktualizován v květnu roku 2006 na základě letadla B737 o hmotnosti 67 tun v případě terminálu mp2 a letadla A319 v případě terminálu mp1. Byly zkoumány dva předpoklady provozu: v prvním se nárůst provozu od třetího roku provádění modulací týká pouze vyššího počtu obrátek na stávajících spojích a v druhém se nárůst provozu týká výlučně nových spojů. První předpoklad by vedl k vykázání čistého výsledku u obratu ve výši [...]* % a k čisté aktualizované hodnotě ve výši [...]* EUR, zatímco druhý k čistému výsledku u obratu ve výši [...]* % a k čisté aktualizované hodnotě ve výši [...]* EUR.

ex post

| (137) | Francie tvrdí, že modulace neměly diskriminační povahu a platily pro všechny letecké společnosti, které splnily podmínky použitelnosti. Francie proto odmítá, že by opatření splnilo kritérium selektivity v charakterizaci státní podpory. |
| --- | --- |

(137)

Francie tvrdí, že modulace neměly diskriminační povahu a platily pro všechny letecké společnosti, které splnily podmínky použitelnosti. Francie proto odmítá, že by opatření splnilo kritérium selektivity v charakterizaci státní podpory.

| (138) | Francie připomíná, že Komise ve svém rozhodnutí ohledně letiště Manchester (25), které uvádí ve svém rozhodnutí ve věci Charleroi (26), uznala, že poskytnutí slev u poplatků za přistání představuje časově omezené opatření, které je součástí systému otevřeného všem leteckým společnostem, které zahajují provoz na novém spoji s odletem z Manchesteru, a proto toto opatření vylučuje riziko narušení hospodářské soutěže a nespadá do oblasti působnosti článku 107 SFEU. Francie na základě uvedeného dospívá k názoru, že systém přístupný všem leteckým společnostem a poskytovaný po omezenou dobu nespadá do oblasti působnosti článku 107 SFEU. |
| --- | --- |

(138)

Francie připomíná, že Komise ve svém rozhodnutí ohledně letiště Manchester (25), které uvádí ve svém rozhodnutí ve věci Charleroi (26), uznala, že poskytnutí slev u poplatků za přistání představuje časově omezené opatření, které je součástí systému otevřeného všem leteckým společnostem, které zahajují provoz na novém spoji s odletem z Manchesteru, a proto toto opatření vylučuje riziko narušení hospodářské soutěže a nespadá do oblasti působnosti článku 107 SFEU. Francie na základě uvedeného dospívá k názoru, že systém přístupný všem leteckým společnostem a poskytovaný po omezenou dobu nespadá do oblasti působnosti článku 107 SFEU.

25

Charleroi

26

| (139) | Francie vysvětluje systém modulace sazeb, který platil od 15. února do 31. července 2009, a upřesňuje, že ho využilo 24 leteckých společností. Připomíná, že správní soud v Marseille tento systém zrušil rozsudkem ze dne 30. června 2009 s odůvodněním, že rozsah modulace byl příliš značný, a systém byl od 1. února 2010 nahrazen systémem, v němž byla míra snížení poplatků omezena a podmínky poskytnutí zpřísněny. Francie tvrdí, že podmínky vyplývající z rozhodnutí ve věci Manchester jsou v případě obou zavedených systémů modulace sazeb splněny a že předmětné modulace nespadají do rámce článku 107 SFEU. Podle Francie tak Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení přezkoumává předmětné modulace z hlediska zásady obezřetného subjektu neoprávněně. |
| --- | --- |

(139)

Francie vysvětluje systém modulace sazeb, který platil od 15. února do 31. července 2009, a upřesňuje, že ho využilo 24 leteckých společností. Připomíná, že správní soud v Marseille tento systém zrušil rozsudkem ze dne 30. června 2009 s odůvodněním, že rozsah modulace byl příliš značný, a systém byl od 1. února 2010 nahrazen systémem, v němž byla míra snížení poplatků omezena a podmínky poskytnutí zpřísněny. Francie tvrdí, že podmínky vyplývající z rozhodnutí ve věci Manchester jsou v případě obou zavedených systémů modulace sazeb splněny a že předmětné modulace nespadají do rámce článku 107 SFEU. Podle Francie tak Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení přezkoumává předmětné modulace z hlediska zásady obezřetného subjektu neoprávněně.

Manchester

3.6   SNÍŽENÍ PŘIZNANÁ U POPLATKŮ ZA NOČNÍ PARKOVÁNÍ

SNÍŽENÍ PŘIZNANÁ U POPLATKŮ ZA NOČNÍ PARKOVÁNÍ

| (140) | Francie tvrdí, že toto snížení – stejně jako snížení v případě nových spojů – bylo zavedeno z důvodů obecného zájmu. Modulace poplatku za noční parkování měla letišti Marseille-Provence umožnit zvýšit počet letů na začátku a na konci dne, a optimalizovat tak využívání infrastruktury. Francie zdůrazňuje, že dopad tohoto opatření je omezen na [...]* % obratu u poplatku za parkování bez zohlednění důsledků modulací při otevírání nových spojů. |
| --- | --- |

(140)

Francie tvrdí, že toto snížení – stejně jako snížení v případě nových spojů – bylo zavedeno z důvodů obecného zájmu. Modulace poplatku za noční parkování měla letišti Marseille-Provence umožnit zvýšit počet letů na začátku a na konci dne, a optimalizovat tak využívání infrastruktury. Francie zdůrazňuje, že dopad tohoto opatření je omezen na [...]* % obratu u poplatku za parkování bez zohlednění důsledků modulací při otevírání nových spojů.

| (141) | Francie připomíná, že považuje za nepřiměřené posuzovat modulace zavedené z důvodu obecného zájmu výlučně z hlediska jejich ziskovosti. Nicméně okrajově upřesňuje, že v tomto konkrétním případě je dodržení zásady obezřetného subjektu v tržním hospodářství prokázáno na základě studie s názvem „Zjištění dodatečných nákladů vyvolaných nočním parkováním“, jež vychází z účetních údajů za rok 2004. Modulace sazeb údajně podněcuje letecké společnosti, aby z letištní platformy učinily základnu pro svá letadla za situace, kdy se parkovací plochy v noci nepoužívají, a jsou proto k dispozici při omezených dodatečných nákladech pro letiště. Opatření je zaměřeno na letištní časy, o které mají údajně největší zájem zákazníci na služebních cestách, kteří vytvářejí nejvíce obchodních příjmů. Výraznou část nákladů v souvislosti s poplatkem za parkování údajně tvoří odpisy a finanční náklady, jejichž délku hospodářské životnosti neovlivňuje noční parkování a živnostenská daň, která nezávisí na používání parkovacích ploch. Dodatečné náklady vyvolané nočním parkováním se tak mají omezovat na náklady na zaměstnance, údržbu, opravy a různou spotřebu, tj. na [...]* EUR na letadlo za noc. Francie upřesňuje, že výpočty ziskovosti této modulace sazeb za noční parkování jsou založeny na studiích finančního rozpětí na let, které jsou uvedeny v podnikatelském plánu ze září roku 2005 a aktualizovaném v květnu roku 2006 a z nichž vyplývá obrat za obrátku ve výši [...]* EUR v případě terminálu mp1 a ve výši [...]* EUR v případě terminálu mp2. V případě terminálu mp1 byly pouze vnitrostátní lety na střední vzdálenosti (kyvadlová letecká doprava na letiště Orly) považovány za lety, které vytvářejí dodatečné obrátky. V případě terminálu mp2 bylo každé letadlo nízkonákladových společností považováno za letadlo, které může vytvořit dodatečnou každodenní obrátku, protože tyto společnosti neprovozují tzv. lety s jediným každodenním odletem ze základny a jediným každodenním návratem na ni. Z důvodu opatrnosti byl u každého z terminálů použit váhový koeficient ve výši 50 %, aby se snížil dopad těchto dodatečných rozpětí za obrátku. Vzhledem k těmto předpokladům předložila Francie ve své odpovědi dokument, podle kterého měla průměrná míra čistého hospodářského výsledku u obratu dosahovat výše [...]* % a čistá aktualizovaná hodnota ve výši 7,5 % měla představovat za období 2005–2021 částku [...]* EUR. Studie citlivosti na váhový koeficient má prokazovat, že průměrná míra rozpětí přesahuje [...]* % až do hodnoty koeficientu ve výši 35 %, což znamená, že snížení sazby vytváří pro letiště zisk i v případě, že by pouze jedno ze tří letadel, které na něm v noci parkují, provedlo jednu dodatečnou obrátku.

  Tabulka 4


  Simulace ziskovosti modulace sazby za noční parkování | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výnos (v tisících EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Náklady (v tisících EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Rozpětí (v tisících EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Čisté rozpětí (v tisících EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Míra | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Průměrná míra | [> 7,5 %]* | | | | | | | | | | | | | | |
| Čistá aktualizovaná hodnota ve výši [...]* % po dobu [...]* roků (v tisících EUR) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |
| Čistá aktualizovaná hodnota ve výši [...]* % po dobu [...]* roků (v tisících EUR) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |

(141)

Francie připomíná, že považuje za nepřiměřené posuzovat modulace zavedené z důvodu obecného zájmu výlučně z hlediska jejich ziskovosti. Nicméně okrajově upřesňuje, že v tomto konkrétním případě je dodržení zásady obezřetného subjektu v tržním hospodářství prokázáno na základě studie s názvem „Zjištění dodatečných nákladů vyvolaných nočním parkováním“, jež vychází z účetních údajů za rok 2004. Modulace sazeb údajně podněcuje letecké společnosti, aby z letištní platformy učinily základnu pro svá letadla za situace, kdy se parkovací plochy v noci nepoužívají, a jsou proto k dispozici při omezených dodatečných nákladech pro letiště. Opatření je zaměřeno na letištní časy, o které mají údajně největší zájem zákazníci na služebních cestách, kteří vytvářejí nejvíce obchodních příjmů. Výraznou část nákladů v souvislosti s poplatkem za parkování údajně tvoří odpisy a finanční náklady, jejichž délku hospodářské životnosti neovlivňuje noční parkování a živnostenská daň, která nezávisí na používání parkovacích ploch. Dodatečné náklady vyvolané nočním parkováním se tak mají omezovat na náklady na zaměstnance, údržbu, opravy a různou spotřebu, tj. na [...]* EUR na letadlo za noc. Francie upřesňuje, že výpočty ziskovosti této modulace sazeb za noční parkování jsou založeny na studiích finančního rozpětí na let, které jsou uvedeny v podnikatelském plánu ze září roku 2005 a aktualizovaném v květnu roku 2006 a z nichž vyplývá obrat za obrátku ve výši [...]* EUR v případě terminálu mp1 a ve výši [...]* EUR v případě terminálu mp2. V případě terminálu mp1 byly pouze vnitrostátní lety na střední vzdálenosti (kyvadlová letecká doprava na letiště Orly) považovány za lety, které vytvářejí dodatečné obrátky. V případě terminálu mp2 bylo každé letadlo nízkonákladových společností považováno za letadlo, které může vytvořit dodatečnou každodenní obrátku, protože tyto společnosti neprovozují tzv. lety s jediným každodenním odletem ze základny a jediným každodenním návratem na ni. Z důvodu opatrnosti byl u každého z terminálů použit váhový koeficient ve výši 50 %, aby se snížil dopad těchto dodatečných rozpětí za obrátku. Vzhledem k těmto předpokladům předložila Francie ve své odpovědi dokument, podle kterého měla průměrná míra čistého hospodářského výsledku u obratu dosahovat výše [...]* % a čistá aktualizovaná hodnota ve výši 7,5 % měla představovat za období 2005–2021 částku [...]* EUR. Studie citlivosti na váhový koeficient má prokazovat, že průměrná míra rozpětí přesahuje [...]* % až do hodnoty koeficientu ve výši 35 %, což znamená, že snížení sazby vytváří pro letiště zisk i v případě, že by pouze jedno ze tří letadel, které na něm v noci parkují, provedlo jednu dodatečnou obrátku.

Tabulka 4

Tabulka 4

Simulace ziskovosti modulace sazby za noční parkování

Simulace ziskovosti modulace sazby za noční parkování

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Výnos (v tisících EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Náklady (v tisících EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Rozpětí (v tisících EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Čisté rozpětí (v tisících EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Míra

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Průměrná míra

[> 7,5 %]*

Čistá aktualizovaná hodnota ve výši [...]* % po dobu [...]* roků (v tisících EUR)

[...]*

Čistá aktualizovaná hodnota ve výši [...]* % po dobu [...]* roků (v tisících EUR)

[...]*

| (142) | Podle studie vypracované na základě účtů za hospodářské období 2008 mají proměnlivé náklady u poplatku za noční parkování dosahovat výše [...]* EUR za letadlo a noc, přičemž odhad za rok 2004 byl [...]* EUR. Za předpokladu použití letadla B737-800 s mírou obsazenosti ve výši 80 % představují tyto náklady částku [...]* EUR na cestujícího a v případě použití letadla A319 s mírou obsazenosti ve výši 70 % částku [...]* EUR na cestujícího. Na základě účtů předložených komisi Cocoéco dne 18. února 2009 činnosti v oblasti obchodu a parkování umožnily pokrýt [100 % až 150 %] nákladů na cestující v případě terminálu mp1, což odpovídá čistému ziskovému rozpětí ve výši [...]* EUR na cestujícího, a [100 % až 150 %] nákladů na cestující v případě terminálu mp2, což odpovídá čistému ziskovému rozpětí ve výši [...]* EUR na cestujícího. Tato čistá rozpětí by ve výrazné míře pokryla dodatečné náklady na noční parkování. |
| --- | --- |

(142)

Podle studie vypracované na základě účtů za hospodářské období 2008 mají proměnlivé náklady u poplatku za noční parkování dosahovat výše [...]* EUR za letadlo a noc, přičemž odhad za rok 2004 byl [...]* EUR. Za předpokladu použití letadla B737-800 s mírou obsazenosti ve výši 80 % představují tyto náklady částku [...]* EUR na cestujícího a v případě použití letadla A319 s mírou obsazenosti ve výši 70 % částku [...]* EUR na cestujícího. Na základě účtů předložených komisi Cocoéco dne 18. února 2009 činnosti v oblasti obchodu a parkování umožnily pokrýt [100 % až 150 %] nákladů na cestující v případě terminálu mp1, což odpovídá čistému ziskovému rozpětí ve výši [...]* EUR na cestujícího, a [100 % až 150 %] nákladů na cestující v případě terminálu mp2, což odpovídá čistému ziskovému rozpětí ve výši [...]* EUR na cestujícího. Tato čistá rozpětí by ve výrazné míře pokryla dodatečné náklady na noční parkování.

| (143) | Francie závěrem tvrdí, že Komise nevznesla námitky proti systému letištních poplatků zřízenému na letišti Charleroi. |
| --- | --- |

(143)

Francie závěrem tvrdí, že Komise nevznesla námitky proti systému letištních poplatků zřízenému na letišti Charleroi.

3.7   FINANCOVÁNÍ MARKETINGOVÝCH ČINNOSTÍ

FINANCOVÁNÍ MARKETINGOVÝCH ČINNOSTÍ

| (144) | Pokud jde o režim podpory zavedený rozhodnutím CCIMP ze dne 21. listopadu 2005, který vedl k vyplacení pouze jedné částky [nedosahující výše 300 000] EUR ve prospěch společnosti BMIbaby, Francie ve svém podání ze dne 28. prosince 2010 uvádí, že tato částka i v případě, že by mohla představovat státní podporu, spadá v každém případě do rámce nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 (27) (podpora de minimis). Pro úplnost zdůrazňuje, že po oznámení prodeje této společnosti se CCIMP mohla ocitnout v situaci, že nebyla schopna získat čestné prohlášení o podporách obdržených na jiných evropských letištích. |
| --- | --- |

(144)

Pokud jde o režim podpory zavedený rozhodnutím CCIMP ze dne 21. listopadu 2005, který vedl k vyplacení pouze jedné částky [nedosahující výše 300 000] EUR ve prospěch společnosti BMIbaby, Francie ve svém podání ze dne 28. prosince 2010 uvádí, že tato částka i v případě, že by mohla představovat státní podporu, spadá v každém případě do rámce nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 (27) (podpora de minimis). Pro úplnost zdůrazňuje, že po oznámení prodeje této společnosti se CCIMP mohla ocitnout v situaci, že nebyla schopna získat čestné prohlášení o podporách obdržených na jiných evropských letištích.

27

de minimis

3.8   SMLOUVA O ZAKOUPENÍ REKLAMNÍHO PROSTORU UZAVŘENÁ SE SPOLEČNOSTÍ AMS

SMLOUVA O ZAKOUPENÍ REKLAMNÍHO PROSTORU UZAVŘENÁ SE SPOLEČNOSTÍ AMS

| (145) | Pokud jde o smlouvu o zakoupení reklamního prostoru uzavřenou se společností AMS dne 19. května 2006, Francie tvrdí, že uzavření této smlouvy proběhlo v souladu s právními předpisy o veřejných zakázkách, a to bez předchozího výběrového řízení z důvodu existence pouze jednoho dodavatele. |
| --- | --- |

(145)

Pokud jde o smlouvu o zakoupení reklamního prostoru uzavřenou se společností AMS dne 19. května 2006, Francie tvrdí, že uzavření této smlouvy proběhlo v souladu s právními předpisy o veřejných zakázkách, a to bez předchozího výběrového řízení z důvodu existence pouze jednoho dodavatele.

| (146) | Francie připomíná, že propagační politika má přímý dopad na ziskovost letištní infrastruktury kvůli příjmům z letištních poplatků a z poplatků z činností mimo leteckou dopravu. Upřesňuje, že reklama prováděná leteckými společnostmi je nedostatečná, a zdůrazňuje, že v roce 2006 byla společnost AMS jediným poskytovatelem služeb, který nabízel jak jediný a výlučný systém prodeje letenek společnosti Ryanair, jež byla jedinou leteckou společností, která se zavázala provozovat na novém terminálu mp2 základnu letadel, tak velký počet návštěvníků internetových stránek, na které byla zaměřena propagační politika a marketingové služby přizpůsobené nákupu letenek s destinací Provence. |
| --- | --- |

(146)

Francie připomíná, že propagační politika má přímý dopad na ziskovost letištní infrastruktury kvůli příjmům z letištních poplatků a z poplatků z činností mimo leteckou dopravu. Upřesňuje, že reklama prováděná leteckými společnostmi je nedostatečná, a zdůrazňuje, že v roce 2006 byla společnost AMS jediným poskytovatelem služeb, který nabízel jak jediný a výlučný systém prodeje letenek společnosti Ryanair, jež byla jedinou leteckou společností, která se zavázala provozovat na novém terminálu mp2 základnu letadel, tak velký počet návštěvníků internetových stránek, na které byla zaměřena propagační politika a marketingové služby přizpůsobené nákupu letenek s destinací Provence.

| (147) | Francie tvrdí, že při uzavření smlouvy se společností AMS se CCIMP chovala jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství takovým způsobem, že tato smlouva neobsahuje žádnou formu podpory. |
| --- | --- |

(147)

Francie tvrdí, že při uzavření smlouvy se společností AMS se CCIMP chovala jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství takovým způsobem, že tato smlouva neobsahuje žádnou formu podpory.

| (148) | Francie se domnívá, že dohodnutá cena je v souladu s praxí na trhu, a to zejména vzhledem k výsledkům předběžné srovnávací studie vypracované na základě internetových stránek viamichelin.com. Francie proto odmítá, že by k poskytování marketingových služeb společností AMS docházelo za preferenčních podmínek, a připomíná, že Evropská komise ve svém rozhodnutí o letišti Ostende (28) připustila, že program propagace prostřednictvím katalogu poskytovatele souborných turistických služeb nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(148)

Francie se domnívá, že dohodnutá cena je v souladu s praxí na trhu, a to zejména vzhledem k výsledkům předběžné srovnávací studie vypracované na základě internetových stránek viamichelin.com. Francie proto odmítá, že by k poskytování marketingových služeb společností AMS docházelo za preferenčních podmínek, a připomíná, že Evropská komise ve svém rozhodnutí o letišti Ostende (28) připustila, že program propagace prostřednictvím katalogu poskytovatele souborných turistických služeb nepředstavuje státní podporu.

28

| (149) | Francie navíc tvrdí, že smlouva o marketingových službách uzavřená se společností AMS představuje pro letiště Marseille-Provence ziskovou investici, a to zejména pokud jde o rozvoj terminálu mp2. Francie upřesňuje, že ustanovení smlouvy byla stanovena na základě studie ziskovosti finančních rozpětí vytvářených u letu provozovaného společností Ryanair a že tato studie byla vypracována před uzavřením smlouvy a předložena, aby podpořila dohodu o těchto ustanoveních. Z této studie vyplývalo, že ziskovost smluvních opatření byla dosažena počínaje 4. rokem plnění, a to s rozpětím po reklamní kampani ve výši [...]* EUR na let. Francie zdůrazňuje, že ze stejné studie vyplývá, že ziskovost, již nabízí shrnutí modulací sazeb na podporu otevírání nových spojů a trh společnosti AMS pouze u letů zajišťovaných společností Ryanair za období 2007–2021, vykazuje průměrnou míru ziskového rozpětí ([...]* %) odpovídající standardu ziskovosti v dotčeném odvětví, který Evropská komise odhadla ve svém rozhodnutí o letišti Bratislava (29) na 7,31 %. |
| --- | --- |

(149)

Francie navíc tvrdí, že smlouva o marketingových službách uzavřená se společností AMS představuje pro letiště Marseille-Provence ziskovou investici, a to zejména pokud jde o rozvoj terminálu mp2. Francie upřesňuje, že ustanovení smlouvy byla stanovena na základě studie ziskovosti finančních rozpětí vytvářených u letu provozovaného společností Ryanair a že tato studie byla vypracována před uzavřením smlouvy a předložena, aby podpořila dohodu o těchto ustanoveních. Z této studie vyplývalo, že ziskovost smluvních opatření byla dosažena počínaje 4. rokem plnění, a to s rozpětím po reklamní kampani ve výši [...]* EUR na let. Francie zdůrazňuje, že ze stejné studie vyplývá, že ziskovost, již nabízí shrnutí modulací sazeb na podporu otevírání nových spojů a trh společnosti AMS pouze u letů zajišťovaných společností Ryanair za období 2007–2021, vykazuje průměrnou míru ziskového rozpětí ([...]* %) odpovídající standardu ziskovosti v dotčeném odvětví, který Evropská komise odhadla ve svém rozhodnutí o letišti Bratislava (29) na 7,31 %.

29

| (150) | Z opětovně aktualizované simulace ziskovosti na základě údajů o dosaženém provozu a nákladů, jejichž audit provedla společnost Cabinet Mazars, vyplývá pozitivní zisková marže ve výši [...]* EUR na let počínaje 3. rokem. |
| --- | --- |

(150)

Z opětovně aktualizované simulace ziskovosti na základě údajů o dosaženém provozu a nákladů, jejichž audit provedla společnost Cabinet Mazars, vyplývá pozitivní zisková marže ve výši [...]* EUR na let počínaje 3. rokem.

| (151) | Francie připomíná, že náklady související se smlouvou se společností AMS byly zohledněny v podnikatelském plánu ze září roku 2005, který byl aktualizován v květnu roku 2006 a který dochází k závěru o celkové ziskovosti terminálu mp2 za období 2005–2021 [přesahující 7,5 %]*. Na základě sazeb z roku 2006 má průměrná míra hospodářského výsledku u obratu ze smlouvy se společností AMS v souvislosti s provozem zajišťovaným společností Ryanair [přesahovat 7,5]* % a čistá aktualizovaná hodnota dosahovat výše [...]* milionů EUR. |
| --- | --- |

(151)

Francie připomíná, že náklady související se smlouvou se společností AMS byly zohledněny v podnikatelském plánu ze září roku 2005, který byl aktualizován v květnu roku 2006 a který dochází k závěru o celkové ziskovosti terminálu mp2 za období 2005–2021 [přesahující 7,5 %]*. Na základě sazeb z roku 2006 má průměrná míra hospodářského výsledku u obratu ze smlouvy se společností AMS v souvislosti s provozem zajišťovaným společností Ryanair [přesahovat 7,5]* % a čistá aktualizovaná hodnota dosahovat výše [...]* milionů EUR.

| (152) | Francie rovněž tvrdí, že při zohlednění příjmů z letištních poplatků, příjmů z činností mimo leteckou dopravu, letištní daně a rovněž jiných nákladů dosahovala zisková marže na odlétajícího cestujícího před podepsáním smlouvy (30) výše [...]* EUR. Protože průměrná částka za marketingová opatření (včetně společnosti AMS) byla tehdy odhadována na [...]* EUR za odlétajícího cestujícího, čisté ziskové rozpětí u marketingových nákladů tak dosahuje výše [...]* EUR na cestujícího. Podle Francie je proto nutno dojít k závěru, že každý cestující na terminálu mp2 byl pro letiště finančně ziskový. |
| --- | --- |

(152)

Francie rovněž tvrdí, že při zohlednění příjmů z letištních poplatků, příjmů z činností mimo leteckou dopravu, letištní daně a rovněž jiných nákladů dosahovala zisková marže na odlétajícího cestujícího před podepsáním smlouvy (30) výše [...]* EUR. Protože průměrná částka za marketingová opatření (včetně společnosti AMS) byla tehdy odhadována na [...]* EUR za odlétajícího cestujícího, čisté ziskové rozpětí u marketingových nákladů tak dosahuje výše [...]* EUR na cestujícího. Podle Francie je proto nutno dojít k závěru, že každý cestující na terminálu mp2 byl pro letiště finančně ziskový.

30

| (153) | Letiště tak mohlo v období 2006–2012 vykazovat střední míru fakturace na cestujícího v rozmezí od [...]* EUR do [...]* EUR na cestujícího, jejíž průměr za sedm roků byl sice mírně pod očekávanou hodnotou, ale zůstával přesto dostatečný, protože dosahoval výše [...]* EUR na cestujícího. |
| --- | --- |

(153)

Letiště tak mohlo v období 2006–2012 vykazovat střední míru fakturace na cestujícího v rozmezí od [...]* EUR do [...]* EUR na cestujícího, jejíž průměr za sedm roků byl sice mírně pod očekávanou hodnotou, ale zůstával přesto dostatečný, protože dosahoval výše [...]* EUR na cestujícího.

| (154) | Francie dodává, že smlouva se společností AMS se týkala různých závazků společnosti Ryanair, pokud jde o počet letadel se základnou na letišti Marseille-Provence, počtu denních obrátek a počtu cestujících za rok. |
| --- | --- |

(154)

Francie dodává, že smlouva se společností AMS se týkala různých závazků společnosti Ryanair, pokud jde o počet letadel se základnou na letišti Marseille-Provence, počtu denních obrátek a počtu cestujících za rok.

| (155) | Souhrn nákladů vyvolaných smlouvou se společností AMS na cestujícího společnosti Ryanair a celkových inkrementálních nákladů na cestujícího společnosti Ryanair tak vede k celkovým nákladům na cestujícího ve výši [...]* EUR, čímž inkrementální ziskové rozpětí spojené s přítomností společnosti Ryanair dosahuje při zohlednění nákladů souvisejících se smlouvou se společností AMS uspokojivé míry ve výši [...]* EUR na cestujícího. |
| --- | --- |

(155)

Souhrn nákladů vyvolaných smlouvou se společností AMS na cestujícího společnosti Ryanair a celkových inkrementálních nákladů na cestujícího společnosti Ryanair tak vede k celkovým nákladům na cestujícího ve výši [...]* EUR, čímž inkrementální ziskové rozpětí spojené s přítomností společnosti Ryanair dosahuje při zohlednění nákladů souvisejících se smlouvou se společností AMS uspokojivé míry ve výši [...]* EUR na cestujícího.

| (156) | Francie také tvrdí, že soudce správního soudu v Marseille příslušný k předběžným opatřením dospěl v nařízení ze dne 20. října 2009 k závěru, že smlouva uzavřená se společností AMS není vzhledem ke službám, která má toto společnost poskytovat, a důležitosti veřejnosti, na kterou se zavedená propagační opatření zaměřují, bezpředmětná a bez dostatečného protiplnění. |
| --- | --- |

(156)

Francie také tvrdí, že soudce správního soudu v Marseille příslušný k předběžným opatřením dospěl v nařízení ze dne 20. října 2009 k závěru, že smlouva uzavřená se společností AMS není vzhledem ke službám, která má toto společnost poskytovat, a důležitosti veřejnosti, na kterou se zavedená propagační opatření zaměřují, bezpředmětná a bez dostatečného protiplnění.

3.9   PODNIKATELSKÝ PLÁN PRO TERMINÁL MP2 A UPLATNĚNÍ ZÁSADY OBEZŘETNÉHO SUBJEKTU V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ

PODNIKATELSKÝ PLÁN PRO TERMINÁL MP2 A UPLATNĚNÍ ZÁSADY OBEZŘETNÉHO SUBJEKTU V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ

| (157) | Francouzský stát tvrdí, že kritérium obezřetného subjektu v tržním hospodářství je splněno, pokud politika zavedená letištěm má pro provozování letiště pozitivní finanční důsledky. Za tímto účelem je nutno založit analýzu na víceletých podnikatelských plánech zkoumaných podle určitých kritérií, jako je čistá aktualizovaná hodnota a interní míra ziskovosti, a spojit je se zkouškami citlivosti. V tomto ohledu má být analýza investic prováděných letištěm založena na dvou zásadách: zohlednění „skutečných“ toků prostředků a hodnota času prostřednictvím aktualizace těchto toků prostředků. |
| --- | --- |

(157)

Francouzský stát tvrdí, že kritérium obezřetného subjektu v tržním hospodářství je splněno, pokud politika zavedená letištěm má pro provozování letiště pozitivní finanční důsledky. Za tímto účelem je nutno založit analýzu na víceletých podnikatelských plánech zkoumaných podle určitých kritérií, jako je čistá aktualizovaná hodnota a interní míra ziskovosti, a spojit je se zkouškami citlivosti. V tomto ohledu má být analýza investic prováděných letištěm založena na dvou zásadách: zohlednění „skutečných“ toků prostředků a hodnota času prostřednictvím aktualizace těchto toků prostředků.

| (158) | Francie se domnívá, že výstavba terminálu mp2 měla zejména za následek:






  — | sdílení některých nákladů mezi oběma terminály, které vedlo ke snížení nákladů hlavního terminálu, |
| --- | --- | --- |

(158)

Francie se domnívá, že výstavba terminálu mp2 měla zejména za následek:

—

sdílení některých nákladů mezi oběma terminály, které vedlo ke snížení nákladů hlavního terminálu,

| — | odklad některých investic, jejichž cena má vliv na míru interní ziskovosti, jako je výstavba odbavovacího prostoru pro lety v rámci Evropy a odletové haly pro lety v rámci Evropy a mezinárodní lety. |
| --- | --- |

—

odklad některých investic, jejichž cena má vliv na míru interní ziskovosti, jako je výstavba odbavovacího prostoru pro lety v rámci Evropy a odletové haly pro lety v rámci Evropy a mezinárodní lety.

| (159) | Sdílení nákladů a odklad provedení některých investic v důsledku vzniku nového terminálu mp2 má vliv na úroveň sazeb, které je nutno stanovit pro tento terminál, a rovněž na obrat zahrnovaný do výpočtu míry interní ziskovosti. |
| --- | --- |

(159)

Sdílení nákladů a odklad provedení některých investic v důsledku vzniku nového terminálu mp2 má vliv na úroveň sazeb, které je nutno stanovit pro tento terminál, a rovněž na obrat zahrnovaný do výpočtu míry interní ziskovosti.

| (160) | Francie se proto domnívá, že přístup letiště odpovídá přístupu, který by zvolil soukromý subjekt. Konkrétně se domnívá, že analýza provedená společností PwC je nesprávná, protože tato společnost vytýká Francii, že nevypracovala podnikatelský plán „na základě předpokladů výlučně spojených s terminálem mp2“, což je pojem, který zmíněná společnost nedefinuje. Francie v tomto ohledu připomíná, že otázka přidělování nákladů mezi různé uživatele různých terminálů spadá do analýzy rozlišování sazeb na letišti a nespadá do studie ziskovosti projektu nového terminálu. |
| --- | --- |

(160)

Francie se proto domnívá, že přístup letiště odpovídá přístupu, který by zvolil soukromý subjekt. Konkrétně se domnívá, že analýza provedená společností PwC je nesprávná, protože tato společnost vytýká Francii, že nevypracovala podnikatelský plán „na základě předpokladů výlučně spojených s terminálem mp2“, což je pojem, který zmíněná společnost nedefinuje. Francie v tomto ohledu připomíná, že otázka přidělování nákladů mezi různé uživatele různých terminálů spadá do analýzy rozlišování sazeb na letišti a nespadá do studie ziskovosti projektu nového terminálu.

4.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN

4.1   SPOLEČNOST AIR FRANCE

SPOLEČNOST AIR FRANCE

4.1.1   INVESTIČNÍ DOTACE VE PROSPĚCH CCIMP

| (161) | Společnost Air France tvrdí, že z dotací poskytnutých na modernizaci infrastruktury letiště měli sice prospěch všichni dopravci působící na letištní platformě Marseille-Provence, avšak investiční dotace určené pouze pro terminál mp2 mohou narušovat hospodářskou soutěž mezi leteckými společnostmi, které používají každý z obou terminálů. |
| --- | --- |

(161)

Společnost Air France tvrdí, že z dotací poskytnutých na modernizaci infrastruktury letiště měli sice prospěch všichni dopravci působící na letištní platformě Marseille-Provence, avšak investiční dotace určené pouze pro terminál mp2 mohou narušovat hospodářskou soutěž mezi leteckými společnostmi, které používají každý z obou terminálů.

| (162) | Společnost Air France nesouhlasí s posouzením, které Komise vyjádřila v rozhodnutí o zahájení řízení a podle kterého má být přístup k terminálu mp2 stejný a nediskriminační. Rozhodnutí CCIMP vyhradit tento terminál pro provoz typu „z místa na místo“ by donutilo společnost Air France, která provozuje rovněž mezinárodní lety a převáží zejména cestující s přestupem, rozdělit své provozování letů s odletem z Marseille mezi oba terminály, a společnost Air France se proto používání terminálu mp2 zřekla. Otevření terminálu mp2 mezinárodním letům provozovaným společností Ryanair počínaje říjnem roku 2006 má podle společnosti Air France dokazovat, že CCIMP zachází s tímto subjektem preferenčně. Společnost Air France k tomu připomíná, že terminál mp2 poskytoval služby pouze letadlům do 200 sedadel, čímž byla vyloučena letadla typu Airbus A321, a že podala u správního soudu v Marseille žádost na uznání svévolné a diskriminační povahy tohoto ustanovení pravidel používání terminálu mp2. |
| --- | --- |

(162)

Společnost Air France nesouhlasí s posouzením, které Komise vyjádřila v rozhodnutí o zahájení řízení a podle kterého má být přístup k terminálu mp2 stejný a nediskriminační. Rozhodnutí CCIMP vyhradit tento terminál pro provoz typu „z místa na místo“ by donutilo společnost Air France, která provozuje rovněž mezinárodní lety a převáží zejména cestující s přestupem, rozdělit své provozování letů s odletem z Marseille mezi oba terminály, a společnost Air France se proto používání terminálu mp2 zřekla. Otevření terminálu mp2 mezinárodním letům provozovaným společností Ryanair počínaje říjnem roku 2006 má podle společnosti Air France dokazovat, že CCIMP zachází s tímto subjektem preferenčně. Společnost Air France k tomu připomíná, že terminál mp2 poskytoval služby pouze letadlům do 200 sedadel, čímž byla vyloučena letadla typu Airbus A321, a že podala u správního soudu v Marseille žádost na uznání svévolné a diskriminační povahy tohoto ustanovení pravidel používání terminálu mp2.

| (163) | Společnost Air France tvrdí, že podmínky způsobilosti k používání terminálu mp2, které CCIMP původně uložila, měly zřejmě za jediný cíl zajistit, aby se nemohla ucházet o používání nového terminálu, protože hospodářská rovnováha letištní platformy by nemohla být bezpochyby zaručena, pokud by společnost Air France mohla převést veškerou svou činnost na terminál mp2, na němž je úroveň poplatků výrazně nižší. |
| --- | --- |

(163)

Společnost Air France tvrdí, že podmínky způsobilosti k používání terminálu mp2, které CCIMP původně uložila, měly zřejmě za jediný cíl zajistit, aby se nemohla ucházet o používání nového terminálu, protože hospodářská rovnováha letištní platformy by nemohla být bezpochyby zaručena, pokud by společnost Air France mohla převést veškerou svou činnost na terminál mp2, na němž je úroveň poplatků výrazně nižší.

4.1.2   DOTACE NA PROVOZ CCIMP

| (164) | Společnost Air France tvrdí, že je možné, že výše letištní daně, která se sice vybírá pro stát, ale převádí se v plné výši správci letiště, neodpovídá nákladům, které letiště skutečně nese při financování úkolů, které spadají do výsadních pravomocí veřejné moci, a daň by tak mohla představovat dotaci na provoz letiště Marseille-Provence. |
| --- | --- |

(164)

Společnost Air France tvrdí, že je možné, že výše letištní daně, která se sice vybírá pro stát, ale převádí se v plné výši správci letiště, neodpovídá nákladům, které letiště skutečně nese při financování úkolů, které spadají do výsadních pravomocí veřejné moci, a daň by tak mohla představovat dotaci na provoz letiště Marseille-Provence.

4.1.3   PODPORY, KTERÉ LETIŠTĚ MARSEILLE-PROVENCE POSKYTLO NĚKTERÝM LETECKÝM SPOLEČNOSTEM

4.1.3.1   
  Snížené poplatky za cestujícího u vnitrostátních letů

Snížené poplatky za cestujícího u vnitrostátních letů

| (165) | Společnost Air France nevznáší námitky proti zjištění Komise v jejím rozhodnutí o zahájení řízení, podle kterého by vznik nízkonákladového terminálu mohl odpovídat požadavku trhu. Společnost Air France ale připomíná, že správci letiště přísluší, aby se přesvědčil o vlastní ziskovosti tohoto projektu. |
| --- | --- |

(165)

Společnost Air France nevznáší námitky proti zjištění Komise v jejím rozhodnutí o zahájení řízení, podle kterého by vznik nízkonákladového terminálu mohl odpovídat požadavku trhu. Společnost Air France ale připomíná, že správci letiště přísluší, aby se přesvědčil o vlastní ziskovosti tohoto projektu.

| (166) | Společnost Air France odmítá tvrzení Komise, podle kterého má být běžné, že se soukromý správce letiště snaží získat úhradu vyšších nákladů z důvodu přepravy cestujících leteckými společnostmi, které se rozhodly nabízet službu s vyšším komfortem a jejichž zákazníci se vyznačují větší „ochotou platit“. Společnost Air France tvrdí, že nepřispěla ke stanovení úrovně služby nabízené na terminálu a označované za „komfortní“, a připomíná, že si klade otázky ohledně skutečně nediskriminační povahy kritérií uplatňovaných správci letiště pro přístup k novému terminálu, který je vyhrazen pro nové nízkonákladové subjekty. Společnost Air France tvrdí, že společnosti, které terminály tradičně používají, jsou často k těmto infrastrukturám upoutány. Společnost Air France se domnívá, že správci letišť mají na letišti monopolní postavení, kterého mohou zneužívat a zvyšovat své sazby těmto upoutaným zákazníkům, aby mohli nabízet přitažlivé sazby zákazníkům, kteří používají nízkonákladové terminály a kteří mohou snadno přemisťovat svou činnost z jedné letištní platformy na druhou. |
| --- | --- |

(166)

Společnost Air France odmítá tvrzení Komise, podle kterého má být běžné, že se soukromý správce letiště snaží získat úhradu vyšších nákladů z důvodu přepravy cestujících leteckými společnostmi, které se rozhodly nabízet službu s vyšším komfortem a jejichž zákazníci se vyznačují větší „ochotou platit“. Společnost Air France tvrdí, že nepřispěla ke stanovení úrovně služby nabízené na terminálu a označované za „komfortní“, a připomíná, že si klade otázky ohledně skutečně nediskriminační povahy kritérií uplatňovaných správci letiště pro přístup k novému terminálu, který je vyhrazen pro nové nízkonákladové subjekty. Společnost Air France tvrdí, že společnosti, které terminály tradičně používají, jsou často k těmto infrastrukturám upoutány. Společnost Air France se domnívá, že správci letišť mají na letišti monopolní postavení, kterého mohou zneužívat a zvyšovat své sazby těmto upoutaným zákazníkům, aby mohli nabízet přitažlivé sazby zákazníkům, kteří používají nízkonákladové terminály a kteří mohou snadno přemisťovat svou činnost z jedné letištní platformy na druhou.

| (167) | Společnost Air France se domnívá, že sazby uplatňované na letišti Marseille-Provence vyplývají z rozhodnutí pro účetní přístup, jehož jedinou logikou je upřednostnit společnosti, které používají terminál mp2. Metoda přidělování všeobecných nákladů umožňuje podle společnosti Air France uměle snížit sazbu poplatku za cestujícího, která platí pro terminál mp2. Společnost Air France si přeje, aby Komise zahrnula do svého uvažování skutečnost, že letiště představují pro letecké společnosti „základní infrastrukturu“, a subjekt spravující letiště má proto za povinnost uplatňovat sazby, které odrážejí náklady na poskytovanou službu (povinnost uložená rovněž směrnicí 2009/12/ES). |
| --- | --- |

(167)

Společnost Air France se domnívá, že sazby uplatňované na letišti Marseille-Provence vyplývají z rozhodnutí pro účetní přístup, jehož jedinou logikou je upřednostnit společnosti, které používají terminál mp2. Metoda přidělování všeobecných nákladů umožňuje podle společnosti Air France uměle snížit sazbu poplatku za cestujícího, která platí pro terminál mp2. Společnost Air France si přeje, aby Komise zahrnula do svého uvažování skutečnost, že letiště představují pro letecké společnosti „základní infrastrukturu“, a subjekt spravující letiště má proto za povinnost uplatňovat sazby, které odrážejí náklady na poskytovanou službu (povinnost uložená rovněž směrnicí 2009/12/ES).

| (168) | Společnost Air France zdůrazňuje, že podle jejích informací nepřijala CCIMP nikdy opatření, aby získala zpět doplatky dlužné na základě zpětného přehodnocení sazeb poplatku za cestujícího uplatňovaných na terminálu mp2. Společnost Air France zjišťuje, že po nařízení ze dne 28. července 2009 sice Státní rada rozhodující o předběžném opatření pozastavila vybírání 20 % poplatku za cestujícího uplatňovaného na terminálu mp1, ale CCIMP přesto nezvýšila poplatek za cestujícího platný na terminálu mp2. Společnost Air France připomíná, že 20 % poplatku zadrženého na základě nařízení o předběžném opatření byla nakonec vyplacena v plné výši CCIMP, protože Státní rada nezrušila sazby platné na terminálu mp1 (rozhodnutí ze dne 27. června 2011). |
| --- | --- |

(168)

Společnost Air France zdůrazňuje, že podle jejích informací nepřijala CCIMP nikdy opatření, aby získala zpět doplatky dlužné na základě zpětného přehodnocení sazeb poplatku za cestujícího uplatňovaných na terminálu mp2. Společnost Air France zjišťuje, že po nařízení ze dne 28. července 2009 sice Státní rada rozhodující o předběžném opatření pozastavila vybírání 20 % poplatku za cestujícího uplatňovaného na terminálu mp1, ale CCIMP přesto nezvýšila poplatek za cestujícího platný na terminálu mp2. Společnost Air France připomíná, že 20 % poplatku zadrženého na základě nařízení o předběžném opatření byla nakonec vyplacena v plné výši CCIMP, protože Státní rada nezrušila sazby platné na terminálu mp1 (rozhodnutí ze dne 27. června 2011).

| (169) | Společnost Air France zjišťuje, že Komise dospěla v jednom z předchozích rozhodnutí (31) k závěru o existenci režimu podpory neslučitelného se společným trhem, který se týkal systému rozlišování letištních poplatků podle destinace letu (vnitrostátní/mezinárodní). Společnost Air France připomíná, že si Komise nepřála zavést dodatečná vhodná opatření, protože Francie přijala opatření, kterými tento systém zrušila. Společnost Air France dospívá na základě uvedeného k závěru, že každé nové šetření ohledně tohoto režimu je kvůli předchozímu rozhodnutí Komise bezpředmětné. |
| --- | --- |

(169)

Společnost Air France zjišťuje, že Komise dospěla v jednom z předchozích rozhodnutí (31) k závěru o existenci režimu podpory neslučitelného se společným trhem, který se týkal systému rozlišování letištních poplatků podle destinace letu (vnitrostátní/mezinárodní). Společnost Air France připomíná, že si Komise nepřála zavést dodatečná vhodná opatření, protože Francie přijala opatření, kterými tento systém zrušila. Společnost Air France dospívá na základě uvedeného k závěru, že každé nové šetření ohledně tohoto režimu je kvůli předchozímu rozhodnutí Komise bezpředmětné.

31

4.1.3.2   
  Poplatky za otevření nových spojů

Poplatky za otevření nových spojů

| (170) | Společnost Air France sice souhlasí, že záleží na každém letišti, zda se tímto směrem vydá, ale letecká společnost přesto připomíná, že letišti přísluší, aby prokázalo, že skutečně jednalo jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství. V tomto ohledu musí prokázat, že cílem opatření je dosáhnout za určitou dobu návratnost investice. Cílem tak musí být zlepšení vlastních příjmů a nikoliv zvýšení turistické návštěvnosti oblasti. |
| --- | --- |

(170)

Společnost Air France sice souhlasí, že záleží na každém letišti, zda se tímto směrem vydá, ale letecká společnost přesto připomíná, že letišti přísluší, aby prokázalo, že skutečně jednalo jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství. V tomto ohledu musí prokázat, že cílem opatření je dosáhnout za určitou dobu návratnost investice. Cílem tak musí být zlepšení vlastních příjmů a nikoliv zvýšení turistické návštěvnosti oblasti.

| (171) | Aby takové opatření bylo přijatelné, dodává společnost Air France, musí být transparentní, nediskriminační, sestupné a časově omezené, aby nepředstavovalo veřejné financování provozních nákladů dopravce, který je jeho příjemcem. |
| --- | --- |

(171)

Aby takové opatření bylo přijatelné, dodává společnost Air France, musí být transparentní, nediskriminační, sestupné a časově omezené, aby nepředstavovalo veřejné financování provozních nákladů dopravce, který je jeho příjemcem.

4.2   SPOLEČNOST RYANAIR

SPOLEČNOST RYANAIR

4.2.1   INVESTIČNÍ DOTACE VE PROSPĚCH CCIMP

| (172) | Společnost Ryanair tvrdí, že investiční dotace poskytnuté na výstavbu terminálu mp2 svědčí o chování obezřetného subjektu v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(172)

Společnost Ryanair tvrdí, že investiční dotace poskytnuté na výstavbu terminálu mp2 svědčí o chování obezřetného subjektu v tržním hospodářství.

| (173) | Podle společnosti Ryanair by Komise měla zohlednit příjmy z činností mimo leteckou dopravu, které vytváří terminál mp2 na základě pronajímání vozidel, poplatku za používání parkovacích ploch a dodatečných obchodních příjmů z prodeje cestujícím terminálu mp2, kteří mohou navštěvovat obchody umístěné v hlavním terminálu, který se nachází méně než minutu chůze od terminálu mp2. Společnost Ryanair z uvedeného dospívá k závěru, že příjmy z činností mimo leteckou dopravu vytvářené cestujícími terminálu mp2 výrazně přispívají k ziskovosti hlavního terminálu. |
| --- | --- |

(173)

Podle společnosti Ryanair by Komise měla zohlednit příjmy z činností mimo leteckou dopravu, které vytváří terminál mp2 na základě pronajímání vozidel, poplatku za používání parkovacích ploch a dodatečných obchodních příjmů z prodeje cestujícím terminálu mp2, kteří mohou navštěvovat obchody umístěné v hlavním terminálu, který se nachází méně než minutu chůze od terminálu mp2. Společnost Ryanair z uvedeného dospívá k závěru, že příjmy z činností mimo leteckou dopravu vytvářené cestujícími terminálu mp2 výrazně přispívají k ziskovosti hlavního terminálu.

| (174) | Uzavření letiště, které by vedlo k dodatečným nákladům (na propouštění, sanaci, již provedené investice), nebylo v roce 2006 hospodářsky vhodným řešením, zatímco prodej letiště se mohl provést jen za nízkou či dokonce negativní cenu. |
| --- | --- |

(174)

Uzavření letiště, které by vedlo k dodatečným nákladům (na propouštění, sanaci, již provedené investice), nebylo v roce 2006 hospodářsky vhodným řešením, zatímco prodej letiště se mohl provést jen za nízkou či dokonce negativní cenu.

| (175) | Strategie, již letiště přijalo a která vedla ke zvýšení provozu a příjmů a k omezení nevyužívané kapacity letiště, přispěla ke zvýšení jeho tržní hodnoty. Společnost Ryanair uvádí, že na rozdíl od tvrzení společnosti PwC majetek terminálu mp2 a provedené investice mohly vést u příležitosti prodeje k jeho zhodnocení. |
| --- | --- |

(175)

Strategie, již letiště přijalo a která vedla ke zvýšení provozu a příjmů a k omezení nevyužívané kapacity letiště, přispěla ke zvýšení jeho tržní hodnoty. Společnost Ryanair uvádí, že na rozdíl od tvrzení společnosti PwC majetek terminálu mp2 a provedené investice mohly vést u příležitosti prodeje k jeho zhodnocení.

4.2.2   STANOVENÍ POPLATKŮ ZA CESTUJÍCÍHO NA TERMINÁLU MP2

| (176) | Společnost Ryanair tvrdí, že rozhodnutí, kterým se stanoví poplatek za cestujícího pro terminál mp2, není podle kritérií, jež jsou podrobně rozvedena v judikatuře ve věci Stardust Marine (32), přičitatelné státu. Společnost Ryanair zdůrazňuje, že francouzské právní předpisy považují obchodní a průmyslové komory za subjekty spadající do zvláštní kategorie veřejnoprávních subjektů, které se vyznačují tím, že nejsou podřízeny státu (33). Společnost Ryanair proto odmítá přístup Komise, který se omezuje na předpoklad přičitatelnosti předmětných opatření kvůli skutečnosti, že CCIMP spadá pod kontrolu státu, a připomíná, že Komisi přísluší přezkoumat u každého případu zvláštní okolnosti, jež vedou k prokázání či neprokázání přičitatelnosti opatření. |
| --- | --- |

(176)

Společnost Ryanair tvrdí, že rozhodnutí, kterým se stanoví poplatek za cestujícího pro terminál mp2, není podle kritérií, jež jsou podrobně rozvedena v judikatuře ve věci Stardust Marine (32), přičitatelné státu. Společnost Ryanair zdůrazňuje, že francouzské právní předpisy považují obchodní a průmyslové komory za subjekty spadající do zvláštní kategorie veřejnoprávních subjektů, které se vyznačují tím, že nejsou podřízeny státu (33). Společnost Ryanair proto odmítá přístup Komise, který se omezuje na předpoklad přičitatelnosti předmětných opatření kvůli skutečnosti, že CCIMP spadá pod kontrolu státu, a připomíná, že Komisi přísluší přezkoumat u každého případu zvláštní okolnosti, jež vedou k prokázání či neprokázání přičitatelnosti opatření.

Stardust Marine

32

33

| (177) | Společnost Ryanair dodává, že v případě CCIMP nemohla s podnětem přijít Francie a ani nejednala tak, aby podněcovala letiště k přijetí zpochybňovaných opatření. Společnost Ryanair tvrdí, že naopak sazby schválené CCIMP opakovaně odmítlo ředitelství DGAC (34). |
| --- | --- |

(177)

Společnost Ryanair dodává, že v případě CCIMP nemohla s podnětem přijít Francie a ani nejednala tak, aby podněcovala letiště k přijetí zpochybňovaných opatření. Společnost Ryanair tvrdí, že naopak sazby schválené CCIMP opakovaně odmítlo ředitelství DGAC (34).

34

| (178) | Společnost Ryanair podpůrně uvádí, že způsob stanovení poplatků za cestujícího na terminálu mp2 splňuje zkoušku pomocí obezřetného subjektu v tržním hospodářství. Společnost Ryanair tvrdí, že Komise neuplatnila ve své analýze zkoušku pomocí obezřetného subjektu správným způsobem, jakým to vyžaduje Soudní dvůr (35), a to z několika důvodů. |
| --- | --- |

(178)

Společnost Ryanair podpůrně uvádí, že způsob stanovení poplatků za cestujícího na terminálu mp2 splňuje zkoušku pomocí obezřetného subjektu v tržním hospodářství. Společnost Ryanair tvrdí, že Komise neuplatnila ve své analýze zkoušku pomocí obezřetného subjektu správným způsobem, jakým to vyžaduje Soudní dvůr (35), a to z několika důvodů.

35

| (179) | Za prvé, Komise zejména opomněla provést srovnání mezi poplatky uplatňovanými na letišti Marseille-Provence a tržní cenou. Společnost Ryanair předložila studii, která tvrdí, že lze tržní cenu za letištní služby určit na základě srovnání s cenami hrazenými na srovnatelných soukromých letištích v celé Evropě. Společnost používá srovnání s letišti Luton, Eastern Midlands, Prestwick a Liverpool. Uvádí, že tato letiště jsou provozována bez státních podpor a bez veřejných zásahů a že ceny, které na nich platí, jsou v průměru trojnásobně nižší než ceny na letišti Marseille-Provence. Společnost Ryanair z uvedeného dospívá k závěru, že cena, již hradí na letišti Marseille-Provence za letištní služby, není nižší než tržní cena za tyto služby, a že placená cena proto neobsahuje prvky státní podpory. |
| --- | --- |

(179)

Za prvé, Komise zejména opomněla provést srovnání mezi poplatky uplatňovanými na letišti Marseille-Provence a tržní cenou. Společnost Ryanair předložila studii, která tvrdí, že lze tržní cenu za letištní služby určit na základě srovnání s cenami hrazenými na srovnatelných soukromých letištích v celé Evropě. Společnost používá srovnání s letišti Luton, Eastern Midlands, Prestwick a Liverpool. Uvádí, že tato letiště jsou provozována bez státních podpor a bez veřejných zásahů a že ceny, které na nich platí, jsou v průměru trojnásobně nižší než ceny na letišti Marseille-Provence. Společnost Ryanair z uvedeného dospívá k závěru, že cena, již hradí na letišti Marseille-Provence za letištní služby, není nižší než tržní cena za tyto služby, a že placená cena proto neobsahuje prvky státní podpory.

| (180) | Za druhé, Komise zahrnula do svých výpočtů nevratné náklady místo toho, aby založila své posouzení pouze na mezních nákladech. Společnost Ryanair v tomto ohledu připomíná, že letiště Marseille-Provence bylo postaveno v roce 1922 a před liberalizací letecké dopravy bylo používáno zejména pro regionální spoje, které byly financovány státem formou veřejné služby, a jako základna pro letadla, která sloužila v boji proti lesním požárům. Společnost Ryanair dodává, že letiště řešilo snížení provozu, k němuž došlo v období 2001–2003, vypracováním strategie otevření nízkonákladovým společnostem, a založilo proto nový terminál, který byl pojat specificky pro jejich potřeby. Společnost Ryanair připomíná, že po několik roků představovala více než 40 % provozu na terminálu mp2. Společnost Ryanair tvrdí, že regionální letiště jsou pro letecké společnosti málo přitažlivá, a že tyto společnosti proto mohou od vyjednávání s letišti oprávněně očekávat o to nižší sazby, oč výraznější počet cestujících na letištní platformu přivedou. Společnost Ryanair připomíná, že pro závěr o existenci podpory má Komise za povinnost zohlednit stav, který převládal v okamžiku poskytnutí opatření jeho příjemci. Společnost Ryanair tvrdí, že vzhledem k smluvním závazkům, které přijala ohledně počtu přepravených cestujících, mohl v tomto konkrétním případě správce letiště v okamžiku, kdy začala provozovat svou činnost na letišti Marseille-Provence, oprávněně očekávat prudký nárůst provozu kvůli působení společnosti Ryanair na letištní platformě. Společnost Ryanair tvrdí, že vzhledem ke skutečnosti, že hospodářská situace malých regionálních letišť vykazujících nadměrnou kapacitu je odlišná od situace, již analyzoval Soudní dvůr v rozsudku ve věci Charleroi, je nutno analýzu na základě nákladů přizpůsobit, pokud by se usoudilo, že je na ně použitelná. Zohlednění pouze mezních nákladů a příjmů v souvislosti se smlouvami uzavřenými se společností Ryanair by bylo projevem chování obezřetného subjektu v tržním hospodářství. Společnost Ryanair dodává, že náklady spojené s investicemi provedenými před příchodem společnosti Ryanair a s provozními fixními náklady nelze zohledňovat. Společnost Ryanair dodává, že otázka ziskovosti či ztrátovosti letiště není z hlediska existence podpory ve prospěch letecké společnosti obecně relevantní. |
| --- | --- |

(180)

Za druhé, Komise zahrnula do svých výpočtů nevratné náklady místo toho, aby založila své posouzení pouze na mezních nákladech. Společnost Ryanair v tomto ohledu připomíná, že letiště Marseille-Provence bylo postaveno v roce 1922 a před liberalizací letecké dopravy bylo používáno zejména pro regionální spoje, které byly financovány státem formou veřejné služby, a jako základna pro letadla, která sloužila v boji proti lesním požárům. Společnost Ryanair dodává, že letiště řešilo snížení provozu, k němuž došlo v období 2001–2003, vypracováním strategie otevření nízkonákladovým společnostem, a založilo proto nový terminál, který byl pojat specificky pro jejich potřeby. Společnost Ryanair připomíná, že po několik roků představovala více než 40 % provozu na terminálu mp2. Společnost Ryanair tvrdí, že regionální letiště jsou pro letecké společnosti málo přitažlivá, a že tyto společnosti proto mohou od vyjednávání s letišti oprávněně očekávat o to nižší sazby, oč výraznější počet cestujících na letištní platformu přivedou. Společnost Ryanair připomíná, že pro závěr o existenci podpory má Komise za povinnost zohlednit stav, který převládal v okamžiku poskytnutí opatření jeho příjemci. Společnost Ryanair tvrdí, že vzhledem k smluvním závazkům, které přijala ohledně počtu přepravených cestujících, mohl v tomto konkrétním případě správce letiště v okamžiku, kdy začala provozovat svou činnost na letišti Marseille-Provence, oprávněně očekávat prudký nárůst provozu kvůli působení společnosti Ryanair na letištní platformě. Společnost Ryanair tvrdí, že vzhledem ke skutečnosti, že hospodářská situace malých regionálních letišť vykazujících nadměrnou kapacitu je odlišná od situace, již analyzoval Soudní dvůr v rozsudku ve věci Charleroi, je nutno analýzu na základě nákladů přizpůsobit, pokud by se usoudilo, že je na ně použitelná. Zohlednění pouze mezních nákladů a příjmů v souvislosti se smlouvami uzavřenými se společností Ryanair by bylo projevem chování obezřetného subjektu v tržním hospodářství. Společnost Ryanair dodává, že náklady spojené s investicemi provedenými před příchodem společnosti Ryanair a s provozními fixními náklady nelze zohledňovat. Společnost Ryanair dodává, že otázka ziskovosti či ztrátovosti letiště není z hlediska existence podpory ve prospěch letecké společnosti obecně relevantní.

Charleroi

| (181) | Společnost Ryanair tvrdí, že analýza nákladů, kterou Komise provedla pro potřeby zkoušky pomocí obezřetného subjektu, není správná, protože nezohledňuje úroveň služeb poskytovaných na terminálu mp2, která je nižší než u služeb poskytovaných tradičním leteckým společnostem, a odpovídá proto výši platného poplatku. Společnost Ryanair tvrdí, že terminál mp2 nabízí pouze základní infrastrukturu (36) a vykazuje plochu na cestujícího výrazně omezenější ve srovnání s plochou na cestujícího na hlavním terminálu (1,66 m2 oproti 6,06 m2). Společnost Ryanair zastává názor, že nízkonákladové společnosti by neměly platit poplatky za služby, které nevyužívají nebo je využívají v menší míře než tradiční společnosti (37). Společnost Ryanair připomíná, že u nákladů za zavazadla uplatňuje politiku, která podněcuje cestující, aby necestovali se zavazadly v zavazadlovém prostoru, což vede k tomu, že pouze jedna třetina cestujících společnosti Ryanair si taková zavazadla nechává odbavit. Cestující společnosti Ryanair si navíc sami přenášejí svá zavazadla od odbavovací přepážky k přepážce kontroly, čímž se infrastruktura letiště stává zbytečnou. Společnost Ryanair pro srovnání zdůrazňuje, že společnost Air France využívá mnohem větší míře asistenční služby při mezipřistání související s přepravou zavazadel na letišti. |
| --- | --- |

(181)

Společnost Ryanair tvrdí, že analýza nákladů, kterou Komise provedla pro potřeby zkoušky pomocí obezřetného subjektu, není správná, protože nezohledňuje úroveň služeb poskytovaných na terminálu mp2, která je nižší než u služeb poskytovaných tradičním leteckým společnostem, a odpovídá proto výši platného poplatku. Společnost Ryanair tvrdí, že terminál mp2 nabízí pouze základní infrastrukturu (36) a vykazuje plochu na cestujícího výrazně omezenější ve srovnání s plochou na cestujícího na hlavním terminálu (1,66 m2 oproti 6,06 m2). Společnost Ryanair zastává názor, že nízkonákladové společnosti by neměly platit poplatky za služby, které nevyužívají nebo je využívají v menší míře než tradiční společnosti (37). Společnost Ryanair připomíná, že u nákladů za zavazadla uplatňuje politiku, která podněcuje cestující, aby necestovali se zavazadly v zavazadlovém prostoru, což vede k tomu, že pouze jedna třetina cestujících společnosti Ryanair si taková zavazadla nechává odbavit. Cestující společnosti Ryanair si navíc sami přenášejí svá zavazadla od odbavovací přepážky k přepážce kontroly, čímž se infrastruktura letiště stává zbytečnou. Společnost Ryanair pro srovnání zdůrazňuje, že společnost Air France využívá mnohem větší míře asistenční služby při mezipřistání související s přepravou zavazadel na letišti.

36

2

2

37

| (182) | Společnost Ryanair tvrdí, že provozuje největší letadla, která na letišti Marseille-Provence působí, což zbavuje letiště oportunitních nákladů, které by neslo v případě letadel, která by byla vzhledem k počtu přepravovaných cestujících menší. Společnost Ryanair tvrdí, že provozuje lety s obrátkami v délce 25 minut, zatímco tradiční letecké společnosti, jako je Air France, mají délku obrátek od 45 do 60 minut. Omezená doba obrátky tak umožňuje omezit dobu využívání pozemní plochy stroji a cestujícími. Společnost Ryanair připomíná, že kritéria používání terminálu mp2 vycházejí z požadavku na používání letadel typu C, která mohou mít až 200 sedadel a omezenou dobu obrátky. |
| --- | --- |

(182)

Společnost Ryanair tvrdí, že provozuje největší letadla, která na letišti Marseille-Provence působí, což zbavuje letiště oportunitních nákladů, které by neslo v případě letadel, která by byla vzhledem k počtu přepravovaných cestujících menší. Společnost Ryanair tvrdí, že provozuje lety s obrátkami v délce 25 minut, zatímco tradiční letecké společnosti, jako je Air France, mají délku obrátek od 45 do 60 minut. Omezená doba obrátky tak umožňuje omezit dobu využívání pozemní plochy stroji a cestujícími. Společnost Ryanair připomíná, že kritéria používání terminálu mp2 vycházejí z požadavku na používání letadel typu C, která mohou mít až 200 sedadel a omezenou dobu obrátky.

| (183) | Společnost Ryanair se dále kriticky staví ke skutečnosti, že Komise ve svém rozhodnutí nezohledňuje pozitivní externality související s působením společnosti Ryanair na letištní platformě, tj. skutečnost, že hodnota infrastruktury roste úměrně s její navštěvovaností, při současném zohlednění rizik spojených s provozováním prvních spojů dopravně obsluhovaných letištní platformou. Společnost Ryanair dále tvrdí, že působení letecké společnosti na letišti má pozitivní dopad, který vede k zvýšení počtu cestujících na této platformě, to znamená k zlepšení obchodní a dopravní infrastruktury na letišti a tedy dalšímu posílení přitažlivosti platformy. Společnost Ryanair tvrdí, že se smluvně zavázala přepravit na letiště Marseille-Provence určitý počet cestujících, čímž přispěla k vytváření takových externalit, jak má prokazovat na jedné straně zvýšení provozu na letištní platformě, a to zejména na terminálu mp2, a na druhé straně zvýšení počtu leteckých společností, které provozují spoje s odletem z letiště. Společnost Ryanair kromě toho zdůrazňuje, že tento typ závazku znamená, že se na leteckou společnost přenáší celé riziko spojené s provozováním spoje, a odůvodňuje, že letiště může přijmout nižší míru návratnosti investic, než jakou by požadovalo, kdyby takové závazky neexistovaly. |
| --- | --- |

(183)

Společnost Ryanair se dále kriticky staví ke skutečnosti, že Komise ve svém rozhodnutí nezohledňuje pozitivní externality související s působením společnosti Ryanair na letištní platformě, tj. skutečnost, že hodnota infrastruktury roste úměrně s její navštěvovaností, při současném zohlednění rizik spojených s provozováním prvních spojů dopravně obsluhovaných letištní platformou. Společnost Ryanair dále tvrdí, že působení letecké společnosti na letišti má pozitivní dopad, který vede k zvýšení počtu cestujících na této platformě, to znamená k zlepšení obchodní a dopravní infrastruktury na letišti a tedy dalšímu posílení přitažlivosti platformy. Společnost Ryanair tvrdí, že se smluvně zavázala přepravit na letiště Marseille-Provence určitý počet cestujících, čímž přispěla k vytváření takových externalit, jak má prokazovat na jedné straně zvýšení provozu na letištní platformě, a to zejména na terminálu mp2, a na druhé straně zvýšení počtu leteckých společností, které provozují spoje s odletem z letiště. Společnost Ryanair kromě toho zdůrazňuje, že tento typ závazku znamená, že se na leteckou společnost přenáší celé riziko spojené s provozováním spoje, a odůvodňuje, že letiště může přijmout nižší míru návratnosti investic, než jakou by požadovalo, kdyby takové závazky neexistovaly.

| (184) | Společnost Ryanair vyzývá Komisi, aby ve své analýze zvolila přístup „samostatného financování“, který vede k zohlednění všech příjmů z letecké činnosti a všech obchodních příjmů vzniklých z působení letecké společnosti na letištní platformě. Společnost Ryanair v tomto ohledu poznamenává, že převáží více cestujících na let než společnost Air France a že provozuje spoje „z místa na místo“, o nichž se domnívá, že jejich cestující jsou náchylnější vytvářet obchodní příjmy než cestující v tranzitu. Společnost Ryanair zdůrazňuje, že od zahájení jejího provozu na letišti Marseille-Provence se na terminálu mp2 rozvinula řada obchodů a několik společností pronajímající vozidla a že takto vytvářené příjmy z činností mimo leteckou dopravu přispívají k ziskovosti tohoto terminálu. |
| --- | --- |

(184)

Společnost Ryanair vyzývá Komisi, aby ve své analýze zvolila přístup „samostatného financování“, který vede k zohlednění všech příjmů z letecké činnosti a všech obchodních příjmů vzniklých z působení letecké společnosti na letištní platformě. Společnost Ryanair v tomto ohledu poznamenává, že převáží více cestujících na let než společnost Air France a že provozuje spoje „z místa na místo“, o nichž se domnívá, že jejich cestující jsou náchylnější vytvářet obchodní příjmy než cestující v tranzitu. Společnost Ryanair zdůrazňuje, že od zahájení jejího provozu na letišti Marseille-Provence se na terminálu mp2 rozvinula řada obchodů a několik společností pronajímající vozidla a že takto vytvářené příjmy z činností mimo leteckou dopravu přispívají k ziskovosti tohoto terminálu.

| (185) | Společnost Ryanair dále tvrdí, že skutečnost, že poplatky stanovené na terminálu mp2 splňují zkoušku pomocí obezřetného subjektu v tržním hospodářství, dokládá, že nedochází k přerozdělení veřejných prostředků přidělených správci letiště ve prospěch společnosti Ryanair. Pokud by měla být prokázána existence podpory ve prospěch letiště, společnost Ryanair odmítá, že by to mělo vést k závěru, že byla jejím konečným příjemcem. |
| --- | --- |

(185)

Společnost Ryanair dále tvrdí, že skutečnost, že poplatky stanovené na terminálu mp2 splňují zkoušku pomocí obezřetného subjektu v tržním hospodářství, dokládá, že nedochází k přerozdělení veřejných prostředků přidělených správci letiště ve prospěch společnosti Ryanair. Pokud by měla být prokázána existence podpory ve prospěch letiště, společnost Ryanair odmítá, že by to mělo vést k závěru, že byla jejím konečným příjemcem.

| (186) | Společnost Ryanair dále tvrdí, že poplatky uplatňované na terminálu mp2 nejsou v žádném případě selektivní, protože Komise neprokázala, že společnost Ryanair měla na letišti Marseille-Provence příznivější podmínky než ostatní letecké společnosti. Společnost Ryanair zdůrazňuje, že by k tomuto závěru nestačilo zjištění, že se na různé letecké společnosti uplatňují různé výše poplatků, ale že by Komise měla zohlednit náklady na služby, které letiště každé z nich poskytuje, a rovněž pozitivní externality a příjmy z činností mimo leteckou dopravu, které každá letecká společnost vytváří. Společnost Ryanair připomíná, že její hospodářský model ji přivedl k tomu, že na každém letu přepravuje větší počet cestujících než ostatní letecké společnosti, a že úspora, která takto letišti vzniká u oportunitních nákladů, které tak nenese, se musí projevit ve výši poplatků uplatňovaných na společnost Ryanair. |
| --- | --- |

(186)

Společnost Ryanair dále tvrdí, že poplatky uplatňované na terminálu mp2 nejsou v žádném případě selektivní, protože Komise neprokázala, že společnost Ryanair měla na letišti Marseille-Provence příznivější podmínky než ostatní letecké společnosti. Společnost Ryanair zdůrazňuje, že by k tomuto závěru nestačilo zjištění, že se na různé letecké společnosti uplatňují různé výše poplatků, ale že by Komise měla zohlednit náklady na služby, které letiště každé z nich poskytuje, a rovněž pozitivní externality a příjmy z činností mimo leteckou dopravu, které každá letecká společnost vytváří. Společnost Ryanair připomíná, že její hospodářský model ji přivedl k tomu, že na každém letu přepravuje větší počet cestujících než ostatní letecké společnosti, a že úspora, která takto letišti vzniká u oportunitních nákladů, které tak nenese, se musí projevit ve výši poplatků uplatňovaných na společnost Ryanair.

| (187) | Společnost Ryanair dále tvrdí, že rozlišování sazeb podle toho, zda se jedná o vnitrostátní nebo mezinárodní let, představuje svévolnou diskriminaci ve smyslu článku 102 SFEU, protože vyplývá z rozhodnutí letiště, které má při poskytování infrastruktury dominantní postavení. Společnost Ryanair tvrdí, že služby poskytované cestujícím se v zásadě neliší podle jejich destinace (místní, vnitrostátní nebo mezinárodní lety) a že ověřování cestovních dokumentů cestujících na mezinárodních letech je součástí výsadních pravomocí státu, a nemělo by proto být financováno z letištních poplatků. Společnost Ryanair lituje, že Francie nerozšířila zjištění ohledně rozlišování sazeb mezi vnitrostátní lety a lety v rámci schengenského prostoru také na lety provozované mimo schengenský prostor, u nichž se na hlavním terminálu uplatňuje poplatek, který je o 56 % vyšší. Společnost Ryanair rovněž tvrdí, že tento systém rozlišování sazeb představuje státní podporu. Společnost Ryanair zdůrazňuje, že společnost Air France a společnosti, které jsou s ní sdruženy, provozují většinou místní lety, a využívají tak systém rozlišování sazeb. Společnost Ryanair proto Komisi žádá, aby do opatření, která jsou předmětem tohoto přezkumu, zahrnula výhodu poskytnutou společnosti Air France, jež vyplývá z rozdílných poplatků u letů v rámci schengenského prostoru a u letů mimo schengenský prostor, aby se mohla domáhat u francouzských soudů odškodnění. |
| --- | --- |

(187)

Společnost Ryanair dále tvrdí, že rozlišování sazeb podle toho, zda se jedná o vnitrostátní nebo mezinárodní let, představuje svévolnou diskriminaci ve smyslu článku 102 SFEU, protože vyplývá z rozhodnutí letiště, které má při poskytování infrastruktury dominantní postavení. Společnost Ryanair tvrdí, že služby poskytované cestujícím se v zásadě neliší podle jejich destinace (místní, vnitrostátní nebo mezinárodní lety) a že ověřování cestovních dokumentů cestujících na mezinárodních letech je součástí výsadních pravomocí státu, a nemělo by proto být financováno z letištních poplatků. Společnost Ryanair lituje, že Francie nerozšířila zjištění ohledně rozlišování sazeb mezi vnitrostátní lety a lety v rámci schengenského prostoru také na lety provozované mimo schengenský prostor, u nichž se na hlavním terminálu uplatňuje poplatek, který je o 56 % vyšší. Společnost Ryanair rovněž tvrdí, že tento systém rozlišování sazeb představuje státní podporu. Společnost Ryanair zdůrazňuje, že společnost Air France a společnosti, které jsou s ní sdruženy, provozují většinou místní lety, a využívají tak systém rozlišování sazeb. Společnost Ryanair proto Komisi žádá, aby do opatření, která jsou předmětem tohoto přezkumu, zahrnula výhodu poskytnutou společnosti Air France, jež vyplývá z rozdílných poplatků u letů v rámci schengenského prostoru a u letů mimo schengenský prostor, aby se mohla domáhat u francouzských soudů odškodnění.

| (188) | Společnost Ryanair předala doplňující informace ohledně společnosti AMS a analýzy, již má Komise provést. Společnost Ryanair tvrdí, že by se existence podpory ve smlouvě se společností AMS měla posuzovat odděleně od ostatních opatření. Pokud by ale Komise rozhodla posuzovat ji společně s podmínkami, které společnost Ryanair využívá na letišti, společnost Ryanair navrhuje provést hospodářskou analýzu a dospívá k závěru, že na tomto základě byla smlouva se společností AMS pro letiště v krátkodobém horizontu zisková. |
| --- | --- |

(188)

Společnost Ryanair předala doplňující informace ohledně společnosti AMS a analýzy, již má Komise provést. Společnost Ryanair tvrdí, že by se existence podpory ve smlouvě se společností AMS měla posuzovat odděleně od ostatních opatření. Pokud by ale Komise rozhodla posuzovat ji společně s podmínkami, které společnost Ryanair využívá na letišti, společnost Ryanair navrhuje provést hospodářskou analýzu a dospívá k závěru, že na tomto základě byla smlouva se společností AMS pro letiště v krátkodobém horizontu zisková.

4.3   CCIMP

CCIMP

4.3.1   INVESTIČNÍ DOTACE VE PROSPĚCH CCIMP

| (189) | CCIMP sdílí tvrzení Francie, podle nichž promlčené dotace a rovněž dotace přidělené na financování nehospodářských činností nelze označit za státní podporu. V každém případě veřejná financování poskytnutá před vstupem v platnost pokynů z roku 2005 nepředstavují státní podporu na základě sdělení z roku 1994. Podpůrně tvrdí, že dotace představující státní podporu jsou slučitelné s pravidly SFEU, a to zejména na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. CCIMP sdílí názor Francie ohledně slučitelnosti zkoumaných podpor z hlediska podmínek stanovených v pokynech, a to zejména podmínek přiměřenosti a nutnosti. |
| --- | --- |

(189)

CCIMP sdílí tvrzení Francie, podle nichž promlčené dotace a rovněž dotace přidělené na financování nehospodářských činností nelze označit za státní podporu. V každém případě veřejná financování poskytnutá před vstupem v platnost pokynů z roku 2005 nepředstavují státní podporu na základě sdělení z roku 1994. Podpůrně tvrdí, že dotace představující státní podporu jsou slučitelné s pravidly SFEU, a to zejména na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. CCIMP sdílí názor Francie ohledně slučitelnosti zkoumaných podpor z hlediska podmínek stanovených v pokynech, a to zejména podmínek přiměřenosti a nutnosti.

| (190) | CCIMP zdůrazňuje přímý a nepřímý hospodářský dopad nového terminálu na oblast Marseille a jeho úlohu při odlehčení centrálních letišť, evropské územní soudržnosti a posílení kapacit letiště vůči riziku přetížení (38). |
| --- | --- |

(190)

CCIMP zdůrazňuje přímý a nepřímý hospodářský dopad nového terminálu na oblast Marseille a jeho úlohu při odlehčení centrálních letišť, evropské územní soudržnosti a posílení kapacit letiště vůči riziku přetížení (38).

38

| (191) | CCIMP se domnívá, že zřízení nového terminálu bylo nezbytné, aby na letišti mohly působit nízkonákladové společnosti, které jen zřídka dopravně obsluhují tradiční infrastruktury, jejichž parametry neodpovídají jejich hospodářskému modelu. CCIMP připomíná, že pouze zřízení nového nízkonákladového terminálu umožnilo přiblížit se požadavkům nízkonákladových společností v oblasti letištních poplatků, a to za transparentních a nediskriminačních podmínek. |
| --- | --- |

(191)

CCIMP se domnívá, že zřízení nového terminálu bylo nezbytné, aby na letišti mohly působit nízkonákladové společnosti, které jen zřídka dopravně obsluhují tradiční infrastruktury, jejichž parametry neodpovídají jejich hospodářskému modelu. CCIMP připomíná, že pouze zřízení nového nízkonákladového terminálu umožnilo přiblížit se požadavkům nízkonákladových společností v oblasti letištních poplatků, a to za transparentních a nediskriminačních podmínek.

4.3.2   DOTACE NA PROVOZ VE PROSPĚCH CCIMP

| (192) | Stejně jako Francie ve svých připomínkách CCIMP upřesňuje, že se finanční toky v celkové výši [...]* milionů EUR týkají příspěvků vyplacených hlavní správě letiště za poskytnuté služby. Zdůrazňuje, že obchodní a průmyslová komora neprovádí žádné finanční převody prostředků ve prospěch letiště Marseille-Provence. Připomíná, že letiště Marseille-Provence má jako každý jiný podnik působící v oblasti povinnost platit daň na náklady obchodních a průmyslových komor a že daň ve výši 213 553 EUR v roce 2010 uhradilo. |
| --- | --- |

(192)

Stejně jako Francie ve svých připomínkách CCIMP upřesňuje, že se finanční toky v celkové výši [...]* milionů EUR týkají příspěvků vyplacených hlavní správě letiště za poskytnuté služby. Zdůrazňuje, že obchodní a průmyslová komora neprovádí žádné finanční převody prostředků ve prospěch letiště Marseille-Provence. Připomíná, že letiště Marseille-Provence má jako každý jiný podnik působící v oblasti povinnost platit daň na náklady obchodních a průmyslových komor a že daň ve výši 213 553 EUR v roce 2010 uhradilo.

4.3.3   STANOVENÍ POPLATKŮ ZA CESTUJÍCÍHO NA TERMINÁLU MP2

| (193) | CCIMP připomíná, že nízkonákladový terminál mp2 nabízí zjednodušené služby a umožňuje nabízet rozdílné sazby, a potvrzuje, že při stanovení těchto sazeb byly zohledněny všechny náklady v plné výši. CCIMP z uvedeného dospívá k závěru, že letiště Marseille-Provence se při odůvodnění existence rozlišených sazeb poplatků na každém z terminálů může odvolat i na zásadu obezřetného subjektu. |
| --- | --- |

(193)

CCIMP připomíná, že nízkonákladový terminál mp2 nabízí zjednodušené služby a umožňuje nabízet rozdílné sazby, a potvrzuje, že při stanovení těchto sazeb byly zohledněny všechny náklady v plné výši. CCIMP z uvedeného dospívá k závěru, že letiště Marseille-Provence se při odůvodnění existence rozlišených sazeb poplatků na každém z terminálů může odvolat i na zásadu obezřetného subjektu.

| (194) | CCIMP se domnívá, že tzv. „metoda přispění“ použitá pro výpočet míry ziskovosti letiště je jediná, která umožňuje zohlednit přechod letecké společnosti z jednoho terminálu na druhý a úspory z rozsahu, které znamenají stabilizaci příslušných nákladů, zatímco jejich rozdělení podle terminálů by vedlo k jejich snížení na hlavním terminálu. Připomíná, že vybudování terminálu mp2 vedlo ke sdílení některých nákladů oběma terminály s následným snížením nákladů hlavního terminálu a k odkladu některých investic (odložení výstavby odbavovacího prostoru pro lety v rámci Evropy a odletové haly pro lety v rámci Evropy a mezinárodní lety). |
| --- | --- |

(194)

CCIMP se domnívá, že tzv. „metoda přispění“ použitá pro výpočet míry ziskovosti letiště je jediná, která umožňuje zohlednit přechod letecké společnosti z jednoho terminálu na druhý a úspory z rozsahu, které znamenají stabilizaci příslušných nákladů, zatímco jejich rozdělení podle terminálů by vedlo k jejich snížení na hlavním terminálu. Připomíná, že vybudování terminálu mp2 vedlo ke sdílení některých nákladů oběma terminály s následným snížením nákladů hlavního terminálu a k odkladu některých investic (odložení výstavby odbavovacího prostoru pro lety v rámci Evropy a odletové haly pro lety v rámci Evropy a mezinárodní lety).

4.3.4   OPATŘENÍ POBÍDEK K ZAHÁJENÍ PROVOZU NA NOVÝCH SPOJÍCH

| (195) | CCIMP prohlašuje, že zahájila plán rozvoje, který má zvýšit navštěvovanost letiště, a to zejména prostřednictvím otevírání nových spojů. Opatření pobídek jsou podle CCIMP určena k dosažení tohoto cíle v souladu s běžným postupem správců letišť, jak Komise konstatovala ve svém rozhodnutí o letišti Manchester (39). Na zavedený systém je podle CCIMP nutno nahlížet jako na obchodní postup bez jakékoliv podpory ve smyslu článku 107 SFEU, protože se jedná o otevřený a nediskriminační systém platící po omezenou dobu na základě objektivních kritérií. |
| --- | --- |

(195)

CCIMP prohlašuje, že zahájila plán rozvoje, který má zvýšit navštěvovanost letiště, a to zejména prostřednictvím otevírání nových spojů. Opatření pobídek jsou podle CCIMP určena k dosažení tohoto cíle v souladu s běžným postupem správců letišť, jak Komise konstatovala ve svém rozhodnutí o letišti Manchester (39). Na zavedený systém je podle CCIMP nutno nahlížet jako na obchodní postup bez jakékoliv podpory ve smyslu článku 107 SFEU, protože se jedná o otevřený a nediskriminační systém platící po omezenou dobu na základě objektivních kritérií.

39

| (196) | CCIMP tvrdí, že označení za podporu je rovněž nutno vyloučit, pokud by obezřetný subjekt působící za běžných tržních podmínek mohl dospět k tomu, že by za stejných podmínek zasáhl. CCIMP tvrdí, že přijaté modulace spadají do rámce výhledu na maximalizaci ziskovosti letiště a vycházejí z podnikatelského plánu, který je součástí přípravných podkladů pro zasedání komise Cocoéco dne 14. září 2009. Aktualizace této studie v podobě vysvětlené v odpovědi Francie má potvrzovat ziskovost opatření. |
| --- | --- |

(196)

CCIMP tvrdí, že označení za podporu je rovněž nutno vyloučit, pokud by obezřetný subjekt působící za běžných tržních podmínek mohl dospět k tomu, že by za stejných podmínek zasáhl. CCIMP tvrdí, že přijaté modulace spadají do rámce výhledu na maximalizaci ziskovosti letiště a vycházejí z podnikatelského plánu, který je součástí přípravných podkladů pro zasedání komise Cocoéco dne 14. září 2009. Aktualizace této studie v podobě vysvětlené v odpovědi Francie má potvrzovat ziskovost opatření.

| (197) | CCIMP dodává, že vzhledem k běžným tržním postupům, podle nichž je nutno posuzovat její chování, zůstává zavedený systém přiměřený. |
| --- | --- |

(197)

CCIMP dodává, že vzhledem k běžným tržním postupům, podle nichž je nutno posuzovat její chování, zůstává zavedený systém přiměřený.

4.3.5   PODPORA NA MARKETING – SMLOUVA UZAVŘENÁ SE SPOLEČNOSTÍ AMS

| (198) | CCIMP tvrdí, že uzavřením smlouvy se společností AMS se zachovala jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství. Upřesňuje, že za poskytnuté služby zaplatila vzhledem k postupům v tomto odvětví zjevně přiměřenou a rozumnou cenu, a odmítá relevanci studie předložené společností Air France, která se zaměřuje pouze na všeobecné internetové portály. CCIMP připomíná, že produkty zdůrazňované na internetových stránkách společnosti Ryanair se naopak zaměřují na velký počet návštěvníků internetových stránek, kteří si chtějí pořídit letenku. |
| --- | --- |

(198)

CCIMP tvrdí, že uzavřením smlouvy se společností AMS se zachovala jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství. Upřesňuje, že za poskytnuté služby zaplatila vzhledem k postupům v tomto odvětví zjevně přiměřenou a rozumnou cenu, a odmítá relevanci studie předložené společností Air France, která se zaměřuje pouze na všeobecné internetové portály. CCIMP připomíná, že produkty zdůrazňované na internetových stránkách společnosti Ryanair se naopak zaměřují na velký počet návštěvníků internetových stránek, kteří si chtějí pořídit letenku.

| (199) | CCIMP upřesňuje, že za situace, kdy cílem bylo zvýšit provoz na terminálu mp2, a zejména provoz cestujících na mezinárodních spojích s vysokou kupní sílou, byla cílená reklamní kampaň jediným odpovídajícím řešením. Maximální viditelnost a účinnost reklamy nabízely podle CCIMP pouze internetové stránky společnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(199)

CCIMP upřesňuje, že za situace, kdy cílem bylo zvýšit provoz na terminálu mp2, a zejména provoz cestujících na mezinárodních spojích s vysokou kupní sílou, byla cílená reklamní kampaň jediným odpovídajícím řešením. Maximální viditelnost a účinnost reklamy nabízely podle CCIMP pouze internetové stránky společnosti Ryanair.

| (200) | CCIMP připomíná, že roční náklady související se smlouvou se společností AMS převedené na počet přepravených cestujících představují za rok 2010 částku ve výši řádově [...]* EUR. |
| --- | --- |

(200)

CCIMP připomíná, že roční náklady související se smlouvou se společností AMS převedené na počet přepravených cestujících představují za rok 2010 částku ve výši řádově [...]* EUR.

4.4   ASSOCIATION OF EUROPEAN AIRLINES

ASSOCIATION OF EUROPEAN AIRLINES

4.4.1   DOTACE POSKYTNUTÉ CCIMP

| (201) | Sdružení Association of European Airlines (dále jen „AEA“) připomíná, že podporuje všechna opatření, která by mohla přispět k regionálnímu rozvoji, ale dotace poskytované malým regionálním letištím přitom nesmí vést k narušení hospodářské soutěže. Na odvětví letectví by se podle sdružení AEA mělo nahlížet jako na odvětví činností, v němž každý zásah, ať regulační nebo finanční, může vyvolat narušení hospodářské soutěže. Dotace poskytnuté malým regionálním letištím jsou proto přijatelné pouze tehdy, pokud z nich mají prospěch všichni uživatelé bez jakékoliv diskriminace a pokud nenarušují hospodářskou soutěž mezi letišti, jež se nacházejí ve stejné spádové oblasti. |
| --- | --- |

(201)

Sdružení Association of European Airlines (dále jen „AEA“) připomíná, že podporuje všechna opatření, která by mohla přispět k regionálnímu rozvoji, ale dotace poskytované malým regionálním letištím přitom nesmí vést k narušení hospodářské soutěže. Na odvětví letectví by se podle sdružení AEA mělo nahlížet jako na odvětví činností, v němž každý zásah, ať regulační nebo finanční, může vyvolat narušení hospodářské soutěže. Dotace poskytnuté malým regionálním letištím jsou proto přijatelné pouze tehdy, pokud z nich mají prospěch všichni uživatelé bez jakékoliv diskriminace a pokud nenarušují hospodářskou soutěž mezi letišti, jež se nacházejí ve stejné spádové oblasti.

| (202) | Sdružení AEA tvrdí, že pro odvětví letectví jako celek je nutno přijmout závazný rámec platný na celoevropské úrovni, aby se zabránilo nekontrolovaným dotacím a zaručil rámec hospodářské soutěže mezi hospodářskými subjekty. Tento rámec by měl být založen na zásadě přezkumu podpor na infrastrukturu podle poptávky po jejím využívání a neměl by podporovat přesouvání provozu do oblastí, které se vyznačují málo dynamickou poptávkou. |
| --- | --- |

(202)

Sdružení AEA tvrdí, že pro odvětví letectví jako celek je nutno přijmout závazný rámec platný na celoevropské úrovni, aby se zabránilo nekontrolovaným dotacím a zaručil rámec hospodářské soutěže mezi hospodářskými subjekty. Tento rámec by měl být založen na zásadě přezkumu podpor na infrastrukturu podle poptávky po jejím využívání a neměl by podporovat přesouvání provozu do oblastí, které se vyznačují málo dynamickou poptávkou.

4.4.2   ROZLIŠOVÁNÍ SAZEB NA TERMINÁLU MP2

| (203) | Sdružení AEA podporuje myšlenku, že letiště může rozlišovat součásti své infrastruktury podle toho, jaké služby nabízejí uživatelům. Sdružení nicméně zdůrazňuje, že za tohoto předpokladu musí letiště dodržovat při výpočtu výše poplatků zásady transparentnosti a úměrnosti k nákladům. Sdružení AEA konkrétně tvrdí, že se jedná o rozlišení nákladů souvisejících s používáním společných součástí infrastruktury na jedné straně a nákladů souvisejících s používáním specifických součástí infrastruktury na straně druhé. Podle sdružení AEA by každá letecká společnost měla mít stejnou sazbu za používání hlavních součástí infrastruktury (letištní dráhy, parkovací plochy, zařízení letecké bezpečnosti, bezpečnostní kontroly, zpracování zavazadel a případně poplatek za ochranu životního prostředí a hluk). Poplatky za používání terminálu a zpracování zavazadel se mohou lišit od jednoho terminálu k druhému, a to podle kvality služeb poskytovaných leteckým společnostem, a jejich výši je nutno určit na základě vzniklých nákladů. |
| --- | --- |

(203)

Sdružení AEA podporuje myšlenku, že letiště může rozlišovat součásti své infrastruktury podle toho, jaké služby nabízejí uživatelům. Sdružení nicméně zdůrazňuje, že za tohoto předpokladu musí letiště dodržovat při výpočtu výše poplatků zásady transparentnosti a úměrnosti k nákladům. Sdružení AEA konkrétně tvrdí, že se jedná o rozlišení nákladů souvisejících s používáním společných součástí infrastruktury na jedné straně a nákladů souvisejících s používáním specifických součástí infrastruktury na straně druhé. Podle sdružení AEA by každá letecká společnost měla mít stejnou sazbu za používání hlavních součástí infrastruktury (letištní dráhy, parkovací plochy, zařízení letecké bezpečnosti, bezpečnostní kontroly, zpracování zavazadel a případně poplatek za ochranu životního prostředí a hluk). Poplatky za používání terminálu a zpracování zavazadel se mohou lišit od jednoho terminálu k druhému, a to podle kvality služeb poskytovaných leteckým společnostem, a jejich výši je nutno určit na základě vzniklých nákladů.

| (204) | Sdružení AEA rovněž tvrdí, že přístup k terminálům s omezenými službami by neměl být omezen na nízkonákladové společnosti ale v souladu se zásadou nediskriminace otevřen všem leteckým společnostem. |
| --- | --- |

(204)

Sdružení AEA rovněž tvrdí, že přístup k terminálům s omezenými službami by neměl být omezen na nízkonákladové společnosti ale v souladu se zásadou nediskriminace otevřen všem leteckým společnostem.

| (205) | Aby se zaručilo, že nedojde k narušení hospodářské soutěže mezi leteckými společnostmi, které působí na stejné letištní platformě, sdružení AEA zdůrazňuje, že správci letiště nesmí zvyšovat náklady na hlavním terminálu, aby tak vyrovnávali náklady související s terminálem s omezenými službami. |
| --- | --- |

(205)

Aby se zaručilo, že nedojde k narušení hospodářské soutěže mezi leteckými společnostmi, které působí na stejné letištní platformě, sdružení AEA zdůrazňuje, že správci letiště nesmí zvyšovat náklady na hlavním terminálu, aby tak vyrovnávali náklady související s terminálem s omezenými službami.

4.4.3   PODPORA NA ZAHÁJENÍ PROVOZU

| (206) | Sdružení AEA tvrdí, že skutečný prospěch z těchto režimů mají letecké společnosti, zatímco regionální letiště pouze nepřímý. Sdružení AEA se domnívá, že taková podpora by se neměla poskytovat spojům, které již provozuje jiná letecká společnost. Podle sdružení AEA by se daný spoj neměl považovat za „nový“, pokud se stejný spoj již provozuje na letišti, které se nachází ve stejné spádové oblasti. Sdružení AEA upřesňuje, že v ideálním případě by se letiště do vzdálenosti 100 km nebo do 120 minut cesty vysokorychlostním vlakem TGV měla považovat za letiště ležící ve stejné spádové oblasti. |
| --- | --- |

(206)

Sdružení AEA tvrdí, že skutečný prospěch z těchto režimů mají letecké společnosti, zatímco regionální letiště pouze nepřímý. Sdružení AEA se domnívá, že taková podpora by se neměla poskytovat spojům, které již provozuje jiná letecká společnost. Podle sdružení AEA by se daný spoj neměl považovat za „nový“, pokud se stejný spoj již provozuje na letišti, které se nachází ve stejné spádové oblasti. Sdružení AEA upřesňuje, že v ideálním případě by se letiště do vzdálenosti 100 km nebo do 120 minut cesty vysokorychlostním vlakem TGV měla považovat za letiště ležící ve stejné spádové oblasti.

| (207) | Sdružení AEA se domnívá, že v případě podpory na zahájení provozu představují 3 roky mimořádně dlouhou dobu. Sdružení AEA tvrdí, že životaschopnost určitého spoje se ukáže již po několika měsících a nejvýše po jednom roce. Sdružení AEA zdůrazňuje, že podpora by neměla krýt opakující se provozní náklady, jako jsou odpisy letadel, náklady na pronajmutí letadel či používání letištní infrastruktury. |
| --- | --- |

(207)

Sdružení AEA se domnívá, že v případě podpory na zahájení provozu představují 3 roky mimořádně dlouhou dobu. Sdružení AEA tvrdí, že životaschopnost určitého spoje se ukáže již po několika měsících a nejvýše po jednom roce. Sdružení AEA zdůrazňuje, že podpora by neměla krýt opakující se provozní náklady, jako jsou odpisy letadel, náklady na pronajmutí letadel či používání letištní infrastruktury.

| (208) | Podpora na zahájení provozu se podle sdružení AEA nesmí kumulovat s jinou podporou poskytnutou na provozování stejného spoje. Sdružení AEA tvrdí, že na dopravce, který nedodrží smluvní závazky, by se měl uplatnit systém sankcí. Sdružení AEA zdůrazňuje, že podpory poskytované v odvětví letectví musí být vždy omezující a měly by být povolovány pouze na základě přezkumu případ od případu. |
| --- | --- |

(208)

Podpora na zahájení provozu se podle sdružení AEA nesmí kumulovat s jinou podporou poskytnutou na provozování stejného spoje. Sdružení AEA tvrdí, že na dopravce, který nedodrží smluvní závazky, by se měl uplatnit systém sankcí. Sdružení AEA zdůrazňuje, že podpory poskytované v odvětví letectví musí být vždy omezující a měly by být povolovány pouze na základě přezkumu případ od případu.

| (209) | Sdružení AEA tvrdí, že podpora má být poskytnuta pouze na základě transparentního a nediskriminačního řízení. Podmínky, za nichž se podpora na zahájení provozu poskytuje, by měly být zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie. Sdružení AEA navíc zastává názor, že každý finanční příspěvek poskytnutý samosprávným územním celkem nebo letištěm by měl být oznámen příslušnému členskému státu alespoň tři měsíce před platným provedením, aby členský stát mohl posoudit, zda je o něm nutno informovat Komisi. Sdružení AEA zdůrazňuje, že v případě oznámené podpory se jedná o to, aby se místním samosprávným celkům připomnělo, že každé vyplacení podpory před jejím schválením Evropské komise bude považováno protiprávní podporu. |
| --- | --- |

(209)

Sdružení AEA tvrdí, že podpora má být poskytnuta pouze na základě transparentního a nediskriminačního řízení. Podmínky, za nichž se podpora na zahájení provozu poskytuje, by měly být zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie. Sdružení AEA navíc zastává názor, že každý finanční příspěvek poskytnutý samosprávným územním celkem nebo letištěm by měl být oznámen příslušnému členskému státu alespoň tři měsíce před platným provedením, aby členský stát mohl posoudit, zda je o něm nutno informovat Komisi. Sdružení AEA zdůrazňuje, že v případě oznámené podpory se jedná o to, aby se místním samosprávným celkům připomnělo, že každé vyplacení podpory před jejím schválením Evropské komise bude považováno protiprávní podporu.

4.5   SPOLEČNOST AIRPORT MARKETING SERVICES

SPOLEČNOST AIRPORT MARKETING SERVICES

| (210) | Společnost AMS nejprve tvrdí, že rozhodnutí uzavřít smlouvu ze dne 19. května 2006 není přičitatelné francouzskému státu. Společnost AMS uvádí, že konzultace státu prostřednictvím komise Cocoéco před přijetím každého rozhodnutí ohledně letištních poplatků je sice relevantní nepřímý důkaz pro určení přičitatelnosti těchto rozhodnutí, ale stejné neplatí pro rozhodnutí o nákupu marketingových služeb. Společnost AMS zastává názor, že nákup marketingových služeb v ničem nesouvisí s rozhodnutími o uplatňovaných letištních poplatcích a neliší se od jiných nákupů reklamního prostoru. Společnost AMS dále připomíná, že organické kritérium, na němž spočívá analýza Komise pro stanovení přičitatelnosti státu rozhodnutí obchodních a průmyslových komor, není z hlediska požadavků stanovených judikaturou ve věci Stardust Marine (40) dostačující. |
| --- | --- |

(210)

Společnost AMS nejprve tvrdí, že rozhodnutí uzavřít smlouvu ze dne 19. května 2006 není přičitatelné francouzskému státu. Společnost AMS uvádí, že konzultace státu prostřednictvím komise Cocoéco před přijetím každého rozhodnutí ohledně letištních poplatků je sice relevantní nepřímý důkaz pro určení přičitatelnosti těchto rozhodnutí, ale stejné neplatí pro rozhodnutí o nákupu marketingových služeb. Společnost AMS zastává názor, že nákup marketingových služeb v ničem nesouvisí s rozhodnutími o uplatňovaných letištních poplatcích a neliší se od jiných nákupů reklamního prostoru. Společnost AMS dále připomíná, že organické kritérium, na němž spočívá analýza Komise pro stanovení přičitatelnosti státu rozhodnutí obchodních a průmyslových komor, není z hlediska požadavků stanovených judikaturou ve věci Stardust Marine (40) dostačující.

Stardust Marine

40

| (211) | Společnost AMS následně tvrdí, že uzavření smlouvy o nákupu marketingových služeb je v souladu s chováním obezřetného subjektu v tržním hospodářství. Společnost AMS zdůrazňuje, že se tato smlouva podobá smlouvám uzavřeným se soukromými letišti, jako jsou letiště Liverpool či Oslo Rygge, která se nepochybně chovala jako obezřetné subjekty v tržním hospodářství. Společnost AMS upřesňuje, že neprovádí žádnou diskriminaci mezi soukromými a veřejnoprávními letišti a že uplatňované sazby jsou veřejné a snadno dostupné na jejích internetových stránkách. |
| --- | --- |

(211)

Společnost AMS následně tvrdí, že uzavření smlouvy o nákupu marketingových služeb je v souladu s chováním obezřetného subjektu v tržním hospodářství. Společnost AMS zdůrazňuje, že se tato smlouva podobá smlouvám uzavřeným se soukromými letišti, jako jsou letiště Liverpool či Oslo Rygge, která se nepochybně chovala jako obezřetné subjekty v tržním hospodářství. Společnost AMS upřesňuje, že neprovádí žádnou diskriminaci mezi soukromými a veřejnoprávními letišti a že uplatňované sazby jsou veřejné a snadno dostupné na jejích internetových stránkách.

| (212) | Společnost AMS podpůrně tvrdí, že požadované sazby jsou v souladu s tržními cenami. Společnost AMS upřesňuje, že sazby byly stanoveny na základě studie vypracované v roce 2004 společností Mindshare, která je dceřinou společností společnosti WPP, jež poskytuje marketingové služby na žádost společnosti Ryanair. Společnost AMS dodává, že partnerské společnosti jako Hertz a NeedaHotel nakupují prostor, který je k dispozici na internetových stránkách, aby propagovaly své vlastní služby, a že smlouvy uzavřené s těmito subjekty umožňují lepší posouzení tržní ceny. Společnost AMS prohlašuje, že vyvinula nabídku sazeb založenou na standardní metodě výpočtu reklamní expozice on-line, aby zhodnotila expozici nabízenou na internetových stránkách společnosti Ryanair. Sazby se stanoví na základě nákladů na tisíc „tiskových stran“ a návštěvnost vymezuje cenové rozpětí pro většinu nabízených služeb umístění reklamy. |
| --- | --- |

(212)

Společnost AMS podpůrně tvrdí, že požadované sazby jsou v souladu s tržními cenami. Společnost AMS upřesňuje, že sazby byly stanoveny na základě studie vypracované v roce 2004 společností Mindshare, která je dceřinou společností společnosti WPP, jež poskytuje marketingové služby na žádost společnosti Ryanair. Společnost AMS dodává, že partnerské společnosti jako Hertz a NeedaHotel nakupují prostor, který je k dispozici na internetových stránkách, aby propagovaly své vlastní služby, a že smlouvy uzavřené s těmito subjekty umožňují lepší posouzení tržní ceny. Společnost AMS prohlašuje, že vyvinula nabídku sazeb založenou na standardní metodě výpočtu reklamní expozice on-line, aby zhodnotila expozici nabízenou na internetových stránkách společnosti Ryanair. Sazby se stanoví na základě nákladů na tisíc „tiskových stran“ a návštěvnost vymezuje cenové rozpětí pro většinu nabízených služeb umístění reklamy.

| (213) | Společnost AMS tvrdí, že společnost Air France předložila srovnání mezi cenovou nabídkou společnosti AMS v okamžiku podepsání smlouvy, tj. na rok 2006, a cenovou nabídkou portálu Viamichelin na rok 2011, zatímco letiště Marseille-Provence správně založilo své srovnání na cenové nabídce portálu Viamichelin na rok 2006. Vzhledem ke skutečnosti, že cenové nabídky marketingových služeb se mění v průměru každých 6 roků, společnost AMS se domnívá, že srovnání provedená společností Air France nejsou relevantní. |
| --- | --- |

(213)

Společnost AMS tvrdí, že společnost Air France předložila srovnání mezi cenovou nabídkou společnosti AMS v okamžiku podepsání smlouvy, tj. na rok 2006, a cenovou nabídkou portálu Viamichelin na rok 2011, zatímco letiště Marseille-Provence správně založilo své srovnání na cenové nabídce portálu Viamichelin na rok 2006. Vzhledem ke skutečnosti, že cenové nabídky marketingových služeb se mění v průměru každých 6 roků, společnost AMS se domnívá, že srovnání provedená společností Air France nejsou relevantní.

| (214) | Společnost AMS tvrdí, že letišti Marseille-Provence byly nabídnuty mimořádně výhodné obchodní podmínky. Společnost AMS v tomto ohledu připomíná, že v období 2006–2011 byly sazby zmrazeny na základě počtu návštěvníků internetových stránek společnosti Ryanair v dubnu roku 2005, zatímco ve skutečnosti se tento počet zvýšil z 0,65 milionu za den v roce 2005 na 1,2 milionu za den v roce 2011. K tomu počet adresátů reklamní elektronické pošty zůstal zmrazen na počtu zjištěném v dubnu roku 2005, zatímco se zvýšil z 1,2 milionu na 2,6 milionu. Společnost AMS zdůrazňuje, že společnost Air France nezohlednila ve svém srovnání tyto skutečnosti, které se týkají objemu návštěvnosti, což má za následek, že toto srovnání je nepřesné. |
| --- | --- |

(214)

Společnost AMS tvrdí, že letišti Marseille-Provence byly nabídnuty mimořádně výhodné obchodní podmínky. Společnost AMS v tomto ohledu připomíná, že v období 2006–2011 byly sazby zmrazeny na základě počtu návštěvníků internetových stránek společnosti Ryanair v dubnu roku 2005, zatímco ve skutečnosti se tento počet zvýšil z 0,65 milionu za den v roce 2005 na 1,2 milionu za den v roce 2011. K tomu počet adresátů reklamní elektronické pošty zůstal zmrazen na počtu zjištěném v dubnu roku 2005, zatímco se zvýšil z 1,2 milionu na 2,6 milionu. Společnost AMS zdůrazňuje, že společnost Air France nezohlednila ve svém srovnání tyto skutečnosti, které se týkají objemu návštěvnosti, což má za následek, že toto srovnání je nepřesné.

| (215) | Společnost AMS připomíná, že počet návštěvníku portálu Viamichelin nedosahuje počtu návštěvníků internetových stránek společnosti Ryanair a je mimo Francii málo známý. Společnost AMS se domnívá, že tyto internetové stránky proto nejsou vhodné pro propagaci letiště evropské úrovně, což podporuje skutečnost, že do dnešního dne žádné letiště jejich služeb nevyužilo. Společnost AMS zdůrazňuje, že internetové stránky Lonely Planet jsou australské internetové stránky, které jsou v Evropě málo známé, a jejich návštěvnost je výrazně nižší než návštěvnost internetových stránek společnosti Ryanair. Společnost AMS dále zdůrazňuje, že internetové stránky, které nejsou napojeny na letecké společnosti, nejsou příliš vhodné, protože návštěvníkovi neumožňují objednat si zároveň letenku. Společnost AMS se domnívá, že sazby za marketingové služby jsou na internetových stránkách společností Air France, British Airways a Expedia vyšší než sazby uplatňované na internetových stránkách společnosti Ryanair, přestože je jejich navštěvovanost nižší. |
| --- | --- |

(215)

Společnost AMS připomíná, že počet návštěvníku portálu Viamichelin nedosahuje počtu návštěvníků internetových stránek společnosti Ryanair a je mimo Francii málo známý. Společnost AMS se domnívá, že tyto internetové stránky proto nejsou vhodné pro propagaci letiště evropské úrovně, což podporuje skutečnost, že do dnešního dne žádné letiště jejich služeb nevyužilo. Společnost AMS zdůrazňuje, že internetové stránky Lonely Planet jsou australské internetové stránky, které jsou v Evropě málo známé, a jejich návštěvnost je výrazně nižší než návštěvnost internetových stránek společnosti Ryanair. Společnost AMS dále zdůrazňuje, že internetové stránky, které nejsou napojeny na letecké společnosti, nejsou příliš vhodné, protože návštěvníkovi neumožňují objednat si zároveň letenku. Společnost AMS se domnívá, že sazby za marketingové služby jsou na internetových stránkách společností Air France, British Airways a Expedia vyšší než sazby uplatňované na internetových stránkách společnosti Ryanair, přestože je jejich navštěvovanost nižší.

| (216) | Společnost AMS odmítá, že by společnost Ryanair donutila letiště Marseille-Provence k uzavření smlouvy o marketingových službách. Společnost AMS tvrdí, že není v jejím zájmu nutit k prodeji prostoru na internetových stránkách společnosti Ryanair, které představují omezený zdroj, po kterém je výrazná poptávka. |
| --- | --- |

(216)

Společnost AMS odmítá, že by společnost Ryanair donutila letiště Marseille-Provence k uzavření smlouvy o marketingových službách. Společnost AMS tvrdí, že není v jejím zájmu nutit k prodeji prostoru na internetových stránkách společnosti Ryanair, které představují omezený zdroj, po kterém je výrazná poptávka.

| (217) | Společnost AMS zastává názor, že existence reklamních odkazů na internetových stránkách společnosti Ryanair přitahuje pozornost správců nebo majitelů letišť, a tím, že se tímto způsobem informuje o pravidelném působení letecké společnosti a souvisejících příjmech z činností mimo leteckou dopravu, se zvyšuje vlastní hodnota letišť v očích možných kupců. |
| --- | --- |

(217)

Společnost AMS zastává názor, že existence reklamních odkazů na internetových stránkách společnosti Ryanair přitahuje pozornost správců nebo majitelů letišť, a tím, že se tímto způsobem informuje o pravidelném působení letecké společnosti a souvisejících příjmech z činností mimo leteckou dopravu, se zvyšuje vlastní hodnota letišť v očích možných kupců.

| (218) | Společnost AMS tvrdí, že Komise ve svém rozhodnutí ve věci letiště Bratislava uznala hodnotu poskytování marketingových služeb (41). |
| --- | --- |

(218)

Společnost AMS tvrdí, že Komise ve svém rozhodnutí ve věci letiště Bratislava uznala hodnotu poskytování marketingových služeb (41).

41

| (219) | Společnost AMS dále tvrdí, že pokyny z roku 2005 nejsou použitelné na vztahy mezi letištěm a poskytovatelem marketingových služeb. |
| --- | --- |

(219)

Společnost AMS dále tvrdí, že pokyny z roku 2005 nejsou použitelné na vztahy mezi letištěm a poskytovatelem marketingových služeb.

5.   VYJÁDŘENÍ FRANCIE K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

VYJÁDŘENÍ FRANCIE K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (220) | Ve svém vyjádření k připomínkám zúčastněných stran Francie tvrdí, že příspěvek společnosti Air France obsahuje několik nepřesností. |
| --- | --- |

(220)

Ve svém vyjádření k připomínkám zúčastněných stran Francie tvrdí, že příspěvek společnosti Air France obsahuje několik nepřesností.

| (221) | Francie připomíná, že na rozdíl od tvrzení společnosti Air France je přístup k terminálu mp2 stejný a nediskriminační. |
| --- | --- |

(221)

Francie připomíná, že na rozdíl od tvrzení společnosti Air France je přístup k terminálu mp2 stejný a nediskriminační.

| (222) | Francie upřesňuje, že letišti Marseille-Provence nelze vyčítat, že nepředjímalo otevření terminálu mp2 pro mezinárodní lety mimo schengenský prostor, o jejichž zavedení se začalo uvažovat až po podepsání dohody o otevřeném nebi uzavřené mezi Marokem a Evropskou unií dne 29. prosince 2006. Francie připomíná, že studie výhledů na rozvoj provozu až do té doby dospívaly k závěru o výhledech rozvoje provozu v zásadě v rámci schengenského prostoru a že vzhledem k této skutečnosti se u původního vybavení terminálu mp2 nepočítalo se zvláštní infrastrukturou pro hraniční kontrolu, která by představovala zbytečné dodatečné náklady. Francie zdůrazňuje, že společnost Air France, která uvádí, že tato nemožnost provozovat mezinárodní lety z terminálu mp2 měla konkrétně za cíl, aby se jí zabránilo v přístupu na tento terminál, stále žádné lety z terminálu mp2 neprovozuje, a to přes jeho otevření pro mezinárodní leteckou dopravu. |
| --- | --- |

(222)

Francie upřesňuje, že letišti Marseille-Provence nelze vyčítat, že nepředjímalo otevření terminálu mp2 pro mezinárodní lety mimo schengenský prostor, o jejichž zavedení se začalo uvažovat až po podepsání dohody o otevřeném nebi uzavřené mezi Marokem a Evropskou unií dne 29. prosince 2006. Francie připomíná, že studie výhledů na rozvoj provozu až do té doby dospívaly k závěru o výhledech rozvoje provozu v zásadě v rámci schengenského prostoru a že vzhledem k této skutečnosti se u původního vybavení terminálu mp2 nepočítalo se zvláštní infrastrukturou pro hraniční kontrolu, která by představovala zbytečné dodatečné náklady. Francie zdůrazňuje, že společnost Air France, která uvádí, že tato nemožnost provozovat mezinárodní lety z terminálu mp2 měla konkrétně za cíl, aby se jí zabránilo v přístupu na tento terminál, stále žádné lety z terminálu mp2 neprovozuje, a to přes jeho otevření pro mezinárodní leteckou dopravu.

| (223) | Francie připomíná, že ustanovení pravidel pro přístup na terminál mp2 jsou odůvodněna ohledy na sledované cíle v oblasti komfortu a bezpečnosti, které stanoví letiště, jako je omezený prostor odletových hal. Francie zdůrazňuje, že správní soud v Marseille odmítl stížnost společnosti Air Méditerranée ohledně přístupu na terminál mp2 podanou u tohoto soudu (42). |
| --- | --- |

(223)

Francie připomíná, že ustanovení pravidel pro přístup na terminál mp2 jsou odůvodněna ohledy na sledované cíle v oblasti komfortu a bezpečnosti, které stanoví letiště, jako je omezený prostor odletových hal. Francie zdůrazňuje, že správní soud v Marseille odmítl stížnost společnosti Air Méditerranée ohledně přístupu na terminál mp2 podanou u tohoto soudu (42).

42

| (224) | Francie odmítá tvrzení společnosti Air France, podle kterého by hospodářská rovnováha terminálu mp2 nebyla dosažena, pokud by společnost Air France mohla převést veškerou svou činnost na terminál, na němž byla výše poplatků výrazně nižší než výše platná na hlavním terminálu. Podle Francie vyvrací toto tvrzení skutečnost, že letiště zahrnulo do svého původního podnikatelského plánu předpoklad převedení kyvadlové letecké dopravy společnosti Air France na terminál mp2. Francie se domnívá, že společnost Air France má ve skutečnosti námitky vůči úrovni služeb na terminálu mp2, která neodpovídá očekáváním jejích zákazníků. Francie v tomto ohledu připomíná, že vnitrostátní a evropské předpisy povolují rozlišování letištních služeb a poplatků za každou z těchto služeb. |
| --- | --- |

(224)

Francie odmítá tvrzení společnosti Air France, podle kterého by hospodářská rovnováha terminálu mp2 nebyla dosažena, pokud by společnost Air France mohla převést veškerou svou činnost na terminál, na němž byla výše poplatků výrazně nižší než výše platná na hlavním terminálu. Podle Francie vyvrací toto tvrzení skutečnost, že letiště zahrnulo do svého původního podnikatelského plánu předpoklad převedení kyvadlové letecké dopravy společnosti Air France na terminál mp2. Francie se domnívá, že společnost Air France má ve skutečnosti námitky vůči úrovni služeb na terminálu mp2, která neodpovídá očekáváním jejích zákazníků. Francie v tomto ohledu připomíná, že vnitrostátní a evropské předpisy povolují rozlišování letištních služeb a poplatků za každou z těchto služeb.

| (225) | Francie dále připomíná, že usuzuje, že Státní rada ve svém rozhodnutí ze dne 26. července 2011 sice odsoudila metodu přidělování nákladů mezi terminály mp1 a mp2, ale ohledně sazeb uplatňovaných na terminálu mp1 se vyjádřila, že byly stanoveny „způsobem výpočtu, který je opodstatněn konkrétními účetními studiemi“. Vzhledem k neexistenci rozsudku ve věci samé Francie odmítá připomínku společnosti Air France, podle níž CCIMP měla po nařízení o předběžném opatření ze dne 28. července 2009 zvýšit poplatek za cestujícího na terminálu mp2, a připomíná, že letiště po rozhodnutí ze dne 26. července 2011 strukturu svých poplatků výrazně revidovalo. |
| --- | --- |

(225)

Francie dále připomíná, že usuzuje, že Státní rada ve svém rozhodnutí ze dne 26. července 2011 sice odsoudila metodu přidělování nákladů mezi terminály mp1 a mp2, ale ohledně sazeb uplatňovaných na terminálu mp1 se vyjádřila, že byly stanoveny „způsobem výpočtu, který je opodstatněn konkrétními účetními studiemi“. Vzhledem k neexistenci rozsudku ve věci samé Francie odmítá připomínku společnosti Air France, podle níž CCIMP měla po nařízení o předběžném opatření ze dne 28. července 2009 zvýšit poplatek za cestujícího na terminálu mp2, a připomíná, že letiště po rozhodnutí ze dne 26. července 2011 strukturu svých poplatků výrazně revidovalo.

6.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ VE PROSPĚCH CCIMP – EXISTENCE PODPORY

POSOUZENÍ OPATŘENÍ VE PROSPĚCH CCIMP – EXISTENCE PODPORY

6.1   EXISTENCE PŘÍPADNÉ INVESTIČNÍ PODPORY VE PROSPĚCH CCIMP

EXISTENCE PŘÍPADNÉ INVESTIČNÍ PODPORY VE PROSPĚCH CCIMP

| (226) | V souladu s čl. 107 odst. 1 Smlouvy se pravidla pro státní podporu použijí pouze za podmínky, že příjemcem podpory je „podnik“. Soudní dvůr Evropské unie soustavně vymezuje podniky jako subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní status a způsob jejich financování (43). Hospodářskou činností je jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na daném trhu (44). Hospodářská povaha činnosti jako taková nezávisí na tom, zda činnost přináší zisk (45). |
| --- | --- |

(226)

V souladu s čl. 107 odst. 1 Smlouvy se pravidla pro státní podporu použijí pouze za podmínky, že příjemcem podpory je „podnik“. Soudní dvůr Evropské unie soustavně vymezuje podniky jako subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní status a způsob jejich financování (43). Hospodářskou činností je jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na daném trhu (44). Hospodářská povaha činnosti jako taková nezávisí na tom, zda činnost přináší zisk (45).

43

44

45

| (227) | Činnost leteckých společností, která spočívá v poskytování dopravních služeb cestujícím a/nebo podnikům, představuje hospodářskou činnost. Ve svém rozsudku ve věci Aéroports de Paris Soudní dvůr usoudil, že provozování letiště, jež spočívá v poskytování letištních služeb leteckým společnostem a různým poskytovatelům služeb, je rovněž hospodářská činnost. Ve svém rozsudku ve věci Letiště Lipsko/Halle Tribunál potvrdil, že provozování letiště představuje hospodářskou činnost, k níž neoddělitelně patří výstavba letištní infrastruktury. |
| --- | --- |

(227)

Činnost leteckých společností, která spočívá v poskytování dopravních služeb cestujícím a/nebo podnikům, představuje hospodářskou činnost. Ve svém rozsudku ve věci Aéroports de Paris Soudní dvůr usoudil, že provozování letiště, jež spočívá v poskytování letištních služeb leteckým společnostem a různým poskytovatelům služeb, je rovněž hospodářská činnost. Ve svém rozsudku ve věci Letiště Lipsko/Halle Tribunál potvrdil, že provozování letiště představuje hospodářskou činnost, k níž neoddělitelně patří výstavba letištní infrastruktury.

Aéroports de Paris

Letiště Lipsko/Halle

| (228) | Pokud jde o finanční opatření poskytnutá v minulosti, postupné rozšíření tržních sil v odvětví letišť neumožňuje s přesností určit, od kterého okamžiku by se mělo provozování letiště považovat nepochybně za hospodářskou činnost. Tribunál nicméně uznal vývoj povahy letištních činností. Ve svém rozsudku ve věci Letiště Lipsko/Halle Tribunál usoudil, že od roku 2000 neexistoval žádný důvod vylučovat uplatnění ustanovení o státní podpoře na letištní infrastruktury. Počínaje rozsudkem ve věci Aéroports de Paris (tj. dnem 12. prosince 2000) je nutno považovat provozování a výstavbu letištní infrastruktury za spadající do oblasti působnosti kontroly v oblasti státní podpory. |
| --- | --- |

(228)

Pokud jde o finanční opatření poskytnutá v minulosti, postupné rozšíření tržních sil v odvětví letišť neumožňuje s přesností určit, od kterého okamžiku by se mělo provozování letiště považovat nepochybně za hospodářskou činnost. Tribunál nicméně uznal vývoj povahy letištních činností. Ve svém rozsudku ve věci Letiště Lipsko/Halle Tribunál usoudil, že od roku 2000 neexistoval žádný důvod vylučovat uplatnění ustanovení o státní podpoře na letištní infrastruktury. Počínaje rozsudkem ve věci Aéroports de Paris (tj. dnem 12. prosince 2000) je nutno považovat provozování a výstavbu letištní infrastruktury za spadající do oblasti působnosti kontroly v oblasti státní podpory.

Letiště Lipsko/Halle

Aéroports de Paris

| (229) | Naopak před vynesením rozsudku ve věci Aéroports de Paris mohly orgány veřejné moci legitimně předpokládat, že financování letištní infrastruktury nepředstavuje státní podporu, a příslušná opatření proto nemusela být oznamována Komisi. Z uvedeného vyplývá, že Komise nemůže nyní finanční opatření poskytnutá před rozsudkem ve věci Aéroports de Paris zpochybňovat na základě pravidel pro státní podporu. |
| --- | --- |

(229)

Naopak před vynesením rozsudku ve věci Aéroports de Paris mohly orgány veřejné moci legitimně předpokládat, že financování letištní infrastruktury nepředstavuje státní podporu, a příslušná opatření proto nemusela být oznamována Komisi. Z uvedeného vyplývá, že Komise nemůže nyní finanční opatření poskytnutá před rozsudkem ve věci Aéroports de Paris zpochybňovat na základě pravidel pro státní podporu.

Aéroports de Paris

Aéroports de Paris

| (230) | Pokud sice opatření, která byla poskytnuta před tím, než se v odvětví letišť rozvinula sebemenší hospodářská soutěž, nepředstavovala státní podporu v okamžiku svého schválení, bylo by je přesto možné podle čl. 1, písm. b) bodu v) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 za podporu považovat, jsou-li splněny podmínky čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(230)

Pokud sice opatření, která byla poskytnuta před tím, než se v odvětví letišť rozvinula sebemenší hospodářská soutěž, nepředstavovala státní podporu v okamžiku svého schválení, bylo by je přesto možné podle čl. 1, písm. b) bodu v) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 za podporu považovat, jsou-li splněny podmínky čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (231) | Komise upozorňuje, že před vynesením rozsudku ve věci Aéroports de Paris (tj. před dnem 12. prosince 2000) byly poskytnuty níže uvedené dotace. Dospívá proto k závěru, že nemá pravomoc přezkoumat je na základě pravidel pro státní podporu.






  — | dotace od generální rady (Conseil général) ze dne 14. prosince 1999 ve výši 3 064 000 EUR, |
| --- | --- | --- |

(231)

Komise upozorňuje, že před vynesením rozsudku ve věci Aéroports de Paris (tj. před dnem 12. prosince 2000) byly poskytnuty níže uvedené dotace. Dospívá proto k závěru, že nemá pravomoc přezkoumat je na základě pravidel pro státní podporu.

Aéroports de Paris

—

dotace od generální rady (Conseil général) ze dne 14. prosince 1999 ve výši 3 064 000 EUR,

| — | dotace od generální rady (Conseil général) ze dne pátek 24. října 1997 ve výši 8 032 000 EUR, |
| --- | --- |

—

dotace od generální rady (Conseil général) ze dne pátek 24. října 1997 ve výši 8 032 000 EUR,

| — | dotace od generální rady (Conseil général) ze dne 8. července 1994 ve výši 1 372 000 EUR, |
| --- | --- |

—

dotace od generální rady (Conseil général) ze dne 8. července 1994 ve výši 1 372 000 EUR,

| — | dotace od státu ze dne 26. dubna 2000 ve výši 290 000 EUR, |
| --- | --- |

—

dotace od státu ze dne 26. dubna 2000 ve výši 290 000 EUR,

| — | dotace od státu ze dne 23. června 1999 ve výši 579 000 EUR. |
| --- | --- |

—

dotace od státu ze dne 23. června 1999 ve výši 579 000 EUR.

| (232) | Komise proto svůj přezkum omezí na tyto dotace:

  Tabulka 5








  Dotace | Celková výše investice (v tisících EUR) | Celková vyplacená částka (v tisících EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Conseil général
  27.9.2002 | 2 098 | 209 |
| Conseil général
  26.6.2003 | 8 920 | 3 000 |
| Conseil général
  19.5.2005 | 15 580 | 7 600 |
| Marseille Provence Métropole
  26.7.2004 | 16 124 | 889 |
| Francouzský stát
  19.12.2001 | bezpředmětné | 5 032 |
| FEDER
  22.8.2002 | 5 280 | 1 520 |
| Celkem | 48 002 | 18 250 |

(232)

Komise proto svůj přezkum omezí na tyto dotace:

Tabulka 5

Tabulka 5

Dotace

Celková výše investice (v tisících EUR)

Celková vyplacená částka (v tisících EUR)

Conseil général

27.9.2002

2 098

209

Conseil général

26.6.2003

8 920

3 000

Conseil général

19.5.2005

15 580

7 600

Marseille Provence Métropole

26.7.2004

16 124

889

Francouzský stát

19.12.2001

bezpředmětné

5 032

FEDER

22.8.2002

5 280

1 520

Celkem

Celkem

48 002

48 002

18 250

18 250

| (233) | Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(233)

Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.

6.1.1   HOSPODÁŘSKÁ ČINNOST A POJEM PODNIK

| (234) | Komise v tomto ohledu upozorňuje, že infrastruktura, jíž se týká toto rozhodnutí, je obchodně provozována CCIMP, která je provozovatelem letiště a účtuje náklady uživatelům této infrastruktury. CCIMP je proto, alespoň pokud jde o provozování letiště, podnikem ve smyslu práva hospodářské soutěže Evropské unie. |
| --- | --- |

(234)

Komise v tomto ohledu upozorňuje, že infrastruktura, jíž se týká toto rozhodnutí, je obchodně provozována CCIMP, která je provozovatelem letiště a účtuje náklady uživatelům této infrastruktury. CCIMP je proto, alespoň pokud jde o provozování letiště, podnikem ve smyslu práva hospodářské soutěže Evropské unie.

| (235) | Bez ohledu na právní status provozovatele letiště nejsou ale všechny jeho činnosti nutně hospodářské povahy. Je proto nutno rozlišovat a zjistit, do jaké míry jsou či nejsou různé činnosti hospodářské (46). |
| --- | --- |

(235)

Bez ohledu na právní status provozovatele letiště nejsou ale všechny jeho činnosti nutně hospodářské povahy. Je proto nutno rozlišovat a zjistit, do jaké míry jsou či nejsou různé činnosti hospodářské (46).

46

| (236) | Soudní dvůr tak konstatoval, že činnosti, které v zásadě spadají do odpovědnosti státu při výkonu jeho výsadních pravomocí jakožto veřejného orgánu, nejsou hospodářské povahy a nespadají do oblasti působnosti pravidel pro státní podporu. Takové činnosti běžně zahrnují bezpečnost, kontrolu leteckého provozu, policii a celní záležitosti (47). |
| --- | --- |

(236)

Soudní dvůr tak konstatoval, že činnosti, které v zásadě spadají do odpovědnosti státu při výkonu jeho výsadních pravomocí jakožto veřejného orgánu, nejsou hospodářské povahy a nespadají do oblasti působnosti pravidel pro státní podporu. Takové činnosti běžně zahrnují bezpečnost, kontrolu leteckého provozu, policii a celní záležitosti (47).

47

| (237) | Komise proto soudí, že bez zákonné povinnosti ukládající letištím, aby nesla finanční náklady na tyto činností a související infrastrukturu, převzetí těchto nákladů státem obvykle nepředstavuje státní podporu (48). |
| --- | --- |

(237)

Komise proto soudí, že bez zákonné povinnosti ukládající letištím, aby nesla finanční náklady na tyto činností a související infrastrukturu, převzetí těchto nákladů státem obvykle nepředstavuje státní podporu (48).

48

| (238) | V tomto konkrétním případě se ukazuje, že je nutno rozlišovat podle dotčených činností, jak je uvedeno dále. |
| --- | --- |

(238)

V tomto konkrétním případě se ukazuje, že je nutno rozlišovat podle dotčených činností, jak je uvedeno dále.

| (239) | U nákladů podílejících se na plnění úkolů v rámci výsadních pravomocí je nutno uznat náklady související s plněním úkolů v oblasti ochrany a veřejné bezpečnosti za náklady podílející se na plnění nehospodářských činností. |
| --- | --- |

(239)

U nákladů podílejících se na plnění úkolů v rámci výsadních pravomocí je nutno uznat náklady související s plněním úkolů v oblasti ochrany a veřejné bezpečnosti za náklady podílející se na plnění nehospodářských činností.

| (240) | Především je nutno přiznat takovou povahu činnostem, které mají za cíl zajistit veřejnou bezpečnost v rámci letiště tím, že zabraňují spáchání protiprávních činů, a to zejména činnostem v oblasti boje proti terorismu. Z tohoto důvodu spadají náklady související s policejními úkoly a působením námořních hasičů města Marseille do rámce těchto činností. Stejné platí pro plnění celních úkolů. |
| --- | --- |

(240)

Především je nutno přiznat takovou povahu činnostem, které mají za cíl zajistit veřejnou bezpečnost v rámci letiště tím, že zabraňují spáchání protiprávních činů, a to zejména činnostem v oblasti boje proti terorismu. Z tohoto důvodu spadají náklady související s policejními úkoly a působením námořních hasičů města Marseille do rámce těchto činností. Stejné platí pro plnění celních úkolů.

| (241) | Pokud jde o činnosti související s veřejnou ochranou v rámci letiště, mají tyto činnosti za cíl ochranu osob a majetku. Je tomu tak, když předmětný majetek je součástí veřejného vlastnictví jako v tomto konkrétním případě. V tomto konkrétním případě je nutno uvést v rámci plnění tohoto úkolu tyto činnosti:






  — | detekční kontrola zavazadel v zavazadlovém prostoru, |
| --- | --- | --- |

(241)

Pokud jde o činnosti související s veřejnou ochranou v rámci letiště, mají tyto činnosti za cíl ochranu osob a majetku. Je tomu tak, když předmětný majetek je součástí veřejného vlastnictví jako v tomto konkrétním případě. V tomto konkrétním případě je nutno uvést v rámci plnění tohoto úkolu tyto činnosti:

—

detekční kontrola zavazadel v zavazadlovém prostoru,

| — | kontrola společných přístupů k vyhrazenému prostoru, |
| --- | --- |

—

kontrola společných přístupů k vyhrazenému prostoru,

| — | detekční kontrola cestujících a kabinových zavazadel, |
| --- | --- |

—

detekční kontrola cestujících a kabinových zavazadel,

| — | automatizovaná kontrola na hranicích pomocí biometrického zjišťování totožnosti, |
| --- | --- |

—

automatizovaná kontrola na hranicích pomocí biometrického zjišťování totožnosti,

| — | dohled pomocí videokamer. |
| --- | --- |

—

dohled pomocí videokamer.

| (242) | Veřejné financování nehospodářských činností, které jsou nutně spojeny s provozováním hospodářské činnosti, nicméně nesmí vést k neoprávněné diskriminaci mezi leteckými společnostmi a správci letišť. Je-li běžné, že v rámci daného právního systému přebírají letecké společnosti nebo správci letišť některé náklady na sebe, zatímco jiní tak nečiní, posledně jmenovaní jsou zvýhodněni, i když tyto náklady souvisejí s činnostmi, které jsou jako takové považovány za činnosti nehospodářské povahy. Je proto nutno provést analýzu právního rámce použitelného na správce letiště, zda na základě tohoto právního rámce musí správci letišť či letecké společnosti nést náklady vzniklé z plnění určitých činností, které by nemusely být ziskové jako takové, ale které nutně souvisejí s rozvíjením jiných hospodářských činností. |
| --- | --- |

(242)

Veřejné financování nehospodářských činností, které jsou nutně spojeny s provozováním hospodářské činnosti, nicméně nesmí vést k neoprávněné diskriminaci mezi leteckými společnostmi a správci letišť. Je-li běžné, že v rámci daného právního systému přebírají letecké společnosti nebo správci letišť některé náklady na sebe, zatímco jiní tak nečiní, posledně jmenovaní jsou zvýhodněni, i když tyto náklady souvisejí s činnostmi, které jsou jako takové považovány za činnosti nehospodářské povahy. Je proto nutno provést analýzu právního rámce použitelného na správce letiště, zda na základě tohoto právního rámce musí správci letišť či letecké společnosti nést náklady vzniklé z plnění určitých činností, které by nemusely být ziskové jako takové, ale které nutně souvisejí s rozvíjením jiných hospodářských činností.

| (243) | V tomto ohledu Komise upozorňuje, že podle francouzského práva (49) nemají správci letišť v zásadě za povinnost financovat z vlastních zdrojů infrastrukturu a vybavení nutná pro tyto činnosti. |
| --- | --- |

(243)

V tomto ohledu Komise upozorňuje, že podle francouzského práva (49) nemají správci letišť v zásadě za povinnost financovat z vlastních zdrojů infrastrukturu a vybavení nutná pro tyto činnosti.

49

| (244) | Naopak pouhá skutečnost, že určitá činnost je povinná na základě stávajících právních předpisů, nestačí na označení určitého úkolu za nehospodářskou činnost. Na základě uvedeného nelze náklady související s uvedením infrastruktury do souladu s požadavky právních předpisů a standardů, a to zejména náklady týkající se přístrojů a sítí detekce požáru v prostorách letiště, považovat za náklady spadající do úkolu plnění výsadních pravomocí, protože jsou společné všem podnikům. Každý podnik musí zajistit dodržování bezpečnostních protipožárních standardů a nést související náklady. Stejné platí pro bezpečnost provozování, i když by její zajištění ukládala specifikace koncese. Jedná se o náklady, které musí nést každý podnik, aby mohl vyvíjet svou činnost. |
| --- | --- |

(244)

Naopak pouhá skutečnost, že určitá činnost je povinná na základě stávajících právních předpisů, nestačí na označení určitého úkolu za nehospodářskou činnost. Na základě uvedeného nelze náklady související s uvedením infrastruktury do souladu s požadavky právních předpisů a standardů, a to zejména náklady týkající se přístrojů a sítí detekce požáru v prostorách letiště, považovat za náklady spadající do úkolu plnění výsadních pravomocí, protože jsou společné všem podnikům. Každý podnik musí zajistit dodržování bezpečnostních protipožárních standardů a nést související náklady. Stejné platí pro bezpečnost provozování, i když by její zajištění ukládala specifikace koncese. Jedná se o náklady, které musí nést každý podnik, aby mohl vyvíjet svou činnost.

| (245) | Z uvedeného vyplývá, že pouze činnosti uvedené v tabulce č. 6 jako činnosti nehospodářské povahy mohou být předmětem veřejného financování, které nespadá do oblasti působnosti pravidel pro státní podporu.

  Tabulka 6












  Dotace | Datum | Náklady související s nehospodářskými činnostmi (EUR) | Náklady související s hospodářskými činnostmi (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Veřejná bezpečnost | Veřejná ochrana | Soulad s právními předpisy a/nebo ochrana provozování letiště |
| Policie a celní záležitosti | Hasiči | Dohled pomocí videokamer, detekční kontrola | Přístup k veřejným prostorům |
| Conseil général | 27. září 2002 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 118 537,45 |
| Conseil général | 26. června 2003 | 259 786,30 | 0 | 89 883,11 | 129 022,39 | 1 632 851,02 |
| Conseil général | 19. května 2005 | 94 192,24 | 0 | 105 228,51 | 203 702,13 | 1 870 135,77 |
| Marseille Provence Métropole | 26. července 2004 | 0 | 0 | 0 | 0 | 72 095,00 |
| FEDER | 22. srpna 2002 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Francouzský stát | 19. prosince 2001 | 5 032 000 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(245)

Z uvedeného vyplývá, že pouze činnosti uvedené v tabulce č. 6 jako činnosti nehospodářské povahy mohou být předmětem veřejného financování, které nespadá do oblasti působnosti pravidel pro státní podporu.

Tabulka 6

Tabulka 6

Dotace

Datum

Náklady související s nehospodářskými činnostmi (EUR)

Náklady související s hospodářskými činnostmi (EUR)

Veřejná bezpečnost

Veřejná ochrana

Soulad s právními předpisy a/nebo ochrana provozování letiště

Policie a celní záležitosti

Hasiči

Dohled pomocí videokamer, detekční kontrola

Přístup k veřejným prostorům

Conseil général

27. září 2002

0

0

0

0

1 118 537,45

Conseil général

26. června 2003

259 786,30

0

89 883,11

129 022,39

1 632 851,02

Conseil général

19. května 2005

94 192,24

0

105 228,51

203 702,13

1 870 135,77

Marseille Provence Métropole

26. července 2004

0

0

0

0

72 095,00

FEDER

22. srpna 2002

0

0

0

0

0

Francouzský stát

19. prosince 2001

5 032 000

0

0

0

0

| (246) | Předchozí úvahy a tabulka č. 6 tak umožňují vytvořit souhrnný přehled (tabulka č. 7) investičních podpor, které letiště Marseille-Provence obdrželo a které jsou předmětem tohoto řízení:

  Tabulka 7











  Dotace | Celková výše investice (v tisících EUR) | Celková vyplacená částka (v tisících EUR) | Částka určená na nehospodářské činnosti (v tisících EUR) | Zůstatek částky po odečtení nehospodářských činností (v tisících EUR) | Míra dotace snížené o nehospodářské činnosti (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Conseil général
  27.9.2002 | 2 098 | 209 | 0 | 209 | 10 |
| Conseil général
  26.6.2003 | 8 920 | 3 000 | 478 | 2 522 | 28 |
| Conseil général
  19.5.2005 | 15 580 | 7 600 | 403 | 7 197 | 46 |
| Marseille Provence Métropole
  26.7.2004 | 16 124 | 889 | 0 | 889 | 6 |
| Francouzský stát
  19.12.2001 | bezpředmětné | 5 032 | bezpředmětné | 0 | bezpředmětné |
| FEDER
  22.8.2002 | 5 280 | 1 520 | 0 | 1 520 | 29 |
| Celkem | 48 002 | 18 250 | 5 913 | 12 337 | 26 |

(246)

Předchozí úvahy a tabulka č. 6 tak umožňují vytvořit souhrnný přehled (tabulka č. 7) investičních podpor, které letiště Marseille-Provence obdrželo a které jsou předmětem tohoto řízení:

Tabulka 7

Tabulka 7

Dotace

Celková výše investice (v tisících EUR)

Celková vyplacená částka (v tisících EUR)

Částka určená na nehospodářské činnosti (v tisících EUR)

Zůstatek částky po odečtení nehospodářských činností (v tisících EUR)

Míra dotace snížené o nehospodářské činnosti (v %)

Conseil général

27.9.2002

2 098

209

0

209

10

Conseil général

26.6.2003

8 920

3 000

478

2 522

28

Conseil général

19.5.2005

15 580

7 600

403

7 197

46

Marseille Provence Métropole

26.7.2004

16 124

889

0

889

6

Francouzský stát

19.12.2001

bezpředmětné

5 032

bezpředmětné

0

bezpředmětné

FEDER

22.8.2002

5 280

1 520

0

1 520

29

Celkem

Celkem

48 002

48 002

18 250

18 250

5 913

5 913

12 337

12 337

26

26

6.1.2   STÁTNÍ PROSTŘEDKY A PŘIČITATELNOST STÁTU

| (247) | Generální rada departementu (Conseil général) poskytla CCIMP dotace financované z prostředků departementu Bouches-du-Rhône, což je decentralizovaný samosprávný územní celek. Pro účely uplatnění čl. 107 SFEU se prostředky samosprávných územních celků považují za státní prostředky (50). |
| --- | --- |

(247)

Generální rada departementu (Conseil général) poskytla CCIMP dotace financované z prostředků departementu Bouches-du-Rhône, což je decentralizovaný samosprávný územní celek. Pro účely uplatnění čl. 107 SFEU se prostředky samosprávných územních celků považují za státní prostředky (50).

50

| (248) | Stejné platí pro dotace obdržené od městského společenství Marseille Provence Métropole. |
| --- | --- |

(248)

Stejné platí pro dotace obdržené od městského společenství Marseille Provence Métropole.

| (249) | Dotace od ředitelství DGAC pocházejí přímo od státu. |
| --- | --- |

(249)

Dotace od ředitelství DGAC pocházejí přímo od státu.

| (250) | Rozvoj nákladní dopravy je částečně financován z prostředků fondu FEDER, které představují státní prostředky, protože jsou poskytovány pod kontrolou příslušného členského státu (51). |
| --- | --- |

(250)

Rozvoj nákladní dopravy je částečně financován z prostředků fondu FEDER, které představují státní prostředky, protože jsou poskytovány pod kontrolou příslušného členského státu (51).

51

| (251) | Vzhledem ke skutečnosti, že orgány, které dotace poskytly, jsou součástí veřejné správy a že konečná rozhodnutí ohledně použití prostředků z fondu FEDER byla přijata Francií, jsou tyto dotace přičitatelné francouzskému státu. |
| --- | --- |

(251)

Vzhledem ke skutečnosti, že orgány, které dotace poskytly, jsou součástí veřejné správy a že konečná rozhodnutí ohledně použití prostředků z fondu FEDER byla přijata Francií, jsou tyto dotace přičitatelné francouzskému státu.

| (252) | Lze proto dospět k závěru, že opatření, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí, byla přijata za použití státních prostředků a jsou přičitatelná státu. |
| --- | --- |

(252)

Lze proto dospět k závěru, že opatření, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí, byla přijata za použití státních prostředků a jsou přičitatelná státu.

6.1.3   SELEKTIVNÍ ZVÝHODNĚNÍ CCIMP

| (253) | Za účelem posouzení, zda určité státní opatření představuje podporu podniku, je nutno zjistit, zda se dotčenému podniku dostalo hospodářského zvýhodnění v tom, že nemusí nést náklady, které by měly běžně zatěžovat jeho vlastní finanční prostředky, nebo zda se těší výhodě, kterou by za běžných tržních podmínek neměl (52). |
| --- | --- |

(253)

Za účelem posouzení, zda určité státní opatření představuje podporu podniku, je nutno zjistit, zda se dotčenému podniku dostalo hospodářského zvýhodnění v tom, že nemusí nést náklady, které by měly běžně zatěžovat jeho vlastní finanční prostředky, nebo zda se těší výhodě, kterou by za běžných tržních podmínek neměl (52).

52

| (254) | Podle judikatury Soudního dvora musí provozovatel nést provozní náklady letiště, a to včetně nákladů souvisejících s infrastrukturou (53). |
| --- | --- |

(254)

Podle judikatury Soudního dvora musí provozovatel nést provozní náklady letiště, a to včetně nákladů souvisejících s infrastrukturou (53).

53

| (255) | V tomto ohledu je nutno připomenout, že kapitál poskytnutý, ať již přímo či nepřímo, státem podniku v souvislostech odpovídajících obvyklým tržním podmínkám nelze považovat za státní podporu (54). |
| --- | --- |

(255)

V tomto ohledu je nutno připomenout, že kapitál poskytnutý, ať již přímo či nepřímo, státem podniku v souvislostech odpovídajících obvyklým tržním podmínkám nelze považovat za státní podporu (54).

54

| (256) | Je proto nutno přezkoumat, zda generální rada (Conseil général) jednala při svém rozhodnutí podílet se na financování výstavby terminálu mp2 jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(256)

Je proto nutno přezkoumat, zda generální rada (Conseil général) jednala při svém rozhodnutí podílet se na financování výstavby terminálu mp2 jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství.

| (257) | Francie tvrdí, že se CCIMP zachovala jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství tím, že do podnikatelského plánu ohledně zřízení terminálu mp2 zaúčtovala čisté investiční toky dotace obdržené od generální rady (Conseil général). Francie posuzuje ziskovost terminálu mp2 pro správce letiště, který nenese všechny náklady na jeho zřízení, na základě tohoto jednání. Nicméně nezjišťuje ziskovost investice z hlediska poskytovatele podpory, tj. generální rady (Conseil général). |
| --- | --- |

(257)

Francie tvrdí, že se CCIMP zachovala jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství tím, že do podnikatelského plánu ohledně zřízení terminálu mp2 zaúčtovala čisté investiční toky dotace obdržené od generální rady (Conseil général). Francie posuzuje ziskovost terminálu mp2 pro správce letiště, který nenese všechny náklady na jeho zřízení, na základě tohoto jednání. Nicméně nezjišťuje ziskovost investice z hlediska poskytovatele podpory, tj. generální rady (Conseil général).

| (258) | Podle Francie tak žádná skutečnost nedokládá, že by generální rada (Conseil général) očekávala od investic provedených na letištní platformě Marseille-Provence jakoukoli ziskovost. |
| --- | --- |

(258)

Podle Francie tak žádná skutečnost nedokládá, že by generální rada (Conseil général) očekávala od investic provedených na letištní platformě Marseille-Provence jakoukoli ziskovost.

| (259) | Francie kromě toho tvrdí (55), že poskytnutím dotace na financování terminálu mp2 jednala generální rada (Conseil général) s ohledem na provedení cíle obecného zájmu, který spočíval v podpoře místní zaměstnanosti, rozvoji oblasti a zlepšení propojení území. |
| --- | --- |

(259)

Francie kromě toho tvrdí (55), že poskytnutím dotace na financování terminálu mp2 jednala generální rada (Conseil général) s ohledem na provedení cíle obecného zájmu, který spočíval v podpoře místní zaměstnanosti, rozvoji oblasti a zlepšení propojení území.

55

| (260) | Avšak chování subjektu v tržním hospodářství se řídí výhledy na ziskovost (56). Zásada subjektu v tržním hospodářství je za obvyklých okolností považována za dodrženou, pokud struktura a výhledy podniku umožňují očekávat v přiměřené době běžnou výnosnost formou vyplácení dividend nebo navýšení kapitálu, a to ve srovnání s podobným soukromým podnikem. V tomto rámci je nutno upustit od všech ohledů sociální povahy nebo ohledů na regionální či odvětvovou politiku (57). |
| --- | --- |

(260)

Avšak chování subjektu v tržním hospodářství se řídí výhledy na ziskovost (56). Zásada subjektu v tržním hospodářství je za obvyklých okolností považována za dodrženou, pokud struktura a výhledy podniku umožňují očekávat v přiměřené době běžnou výnosnost formou vyplácení dividend nebo navýšení kapitálu, a to ve srovnání s podobným soukromým podnikem. V tomto rámci je nutno upustit od všech ohledů sociální povahy nebo ohledů na regionální či odvětvovou politiku (57).

56

57

| (261) | V tomto rámci nemohou případné pozitivní přínosy pro hospodářství oblasti v okolí letiště hrát v tomto posouzení žádnou roli, protože posouzení má za cíl zjistit, zda zásah obsahuje či neobsahuje prvky podpory (58). |
| --- | --- |

(261)

V tomto rámci nemohou případné pozitivní přínosy pro hospodářství oblasti v okolí letiště hrát v tomto posouzení žádnou roli, protože posouzení má za cíl zjistit, zda zásah obsahuje či neobsahuje prvky podpory (58).

58

| (262) | Francie neuvedla žádné jiné skutečnosti, které by mohly prokázat, že se generální rada (Conseil régional) zachovala při poskytnutí předmětných dotací jako obezřetný investor. Z uvedeného vyplývá, že se generální rada (Conseil général), která neměla opodstatněná očekávání ohledně ziskovosti plánovaných investic, nezachovala ve svém rozhodnutí poskytnout letišti Marseille-Provence dotaci na financování druhého terminálu jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(262)

Francie neuvedla žádné jiné skutečnosti, které by mohly prokázat, že se generální rada (Conseil régional) zachovala při poskytnutí předmětných dotací jako obezřetný investor. Z uvedeného vyplývá, že se generální rada (Conseil général), která neměla opodstatněná očekávání ohledně ziskovosti plánovaných investic, nezachovala ve svém rozhodnutí poskytnout letišti Marseille-Provence dotaci na financování druhého terminálu jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství.

| (263) | Francie netvrdí, že se ostatní veřejné subjekty samosprávných územních celků, které svými dotacemi přispěly k financování infrastruktury na letišti Marseille-Provence, chovaly při svém rozhodování jako obezřetné subjekty v tržním hospodářství. Ostatně žádná skutečnost tohoto případu se nesnaží prokázat, že by tomu tak mohlo být. |
| --- | --- |

(263)

Francie netvrdí, že se ostatní veřejné subjekty samosprávných územních celků, které svými dotacemi přispěly k financování infrastruktury na letišti Marseille-Provence, chovaly při svém rozhodování jako obezřetné subjekty v tržním hospodářství. Ostatně žádná skutečnost tohoto případu se nesnaží prokázat, že by tomu tak mohlo být.

| (264) | Z uvedeného vyplývá, že dotace poskytnuté generální radou (Conseil général), městským společenstvím Marseille Provence Métropole a francouzským státem a rovněž dotace financované fondem FEDER poskytují CCIMP zvýhodnění, které by CCIMP za běžných tržních podmínek nezískala. |
| --- | --- |

(264)

Z uvedeného vyplývá, že dotace poskytnuté generální radou (Conseil général), městským společenstvím Marseille Provence Métropole a francouzským státem a rovněž dotace financované fondem FEDER poskytují CCIMP zvýhodnění, které by CCIMP za běžných tržních podmínek nezískala.

| (265) | V tomto konkrétním případě Komise konstatuje, že investiční dotace poskytují výhodu pouze CCIMP, a to ve srovnání s ostatními provozovateli letišť a ostatními podniky v jiných odvětvích. Opatření je proto selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(265)

V tomto konkrétním případě Komise konstatuje, že investiční dotace poskytují výhodu pouze CCIMP, a to ve srovnání s ostatními provozovateli letišť a ostatními podniky v jiných odvětvích. Opatření je proto selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

6.1.4   NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A OVLIVNĚNÍ OBCHODU V RÁMCI SPOLEČENSTVÍ

| (266) | CCIMP je jakožto správce letiště Marseille-Provence v hospodářské soutěži s ostatními letištními platformami, které dopravně obsluhují stejnou spádovou oblast, jež odpovídá vzdálenosti do 100 km nebo do 60 minut jízdy. Na tomto základě Komise konstatuje, že ve zmíněné oblasti se nacházejí letiště Avignon a letiště Nîmes. Komise konkrétně zaznamenává, že letiště Nîmes se nachází ve vzdálenosti 98 km a letiště Toulon-Hyères ve vzdálenosti 113 km od letiště Marseille-Provence a že obě tato letiště nabízejí rovněž lety s destinací Brusel-Charleroi, Fez a Londýn. Letiště Nîmes je rovněž, stejně jako letiště Marseille-Provence, dopravně obsluhováno společností Ryanair. Podpora poskytnutá CCIMP tak může narušovat hospodářskou soutěž. Protože trh letištních služeb a trh letecké dopravy jsou trhy otevřené hospodářské soutěži v rámci Unie, podpora může také ovlivnit obchod mezi členskými státy. Kromě toho mezi správci letišť, kteří jsou pověřeni jejich správou, existuje hospodářská soutěž, a poskytnutí podpory ve prospěch CCIMP proto může posílit její postavení na tomto trhu. Navíc mezi letišti, která se nacházejí mimo stejnou spádovou oblast, existuje rovněž hospodářská soutěž, protože letecké společnosti, a to zejména nízkonákladové, si vybírají své destinace mezi různými letišti v Evropě a mimo ni. |
| --- | --- |

(266)

CCIMP je jakožto správce letiště Marseille-Provence v hospodářské soutěži s ostatními letištními platformami, které dopravně obsluhují stejnou spádovou oblast, jež odpovídá vzdálenosti do 100 km nebo do 60 minut jízdy. Na tomto základě Komise konstatuje, že ve zmíněné oblasti se nacházejí letiště Avignon a letiště Nîmes. Komise konkrétně zaznamenává, že letiště Nîmes se nachází ve vzdálenosti 98 km a letiště Toulon-Hyères ve vzdálenosti 113 km od letiště Marseille-Provence a že obě tato letiště nabízejí rovněž lety s destinací Brusel-Charleroi, Fez a Londýn. Letiště Nîmes je rovněž, stejně jako letiště Marseille-Provence, dopravně obsluhováno společností Ryanair. Podpora poskytnutá CCIMP tak může narušovat hospodářskou soutěž. Protože trh letištních služeb a trh letecké dopravy jsou trhy otevřené hospodářské soutěži v rámci Unie, podpora může také ovlivnit obchod mezi členskými státy. Kromě toho mezi správci letišť, kteří jsou pověřeni jejich správou, existuje hospodářská soutěž, a poskytnutí podpory ve prospěch CCIMP proto může posílit její postavení na tomto trhu. Navíc mezi letišti, která se nacházejí mimo stejnou spádovou oblast, existuje rovněž hospodářská soutěž, protože letecké společnosti, a to zejména nízkonákladové, si vybírají své destinace mezi různými letišti v Evropě a mimo ni.

6.1.5   ZÁVĚR K EXISTENCI PODPORY

| (267) | Z těchto důvodů investiční dotace v celkové výši 12,337 milionu EUR, které poskytly různé orgány místní samosprávy na financování investice na letišti Marseille-Provence a k nimž patří dotace ve výši 7,197 milionu EUR poskytnutá generální radou (Conseil général) na výstavbu terminálu mp2, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(267)

Z těchto důvodů investiční dotace v celkové výši 12,337 milionu EUR, které poskytly různé orgány místní samosprávy na financování investice na letišti Marseille-Provence a k nimž patří dotace ve výši 7,197 milionu EUR poskytnutá generální radou (Conseil général) na výstavbu terminálu mp2, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

6.2   EXISTENCE PŘÍPADNÉ PODPORY NA PROVOZ VE PROSPĚCH CCIMP

EXISTENCE PŘÍPADNÉ PODPORY NA PROVOZ VE PROSPĚCH CCIMP

6.2.1   FINANČNÍ TOKY MEZI LETIŠTĚM MARSEILLE-PROVENCE A OBCHODNÍ A PRŮMYSLOVOU KOMOROU

| (268) | Francie upřesňuje, že finanční toky v celkové výši [...]* milionů EUR v období 2001–2010 nepředstavují dotaci ve prospěch CCIMP ale příspěvek uhrazený letištěm hlavní správě obchodní a průmyslové komory za účtované služby, a to na základě nákladů nesených hlavní správou (59). Francie tvrdí, že letiště Marseille-Provence nikdy neobdrželo od hlavní správy obchodní a průmyslové komory žádnou finanční podporu. Francie předkládá osvědčení auditora CCIMP, které potvrzuje spolehlivost zmiňovaných účetních podkladů. Žádný z prvků tohoto případu nenaznačuje opak. Na tomto základě se jeví, že služby byly účtovány na úrovni skutečných nákladů. |
| --- | --- |

(268)

Francie upřesňuje, že finanční toky v celkové výši [...]* milionů EUR v období 2001–2010 nepředstavují dotaci ve prospěch CCIMP ale příspěvek uhrazený letištěm hlavní správě obchodní a průmyslové komory za účtované služby, a to na základě nákladů nesených hlavní správou (59). Francie tvrdí, že letiště Marseille-Provence nikdy neobdrželo od hlavní správy obchodní a průmyslové komory žádnou finanční podporu. Francie předkládá osvědčení auditora CCIMP, které potvrzuje spolehlivost zmiňovaných účetních podkladů. Žádný z prvků tohoto případu nenaznačuje opak. Na tomto základě se jeví, že služby byly účtovány na úrovni skutečných nákladů.

59

6.2.2   PŘÍPADNÁ PODPORA VYPLÝVAJÍCÍ ZE SYSTÉMU LETIŠTNÍ DANĚ

| (269) | Podle francouzských právních předpisů má systém letištní daně za cíl financování úkolů v oblasti výsadních pravomocí, jako je bezpečnostní služba, hasiči, záchranná služba, ochrana (detekční kontrola zavazadel v zavazadlovém prostoru, kontrola na společných přístupech, detekční kontrola osob a kabinových zavazadel) a rovněž automatizovaná kontrola na hranicích. |
| --- | --- |

(269)

Podle francouzských právních předpisů má systém letištní daně za cíl financování úkolů v oblasti výsadních pravomocí, jako je bezpečnostní služba, hasiči, záchranná služba, ochrana (detekční kontrola zavazadel v zavazadlovém prostoru, kontrola na společných přístupech, detekční kontrola osob a kabinových zavazadel) a rovněž automatizovaná kontrola na hranicích.

| (270) | Komise musí ověřit, zda tento přerozdělovací mechanismus nemůže vést k nadměrnému vyrovnání, které by bylo možno přirovnat k podpoře, a to zejména vzhledem ke skutečnosti, že zmíněný mechanismus závisí na počtu cestujících. |
| --- | --- |

(270)

Komise musí ověřit, zda tento přerozdělovací mechanismus nemůže vést k nadměrnému vyrovnání, které by bylo možno přirovnat k podpoře, a to zejména vzhledem ke skutečnosti, že zmíněný mechanismus závisí na počtu cestujících.

| (271) | Systém v podobě zavedené článkem 1609w všeobecného daňového zákoníku a meziresortní vyhláškou ze dne 30. prosince 2009 o způsobech prohlášení provozovatelů letišť za účelem stanovení poplatku za cestujícího v rámci letištní daně, změněného v roce 2012, má ale zabránit nadměrnému vyrovnání tím, že kombinuje systém výpočtu založený na vzniklých nákladech a možnost úprav ex post. |
| --- | --- |

(271)

Systém v podobě zavedené článkem 1609w všeobecného daňového zákoníku a meziresortní vyhláškou ze dne 30. prosince 2009 o způsobech prohlášení provozovatelů letišť za účelem stanovení poplatku za cestujícího v rámci letištní daně, změněného v roce 2012, má ale zabránit nadměrnému vyrovnání tím, že kombinuje systém výpočtu založený na vzniklých nákladech a možnost úprav ex post.

ex post

| (272) | Na tomto základě probíhá výpočet letištní daně takto: letiště poskytne zálohu na výdaje související s úkoly definovanými v příslušných předpisech a následně předloží prohlášení o těchto nákladech a údaje o dosaženém provozu místnímu ředitelství DGAC ke kontrole a potvrzení z hlediska platných právních předpisů. Ústřední správa DGAC poté provede druhou kontrolu a zohlední při ní předchozí roky. Náklady jsou následně stanoveny meziresortní vyhláškou pro každé letiště podle nákladů, které každému z nich vznikly při plnění úkolů v oblasti výsadních pravomocí, které mu byly svěřeny. |
| --- | --- |

(272)

Na tomto základě probíhá výpočet letištní daně takto: letiště poskytne zálohu na výdaje související s úkoly definovanými v příslušných předpisech a následně předloží prohlášení o těchto nákladech a údaje o dosaženém provozu místnímu ředitelství DGAC ke kontrole a potvrzení z hlediska platných právních předpisů. Ústřední správa DGAC poté provede druhou kontrolu a zohlední při ní předchozí roky. Náklady jsou následně stanoveny meziresortní vyhláškou pro každé letiště podle nákladů, které každému z nich vznikly při plnění úkolů v oblasti výsadních pravomocí, které mu byly svěřeny.

| (273) | Výpočet daně je dále rovněž založen na víceročním výhledu nákladů a provozu a mechanismech úpravy z jednoho roku na druhý. Kontroly ex post navíc umožňují napravit případné nadměrné vyrovnání. |
| --- | --- |

(273)

Výpočet daně je dále rovněž založen na víceročním výhledu nákladů a provozu a mechanismech úpravy z jednoho roku na druhý. Kontroly ex post navíc umožňují napravit případné nadměrné vyrovnání.

ex post

| (274) | Z uvedeného vyplývá, že v případě, že je výnos daně skutečně používán na pokrytí činností v oblasti výsadních pravomocí a že letiště Marseille-Provence obdrží částku, která nepřesahuje náklady, které mu vznikají na základě těchto úkolů, nelze v tomto systému vidět selektivní zvýhodnění ve prospěch letiště. Letištní daň vyplácená CCIMP proto nemůže představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(274)

Z uvedeného vyplývá, že v případě, že je výnos daně skutečně používán na pokrytí činností v oblasti výsadních pravomocí a že letiště Marseille-Provence obdrží částku, která nepřesahuje náklady, které mu vznikají na základě těchto úkolů, nelze v tomto systému vidět selektivní zvýhodnění ve prospěch letiště. Letištní daň vyplácená CCIMP proto nemůže představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

6.3   SLUČITELNOST INVESTIČNÍ PODPORY SE SPOLEČNÝM TRHEM

SLUČITELNOST INVESTIČNÍ PODPORY SE SPOLEČNÝM TRHEM

| (275) | Komise posoudila, zda lze podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem. V čl. 107 odst. 3 SFEU se stanoví výjimky z obecného zákazu podpor uvedených v odst. 1 stejného článku. V tomto ohledu představují pokyny z roku 2005 rámec, na jehož základě lze posoudit, zda podpory ve prospěch letišť mohou být slučitelné s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(275)

Komise posoudila, zda lze podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem. V čl. 107 odst. 3 SFEU se stanoví výjimky z obecného zákazu podpor uvedených v odst. 1 stejného článku. V tomto ohledu představují pokyny z roku 2005 rámec, na jehož základě lze posoudit, zda podpory ve prospěch letišť mohou být slučitelné s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c).

| (276) | Podle bodu č. 61 pokynů z roku 2005 (60) lze podpory na financování letištní infrastruktury prohlásit za slučitelné, zejména podle čl. 107 odst. 3 písm. a), b) nebo c) a čl. 93 odst. 2, pokud:






  i) | konstrukce a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost, ...), |
| --- | --- | --- |

(276)

Podle bodu č. 61 pokynů z roku 2005 (60) lze podpory na financování letištní infrastruktury prohlásit za slučitelné, zejména podle čl. 107 odst. 3 písm. a), b) nebo c) a čl. 93 odst. 2, pokud:

60

i)

konstrukce a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost, ...),

| ii) | infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli, |
| --- | --- |

ii)

infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli,

| iii) | infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur, |
| --- | --- |

iii)

infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur,

| iv) | přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně, |
| --- | --- |

iv)

přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně,

| v) | rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Společenství. |
| --- | --- |

v)

rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Společenství.

Kromě dodržení těchto kritérií je nutno prokázat nezbytnost podpory (61). Výše podpory se musí omezit na to, co je nezbytné k dosažení stanoveného cíle.

61

6.3.1   SLUČITELNOST INVESTIČNÍ PODPORY NA FINANCOVÁNÍ TERMINÁLU MP2

i)   Konstrukce a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost...)

| (277) | Podle zadávacích podmínek koncese letiště Marseille-Provence nese náklady na výstavbu infrastruktury koncesionář, který je za ni odpovědný. Protože provozovatel letiště rozhodl o investičních nákladech a nesl je, jedná se proto o investiční podporu ve prospěch tohoto provozovatele. |
| --- | --- |

(277)

Podle zadávacích podmínek koncese letiště Marseille-Provence nese náklady na výstavbu infrastruktury koncesionář, který je za ni odpovědný. Protože provozovatel letiště rozhodl o investičních nákladech a nesl je, jedná se proto o investiční podporu ve prospěch tohoto provozovatele.

| (278) | Podle Francie mělo letiště Marseille-Provence čelit v delším či kratším horizontu potížím s přetížením. Podnikatelský plán vypracovaný v listopadu roku 2004 prokazuje, že přetížení letiště Marseille-Provence se bez vzniku nových zařízení předjímalo v horizontu roku 2007 u odbavovacího prostoru a v horizontu roku 2016 u odletových prostorů. Prvním cílem tak bylo čelit přetížení terminálu v krátkodobém horizontu vzhledem k očekávanému nárůstu leteckého provozu. |
| --- | --- |

(278)

Podle Francie mělo letiště Marseille-Provence čelit v delším či kratším horizontu potížím s přetížením. Podnikatelský plán vypracovaný v listopadu roku 2004 prokazuje, že přetížení letiště Marseille-Provence se bez vzniku nových zařízení předjímalo v horizontu roku 2007 u odbavovacího prostoru a v horizontu roku 2016 u odletových prostorů. Prvním cílem tak bylo čelit přetížení terminálu v krátkodobém horizontu vzhledem k očekávanému nárůstu leteckého provozu.

| (279) | Druhým cílem bylo podpořit hospodářský rozvoj oblasti lepším provozováním letiště a zvýšením leteckého provozu. Za tímto účelem bylo považováno za osu rozvoje letištní činnosti rozvinutí služby, která by v souladu se strategií letiště – jež vedla ke zjištění, že je nutno zajistit působení nízkonákladových leteckých společností – doplňovala služby nabízené na letišti Marseille-Provence. Na jedné straně byla výstavba terminálu mp2 nezbytná, aby se nízkonákladovým společnost mohly nabízet rozlišované služby, jež se v této oblasti dosud neposkytovaly, a tento terminál byl specificky pojat tak, aby byl co nejvíce přizpůsoben této nové funkci letiště. Terminál mp2 skutečně odpovídá odlišné potřebě zákazníků, kteří jsou ochotni přijmout nižší úroveň zjednodušených služeb, aby mohli využít nižších nákladů. Letecké společnosti, které si přejí nabízet takové zjednodušeného služby, by se nemohly usadit na terminálu mp1, za jehož používání se platí výrazně vyšší letištní poplatky, které odpovídají vyšší kvalitě jeho infrastruktury a jeho vyšším nákladům. Tato vyšší úroveň sazeb by se nutně musela odrazit v ceně letenek. Poptávka po tomto typu zjednodušených služeb je totiž citlivá na každé zvýšení nákladů. Na druhé straně podmínky provozování terminálu mp1 neodpovídaly nezbytnosti rychlého nastupování cestujících do letadel a jejich rychlého vystupování. |
| --- | --- |

(279)

Druhým cílem bylo podpořit hospodářský rozvoj oblasti lepším provozováním letiště a zvýšením leteckého provozu. Za tímto účelem bylo považováno za osu rozvoje letištní činnosti rozvinutí služby, která by v souladu se strategií letiště – jež vedla ke zjištění, že je nutno zajistit působení nízkonákladových leteckých společností – doplňovala služby nabízené na letišti Marseille-Provence. Na jedné straně byla výstavba terminálu mp2 nezbytná, aby se nízkonákladovým společnost mohly nabízet rozlišované služby, jež se v této oblasti dosud neposkytovaly, a tento terminál byl specificky pojat tak, aby byl co nejvíce přizpůsoben této nové funkci letiště. Terminál mp2 skutečně odpovídá odlišné potřebě zákazníků, kteří jsou ochotni přijmout nižší úroveň zjednodušených služeb, aby mohli využít nižších nákladů. Letecké společnosti, které si přejí nabízet takové zjednodušeného služby, by se nemohly usadit na terminálu mp1, za jehož používání se platí výrazně vyšší letištní poplatky, které odpovídají vyšší kvalitě jeho infrastruktury a jeho vyšším nákladům. Tato vyšší úroveň sazeb by se nutně musela odrazit v ceně letenek. Poptávka po tomto typu zjednodušených služeb je totiž citlivá na každé zvýšení nákladů. Na druhé straně podmínky provozování terminálu mp1 neodpovídaly nezbytnosti rychlého nastupování cestujících do letadel a jejich rychlého vystupování.

| (280) | Francie tvrdí, že provedení projektu mělo mít výrazný vliv na sociální a hospodářský vývoj oblasti a mělo zejména oživit zaměstnanost, zatímco snížení provozu na terminálu mp1 vedlo ke ztrátě pracovních míst. |
| --- | --- |

(280)

Francie tvrdí, že provedení projektu mělo mít výrazný vliv na sociální a hospodářský vývoj oblasti a mělo zejména oživit zaměstnanost, zatímco snížení provozu na terminálu mp1 vedlo ke ztrátě pracovních míst.

| (281) | Výstavba terminálu mp2 je proto v souladu s akčním plánem z roku 2007 pro kapacitu, efektivitu a bezpečnost letišť v Evropě (62), v němž se v případě letišť konstatuje, že „s ohledem na očekávaný vývoj provozu Evropu čeká stále rostoucí rozdíl mezi kapacitou a poptávkou“, a dospívá se k závěru, že „krize kapacity letišť ohrožuje bezpečnost, efektivitu a konkurenceschopnost všech účastníků zapojených do dodavatelského řetězce letecké dopravy“ (63). Podle tohoto akčního plánu je nutno nejenom zefektivnit využívání stávající infrastruktury, ale je také nutná „podpora pro vybudování nové infrastruktury“. Komise upozorňuje na význam regionálních letišť při zvládání nedostatku kapacit. |
| --- | --- |

(281)

Výstavba terminálu mp2 je proto v souladu s akčním plánem z roku 2007 pro kapacitu, efektivitu a bezpečnost letišť v Evropě (62), v němž se v případě letišť konstatuje, že „s ohledem na očekávaný vývoj provozu Evropu čeká stále rostoucí rozdíl mezi kapacitou a poptávkou“, a dospívá se k závěru, že „krize kapacity letišť ohrožuje bezpečnost, efektivitu a konkurenceschopnost všech účastníků zapojených do dodavatelského řetězce letecké dopravy“ (63). Podle tohoto akčního plánu je nutno nejenom zefektivnit využívání stávající infrastruktury, ale je také nutná „podpora pro vybudování nové infrastruktury“. Komise upozorňuje na význam regionálních letišť při zvládání nedostatku kapacit.

62

63

| (282) | Na základě předchozího je nutno konstatovat, že výstavba a provozování terminálu mp2 odpovídá jasně stanovenému cíli obecného zájmu, a proto je v tomto konkrétním případě toto kritérium slučitelnosti splněno. |
| --- | --- |

(282)

Na základě předchozího je nutno konstatovat, že výstavba a provozování terminálu mp2 odpovídá jasně stanovenému cíli obecného zájmu, a proto je v tomto konkrétním případě toto kritérium slučitelnosti splněno.

ii)   Infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli

| (283) | Vzhledem k prognózám provozu uvažoval správce letiště o dvou scénářích úprav letiště, aby bylo možno čelit otázce přetížení zjištěných odbavovacích přepážek a odletových prostorů. Podnikatelské plány vypracované v listopadu roku 2004 a aktualizované v září roku 2005 a květnu roku 2006 prokazují, že scénář počítající s výstavbou nového nízkonákladového terminálu vykazoval lepší výhled na ziskovost. Podnikatelský plán ze září roku 2005 a aktualizovaný v květnu roku 2006 dospívá k závěru, že při zohlednění podpory poskytnuté generální radou (Conseil général) vykazuje projekt zřízení terminálu mp2 vyšší ziskovost než alternativní projekt úpravy letištní platformy s ohledem na předpoklady provozu (64). Výstavba terminálu mp2 proto představovala možnost, jež byla nejvhodnější pro dosažení cíle při řešení otázek souvisejících s přetížením letiště při současném rozvoji provozu na letištní platformě Marseille-Provence. |
| --- | --- |

(283)

Vzhledem k prognózám provozu uvažoval správce letiště o dvou scénářích úprav letiště, aby bylo možno čelit otázce přetížení zjištěných odbavovacích přepážek a odletových prostorů. Podnikatelské plány vypracované v listopadu roku 2004 a aktualizované v září roku 2005 a květnu roku 2006 prokazují, že scénář počítající s výstavbou nového nízkonákladového terminálu vykazoval lepší výhled na ziskovost. Podnikatelský plán ze září roku 2005 a aktualizovaný v květnu roku 2006 dospívá k závěru, že při zohlednění podpory poskytnuté generální radou (Conseil général) vykazuje projekt zřízení terminálu mp2 vyšší ziskovost než alternativní projekt úpravy letištní platformy s ohledem na předpoklady provozu (64). Výstavba terminálu mp2 proto představovala možnost, jež byla nejvhodnější pro dosažení cíle při řešení otázek souvisejících s přetížením letiště při současném rozvoji provozu na letištní platformě Marseille-Provence.

64

| (284) | Výstavba terminálu mp2 byla navíc provedena přestavěním bývalého a nepoužívaného nákladního terminálu, což umožnilo optimalizovat stávající infrastrukturu. |
| --- | --- |

(284)

Výstavba terminálu mp2 byla navíc provedena přestavěním bývalého a nepoužívaného nákladního terminálu, což umožnilo optimalizovat stávající infrastrukturu.

| (285) | Terminál mp2 byl dále specificky pojat tak, aby nízkonákladovým společnostem nabízel úroveň služeb slučitelnou s jejich obchodním modelem, zatímco terminál mp1 se jevil jako nevhodný pro příjem tohoto typu provozu, a to zejména kvůli nemožnosti přistavit letadla těsně k terminálu a době přistavení letadlových schůdků neodpovídající době obrátky letadla do 30 minut, což jsou prvky hospodářského modelu nízkonákladových společností. Terminál mp2 byl naopak pojat tak, aby cestující mohli přejít pěšky z odletové haly až k místu zaparkovaných letadel. Vybavení terminálu mp2 je pojato tak, že tento projekt je zvláště přizpůsobený pro příjem provozu nízkonákladových společností, který byl stanoven za zásadní prvek strategie růstu provozu na letištní platformě Marseille-Provence a rozvoje regionálních hospodářských činností a zaměstnanosti, které s růstem provozu přímo či nepřímo souvisejí. |
| --- | --- |

(285)

Terminál mp2 byl dále specificky pojat tak, aby nízkonákladovým společnostem nabízel úroveň služeb slučitelnou s jejich obchodním modelem, zatímco terminál mp1 se jevil jako nevhodný pro příjem tohoto typu provozu, a to zejména kvůli nemožnosti přistavit letadla těsně k terminálu a době přistavení letadlových schůdků neodpovídající době obrátky letadla do 30 minut, což jsou prvky hospodářského modelu nízkonákladových společností. Terminál mp2 byl naopak pojat tak, aby cestující mohli přejít pěšky z odletové haly až k místu zaparkovaných letadel. Vybavení terminálu mp2 je pojato tak, že tento projekt je zvláště přizpůsobený pro příjem provozu nízkonákladových společností, který byl stanoven za zásadní prvek strategie růstu provozu na letištní platformě Marseille-Provence a rozvoje regionálních hospodářských činností a zaměstnanosti, které s růstem provozu přímo či nepřímo souvisejí.

| (286) | Druhou možností, jak zabránit přetížení letiště, bylo zvětšit stávající terminál mp1. Vzhledem k povaze projektu byly náklady omezeny v rámci možností. Výstavba terminálu mp2 byla zvolena jako méně nákladná varianta, která přitom mohla vést k výraznějšímu růstu provozu. |
| --- | --- |

(286)

Druhou možností, jak zabránit přetížení letiště, bylo zvětšit stávající terminál mp1. Vzhledem k povaze projektu byly náklady omezeny v rámci možností. Výstavba terminálu mp2 byla zvolena jako méně nákladná varianta, která přitom mohla vést k výraznějšímu růstu provozu.

| (287) | Z těchto důvodů je možno na závěr považovat za prokázané, že předmětná infrastruktura je nezbytná a přiměřená pro dosažení sledovaných cílů. |
| --- | --- |

(287)

Z těchto důvodů je možno na závěr považovat za prokázané, že předmětná infrastruktura je nezbytná a přiměřená pro dosažení sledovaných cílů.

iii)   Infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur

| (288) | Podnikatelský plán z listopadu roku 2004 odhaduje kapacitu odbavovacích a odletových hal nízkonákladového terminálu na 3,8 milionu cestujících a stanoví prognózy nízkonákladového provozu na období 2005–2021. Z těchto prognóz vyplývá, že kapacita terminálu mp2 by měla být využívána z 50 % počínaje rokem 2012 a z 89 % v horizontu roku 2021. Odhady provozu, na nichž spočívá tento podnikatelský plán, byly podpořeny provozem, jehož se na terminálu mp2 dosáhlo v období 2006–2010.

  Tabulka 8









  Rok | Výhledový provoz (počet cestujících) | Uskutečněný provoz | Míra využití kapacit – výhled (*3) (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 250 000 | 107 418  (*2) | 6,58 |
| 2007 | 900 000 | 934 481 | 23,68 |
| 2008 | 1 200 000 | 1 059 663 | 31,58 |
| 2009 | 1 450 000 | 1 670 240 | 38,16 |
| 2010 | 1 650 000 | 1 730 000 | 43,42 |
| 2011 | 1 850 000 | 1 372 164 | 48,68 |
| 2012 | 2 050 000 | 1 811 616 | 53,94 |

(288)

Podnikatelský plán z listopadu roku 2004 odhaduje kapacitu odbavovacích a odletových hal nízkonákladového terminálu na 3,8 milionu cestujících a stanoví prognózy nízkonákladového provozu na období 2005–2021. Z těchto prognóz vyplývá, že kapacita terminálu mp2 by měla být využívána z 50 % počínaje rokem 2012 a z 89 % v horizontu roku 2021. Odhady provozu, na nichž spočívá tento podnikatelský plán, byly podpořeny provozem, jehož se na terminálu mp2 dosáhlo v období 2006–2010.

Tabulka 8

Tabulka 8

Rok

Výhledový provoz (počet cestujících)

Uskutečněný provoz

Míra využití kapacit – výhled (*3) (v %)

*3

2006

250 000

107 418  (*2)

*2

6,58

2007

900 000

934 481

23,68

2008

1 200 000

1 059 663

31,58

2009

1 450 000

1 670 240

38,16

2010

1 650 000

1 730 000

43,42

2011

1 850 000

1 372 164

48,68

2012

2 050 000

1 811 616

53,94

| (289) | Kromě toho terminál mp1 a terminál mp2 nabízejí odlišné služby, a posouzení výhledů na využívání terminálu mp2 proto nemůže vycházet z vývoje vykázaného u provozu na hlavním terminálu. V každém případě provoz, kterého se dosáhlo v období 2006–2010, ukazuje, že od otevření druhého terminálu zůstala míra využití kapacit terminálu mp1 stálá.

  Tabulka 9








  Rok | Uskutečněný provoz | Míra využití kapacit – dosažená (*4) (v %) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 6 008 466 | 69,86 |
| 2007 | 6 028 292 | 70,09 |
| 2008 | 5 907 174 | 68,68 |
| 2009 | 5 619 879 | 65,34 |
| 2010 | 5 799 435 | 67,43 |
| 2011 | 5 990 703 | 69,65 |
| 2012 | 6 483 863 | 75,39 |

(289)

Kromě toho terminál mp1 a terminál mp2 nabízejí odlišné služby, a posouzení výhledů na využívání terminálu mp2 proto nemůže vycházet z vývoje vykázaného u provozu na hlavním terminálu. V každém případě provoz, kterého se dosáhlo v období 2006–2010, ukazuje, že od otevření druhého terminálu zůstala míra využití kapacit terminálu mp1 stálá.

Tabulka 9

Tabulka 9

Rok

Uskutečněný provoz

Míra využití kapacit – dosažená (*4) (v %)

*4

2006

6 008 466

69,86

2007

6 028 292

70,09

2008

5 907 174

68,68

2009

5 619 879

65,34

2010

5 799 435

67,43

2011

5 990 703

69,65

2012

6 483 863

75,39

| (290) | Nová infrastruktura proto nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur. |
| --- | --- |

(290)

Nová infrastruktura proto nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur.

iv)   Přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně

| (291) | Podle informací poskytnutých Francií, a to zejména pravidel používání terminálu mp2, která Komise již uvedla ve svém rozhodnutí o zahájení řízení, je nová infrastruktura k dispozici všem případným uživatelům (podnikům letecké dopravy) stejně a nediskriminačně. |
| --- | --- |

(291)

Podle informací poskytnutých Francií, a to zejména pravidel používání terminálu mp2, která Komise již uvedla ve svém rozhodnutí o zahájení řízení, je nová infrastruktura k dispozici všem případným uživatelům (podnikům letecké dopravy) stejně a nediskriminačně.

v)   Rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Společenství

| (292) | Míra podpory nepřesahuje 50 % způsobilých nákladů. Ačkoliv je letiště Marseille-Provence jediným letištěm kategorie B ve spádové oblasti, provoz související s terminálem mp2 odpovídá spojům „z místa na místo“, které se mohou rovněž rozvíjet na malých regionálních letištích. Letiště Avignon se nachází ve vzdálenosti přibližně 75 km a 45 minut jízdy a letiště Nîmes Garons ve vzdálenosti přibližně 100 km a 60 minut jízdy. Letiště Toulon se nachází ve vzdálenosti 113 km od letiště Marseille-Provence, a leží proto případně ve stejné spádové oblasti. |
| --- | --- |

(292)

Míra podpory nepřesahuje 50 % způsobilých nákladů. Ačkoliv je letiště Marseille-Provence jediným letištěm kategorie B ve spádové oblasti, provoz související s terminálem mp2 odpovídá spojům „z místa na místo“, které se mohou rovněž rozvíjet na malých regionálních letištích. Letiště Avignon se nachází ve vzdálenosti přibližně 75 km a 45 minut jízdy a letiště Nîmes Garons ve vzdálenosti přibližně 100 km a 60 minut jízdy. Letiště Toulon se nachází ve vzdálenosti 113 km od letiště Marseille-Provence, a leží proto případně ve stejné spádové oblasti.

| (293) | Z dostupných informací ale nevyplývá, že by otevření terminálu mp2 mohlo zbrzdit rozvoj těchto letišť a ani ovlivnit vývoj obchodu v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem.. |
| --- | --- |

(293)

Z dostupných informací ale nevyplývá, že by otevření terminálu mp2 mohlo zbrzdit rozvoj těchto letišť a ani ovlivnit vývoj obchodu v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem..

vi)   Nezbytnost podpory

| (294) | Podle výhledů podnikatelských plánů by výstavba terminálu nebyla bez podpory zisková. V okamžiku přijetí investičního rozhodnutí byla proto podpora nezbytná, protože soukromý investor by terminál bez pomoci státu nepostavil. Vzhledem k omezené míře této podpory Komise navíc soudí, že podpora není nepřiměřená. |
| --- | --- |

(294)

Podle výhledů podnikatelských plánů by výstavba terminálu nebyla bez podpory zisková. V okamžiku přijetí investičního rozhodnutí byla proto podpora nezbytná, protože soukromý investor by terminál bez pomoci státu nepostavil. Vzhledem k omezené míře této podpory Komise navíc soudí, že podpora není nepřiměřená.

6.3.2   SLUČITELNOST DOTACE Z FONDU FEDER NA ROZVOJ LETECKÉ NÁKLADNÍ DOPRAVY

i)   Konstrukce a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (65)

65

| (295) | Poskytnutá dotace odpovídá cíli rozvíjet na letišti Marseille-Provence nákladní leteckou dopravu, a podpořit tak hospodářské činnosti, které vytvářejí pracovní příležitosti ve spádové oblasti zaměstnanosti, která vykazuje míru nezaměstnanosti, jež výrazně přesahuje celostátní průměr. |
| --- | --- |

(295)

Poskytnutá dotace odpovídá cíli rozvíjet na letišti Marseille-Provence nákladní leteckou dopravu, a podpořit tak hospodářské činnosti, které vytvářejí pracovní příležitosti ve spádové oblasti zaměstnanosti, která vykazuje míru nezaměstnanosti, jež výrazně přesahuje celostátní průměr.

| (296) | Podpora poskytnutá z fondu FEDER je součástí programového dokumentu „Cíl 2“ strukturálních fondů na období 2000–2006, který se týká oblastí, jež čelí strukturálním obtížím a jejichž hospodářskou a sociální přeměnu je nutno podpořit (66). |
| --- | --- |

(296)

Podpora poskytnutá z fondu FEDER je součástí programového dokumentu „Cíl 2“ strukturálních fondů na období 2000–2006, který se týká oblastí, jež čelí strukturálním obtížím a jejichž hospodářskou a sociální přeměnu je nutno podpořit (66).

66

| (297) | Dotace poskytnutá fondem FEDER na rozvoj nákladní letecké dopravy na letišti Marseille-Provence tak odpovídá jasně stanovenému cíli obecného zájmu. |
| --- | --- |

(297)

Dotace poskytnutá fondem FEDER na rozvoj nákladní letecké dopravy na letišti Marseille-Provence tak odpovídá jasně stanovenému cíli obecného zájmu.

ii)   Infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli

| (298) | Z dostupných informací vyplývá, že celková hmotnost přepraveného nákladu vykázala na letišti Marseille-Provence prudký pokles v roce 1997 a následně v roce 2008. Uvažovalo se proto o podpoře na zachování nákladní letecké dopravy, jejíž pomocí by se optimalizovala stávající infrastruktura, a to letištní dráha a pozemní plochy okolo ní, na nichž existovaly, zejména v noci, značné časové úseky nevyužití. |
| --- | --- |

(298)

Z dostupných informací vyplývá, že celková hmotnost přepraveného nákladu vykázala na letišti Marseille-Provence prudký pokles v roce 1997 a následně v roce 2008. Uvažovalo se proto o podpoře na zachování nákladní letecké dopravy, jejíž pomocí by se optimalizovala stávající infrastruktura, a to letištní dráha a pozemní plochy okolo ní, na nichž existovaly, zejména v noci, značné časové úseky nevyužití.

| (299) | Provedené úpravy se týkaly zabezpečení silniční dopravy, přebudování nevyužívaných nákladních terminálů, vybudování parkovacích ploch pro letadla v těsné blízkosti nákladního terminálu, aby se zkrátila doba nakládky a vykládky, a rozšíření pozemků za účelem zvýšení přitažlivosti této části letiště. |
| --- | --- |

(299)

Provedené úpravy se týkaly zabezpečení silniční dopravy, přebudování nevyužívaných nákladních terminálů, vybudování parkovacích ploch pro letadla v těsné blízkosti nákladního terminálu, aby se zkrátila doba nakládky a vykládky, a rozšíření pozemků za účelem zvýšení přitažlivosti této části letiště.

| (300) | Letiště Marseille-Provence provedlo popsané práce za částku v celkové výši 5 280 000 EUR. Obdržená dotace ve výši 1 520 000 EUR tak představovala pouze 28,79 % celkového finančního krytí projektu. Úmluva ze dne 22. srpna 2002 mezi letištěm Marseille-Provence a prefekturou regionu PACA navíc ve svém článku 5 stanoví, že k vyplacení podpory Společenství dojde pouze na základě potvrzení o postupu prací a s výhradou skutečného dodržení spolufinancování schváleného v rámci plánu financování. |
| --- | --- |

(300)

Letiště Marseille-Provence provedlo popsané práce za částku v celkové výši 5 280 000 EUR. Obdržená dotace ve výši 1 520 000 EUR tak představovala pouze 28,79 % celkového finančního krytí projektu. Úmluva ze dne 22. srpna 2002 mezi letištěm Marseille-Provence a prefekturou regionu PACA navíc ve svém článku 5 stanoví, že k vyplacení podpory Společenství dojde pouze na základě potvrzení o postupu prací a s výhradou skutečného dodržení spolufinancování schváleného v rámci plánu financování.

| (301) | Je nutno dospět k závěru, že provedená infrastruktura je nutná a úměrná sledovanému cíli obecného zájmu. |
| --- | --- |

(301)

Je nutno dospět k závěru, že provedená infrastruktura je nutná a úměrná sledovanému cíli obecného zájmu.

iii)   Infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur

| (302) | Ačkoliv letiště Marseille-Provence vykázalo pokles u své nákladní dopravy po odchodu společnosti Aéropostale (hlavní zákazník u nákladní dopravy) a kvůli nedostatku místa v zavazadlovém prostoru u kyvadlové letecké dopravy na spoji Marseille-Orly, rozvoj nákladní letištní platformy směrem k zemím Maghrebu byl pojat tak, aby umožnil zachování pracovních míst přímo souvisejících s touto činností při současné optimalizaci dostupné infrastruktury. |
| --- | --- |

(302)

Ačkoliv letiště Marseille-Provence vykázalo pokles u své nákladní dopravy po odchodu společnosti Aéropostale (hlavní zákazník u nákladní dopravy) a kvůli nedostatku místa v zavazadlovém prostoru u kyvadlové letecké dopravy na spoji Marseille-Orly, rozvoj nákladní letištní platformy směrem k zemím Maghrebu byl pojat tak, aby umožnil zachování pracovních míst přímo souvisejících s touto činností při současné optimalizaci dostupné infrastruktury.

| (303) | Výsledky provozu dokládají, že za období 2005–2010 se přepravená hmotnost zvýšila o více než 20 %. |
| --- | --- |

(303)

Výsledky provozu dokládají, že za období 2005–2010 se přepravená hmotnost zvýšila o více než 20 %.

| (304) | Nová infrastruktura tak nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména z hlediska využití stávající infrastruktury, která bude optimalizována provedením plánovaných prací. |
| --- | --- |

(304)

Nová infrastruktura tak nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména z hlediska využití stávající infrastruktury, která bude optimalizována provedením plánovaných prací.

iv)   Přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně

| (305) | Podle dostupných informací neomezuje žádný provozní předpis přístup k infrastruktuře nákladní dopravy. V oblasti vyhrazené nákladní dopravě působí provozovatelé rychlé nákladní dopravy, provozovatelé asistenčních služeb při mezipřistání, nákladní letecké společnosti a provozovatelé silniční dopravy. |
| --- | --- |

(305)

Podle dostupných informací neomezuje žádný provozní předpis přístup k infrastruktuře nákladní dopravy. V oblasti vyhrazené nákladní dopravě působí provozovatelé rychlé nákladní dopravy, provozovatelé asistenčních služeb při mezipřistání, nákladní letecké společnosti a provozovatelé silniční dopravy.

| (306) | Z uvedeného vyplývá, že přístup k infrastruktuře je otevřený všem uživatelům stejně a nediskriminačně. |
| --- | --- |

(306)

Z uvedeného vyplývá, že přístup k infrastruktuře je otevřený všem uživatelům stejně a nediskriminačně.

v)   Rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Společenství

| (307) | Podpora poskytnutá v rámci projektu rozvoje nákladní dopravy je omezena na 28 % celkové částky vynaložené na práce. Tento projekt navíc přispívá k rozvoji evropského dopravního systému a k hospodářskému rozvoji. |
| --- | --- |

(307)

Podpora poskytnutá v rámci projektu rozvoje nákladní dopravy je omezena na 28 % celkové částky vynaložené na práce. Tento projekt navíc přispívá k rozvoji evropského dopravního systému a k hospodářskému rozvoji.

| (308) | Je proto možno dospět k závěru, že rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(308)

Je proto možno dospět k závěru, že rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem.

vi)   Nezbytnost podpory

| (309) | O investici bylo rozhodnuto za okolností, jež se vyznačovaly zahájením provozu na vysokorychlostním železničním spoji TGV Paříž–Marseille v roce 2000 a snížením leteckého provozu po 11. září 2001. K tomu se finanční možnosti letiště Marseille-Provence v období 2000–2003 pravidelně a zřetelně zhoršovaly. CCIMP proto musela reagovat na postupné snižování přepravy cestujících a nákladu. V horizontu 2005–2006 se počítalo s nákladnými pracemi na modernizaci 2 letištních drah. Za těchto podmínek se sice ziskovost projektu nevylučovala, avšak návratnost investice by byla, alespoň v přiměřené době, značně nejistá. Je proto pravděpodobné, že bez dotace z fondu FEDER by letiště, kterému působil starost pokles přepravy cestujících, odložilo či dokonce zrušilo investice do nákladní dopravy. |
| --- | --- |

(309)

O investici bylo rozhodnuto za okolností, jež se vyznačovaly zahájením provozu na vysokorychlostním železničním spoji TGV Paříž–Marseille v roce 2000 a snížením leteckého provozu po 11. září 2001. K tomu se finanční možnosti letiště Marseille-Provence v období 2000–2003 pravidelně a zřetelně zhoršovaly. CCIMP proto musela reagovat na postupné snižování přepravy cestujících a nákladu. V horizontu 2005–2006 se počítalo s nákladnými pracemi na modernizaci 2 letištních drah. Za těchto podmínek se sice ziskovost projektu nevylučovala, avšak návratnost investice by byla, alespoň v přiměřené době, značně nejistá. Je proto pravděpodobné, že bez dotace z fondu FEDER by letiště, kterému působil starost pokles přepravy cestujících, odložilo či dokonce zrušilo investice do nákladní dopravy.

| (310) | Vzhledem k podmínkám na trhu, které převládaly v okamžiku poskytnutí podpory a které se na letišti vyznačovaly proměnlivou hmotností přepraveného nákladu, vysokou úrovní rizika a nejistými výhledy na ziskovost na trhu, který byl nově liberalizován, by soukromý investor s největší pravděpodobností do rozvoje nákladní dopravy na letišti Marseille-Provence neinvestoval. Podpora byla proto nutná pro dosažení sledovaného cíle. Vzhledem k omezené míře podpory Komise dále soudí, že podpora nebyla nepřiměřená vůči dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(310)

Vzhledem k podmínkám na trhu, které převládaly v okamžiku poskytnutí podpory a které se na letišti vyznačovaly proměnlivou hmotností přepraveného nákladu, vysokou úrovní rizika a nejistými výhledy na ziskovost na trhu, který byl nově liberalizován, by soukromý investor s největší pravděpodobností do rozvoje nákladní dopravy na letišti Marseille-Provence neinvestoval. Podpora byla proto nutná pro dosažení sledovaného cíle. Vzhledem k omezené míře podpory Komise dále soudí, že podpora nebyla nepřiměřená vůči dosažení tohoto cíle.

6.3.3   SLUČITELNOST DOTACÍ OD GENERÁLNÍ RADY (CONSEIL GÉNÉRAL) ZE DNE 27. ZÁŘÍ 2002 A DNE 26. ČERVNA 2003 A DOTACE OD MĚSTSKÉHO SPOLEČENSTVÍ MARSEILLE PROVENCE MÉTROPOLE ZE DNE 26. ČERVENCE 2004 NA ROZŠÍŘENÍ, RESTRUKTURALIZACI A ROZVOJ LETIŠTĚ

i)   Konstrukce a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost...)

| (311) | Dotace z roku 2002 a 2003 se týkaly renovace hlavní letištní dráhy, spár dlaždic na parkovacích plochách pro letadla, výstavby přivaděčů a vytvoření rychlých výstupů s cílem zvýšit počet pohybů letadel za hodinu a optimalizovat tak využívání stávající infrastruktury. Z informací poskytnutých Francií vyplývá, že na obou drahách letiště nebyly v období 1980–2000 provedeny žádné změny, zatímco počet pohybů obchodních letadel vzrostl z 46 603 na 100 047. Cílem tohoto opatření proto bylo čelit blízkému přetížení leteckých ploch letiště. |
| --- | --- |

(311)

Dotace z roku 2002 a 2003 se týkaly renovace hlavní letištní dráhy, spár dlaždic na parkovacích plochách pro letadla, výstavby přivaděčů a vytvoření rychlých výstupů s cílem zvýšit počet pohybů letadel za hodinu a optimalizovat tak využívání stávající infrastruktury. Z informací poskytnutých Francií vyplývá, že na obou drahách letiště nebyly v období 1980–2000 provedeny žádné změny, zatímco počet pohybů obchodních letadel vzrostl z 46 603 na 100 047. Cílem tohoto opatření proto bylo čelit blízkému přetížení leteckých ploch letiště.

| (312) | Dotace z roku 2004 přispěla k financování rozšíření kapacity haly 1, optimalizaci letištní dráhy č. 1 a přestavby letištní dráhy č. 2. Tyto úpravy byly považovány za nutné, aby letiště Marseille-Provence mohlo čelit výraznému zvýšení evropského provozu vzhledem k prognózám o vývoji počtu cestujících (67). |
| --- | --- |

(312)

Dotace z roku 2004 přispěla k financování rozšíření kapacity haly 1, optimalizaci letištní dráhy č. 1 a přestavby letištní dráhy č. 2. Tyto úpravy byly považovány za nutné, aby letiště Marseille-Provence mohlo čelit výraznému zvýšení evropského provozu vzhledem k prognózám o vývoji počtu cestujících (67).

67

| (313) | Výstavba železničního nádraží přístupného vysokorychlostním vlakům TGV měla za cíl lepší koordinaci mezi různými způsoby dopravy. |
| --- | --- |

(313)

Výstavba železničního nádraží přístupného vysokorychlostním vlakům TGV měla za cíl lepší koordinaci mezi různými způsoby dopravy.

| (314) | Stejně jako v případě výstavby terminálu mp2 dospívá Komise k závěru, že rozšíření, restrukturalizace a rozvoj letiště odpovídají cílům obecného zájmu, které spočívají v zajištění pokračování leteckého provozu a jeho budoucího rozvoje. |
| --- | --- |

(314)

Stejně jako v případě výstavby terminálu mp2 dospívá Komise k závěru, že rozšíření, restrukturalizace a rozvoj letiště odpovídají cílům obecného zájmu, které spočívají v zajištění pokračování leteckého provozu a jeho budoucího rozvoje.

ii)   Infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli

| (315) | Provedené práce byly nutné, aby se zvýšila a zachovala kapacita drah letiště, odstranily stávající hlavní svízelná místa přetížení a rovněž optimalizovalo spojení s vysokorychlostní železniční sítí. |
| --- | --- |

(315)

Provedené práce byly nutné, aby se zvýšila a zachovala kapacita drah letiště, odstranily stávající hlavní svízelná místa přetížení a rovněž optimalizovalo spojení s vysokorychlostní železniční sítí.

| (316) | Dotace od generální rady (Conseil général) navíc představuje 9,5 % nákladů na provedené práce a 7 % částky původního plánu vybavení. Dotace od městského společenství Marseille Provence Métropole představuje 6,2 % nákladů na provedené práce a 5,6 % částky výhledového plánu prací. |
| --- | --- |

(316)

Dotace od generální rady (Conseil général) navíc představuje 9,5 % nákladů na provedené práce a 7 % částky původního plánu vybavení. Dotace od městského společenství Marseille Provence Métropole představuje 6,2 % nákladů na provedené práce a 5,6 % částky výhledového plánu prací.

| (317) | Je proto nutno dospět k závěru, že vybudovaná infrastruktura byla nutná a úměrná sledovanému cíli obecného zájmu. |
| --- | --- |

(317)

Je proto nutno dospět k závěru, že vybudovaná infrastruktura byla nutná a úměrná sledovanému cíli obecného zájmu.

iii)   Infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur

| (318) | Financované úpravy byly nutné pro příjem dodatečného provozu. Z dostupných údajů vyplývá, že počet cestujících přepravených na letiště Marseille-Provence vzrostl v období 2006–2012 o více než 25 %. Kapacita letištních drah má v současnosti dosahovat 140 000 pohybů letadel za rok. Podle prognóz uvedených ve zprávě plánu vystavení hluku, která je přílohou vyhlášky prefektury ze dne 4. srpna 2006, cíl letiště v oblasti provozu na rok 2015 by měl být dosažen při 113 909 pohybech letadel a cíl na rok 2020 při 122 449 pohybech letadel. Úprava letištních drah, přivaděčů a rychlých výstupů tak umožňuje čelit prognózám provozu až do roku 2020 a infrastruktura má dostatečné perspektivy využití. |
| --- | --- |

(318)

Financované úpravy byly nutné pro příjem dodatečného provozu. Z dostupných údajů vyplývá, že počet cestujících přepravených na letiště Marseille-Provence vzrostl v období 2006–2012 o více než 25 %. Kapacita letištních drah má v současnosti dosahovat 140 000 pohybů letadel za rok. Podle prognóz uvedených ve zprávě plánu vystavení hluku, která je přílohou vyhlášky prefektury ze dne 4. srpna 2006, cíl letiště v oblasti provozu na rok 2015 by měl být dosažen při 113 909 pohybech letadel a cíl na rok 2020 při 122 449 pohybech letadel. Úprava letištních drah, přivaděčů a rychlých výstupů tak umožňuje čelit prognózám provozu až do roku 2020 a infrastruktura má dostatečné perspektivy využití.

iv)   Přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně

| (319) | Z dostupných informací vyplývá, že infrastruktura je otevřena všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně. |
| --- | --- |

(319)

Z dostupných informací vyplývá, že infrastruktura je otevřena všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně.

v)   Rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Společenství

| (320) | Jak je uvedeno v bodech odůvodnění 293 a 308, rozvoj provozu na letišti Marseille-Provence neměl vliv na činnost letišť, která se nacházejí ve stejné spádové oblasti, a rozvoj obchodu tak není dotčen v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(320)

Jak je uvedeno v bodech odůvodnění 293 a 308, rozvoj provozu na letišti Marseille-Provence neměl vliv na činnost letišť, která se nacházejí ve stejné spádové oblasti, a rozvoj obchodu tak není dotčen v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem.

vi)   Nezbytnost podpory

| (321) | O investici bylo rozhodnuto za okolností, jež se vyznačovaly zahájením provozu na vysokorychlostním železničním spoji TGV Paříž–Marseille v roce 2000 a snížením leteckého provozu po 11. září 2001. K tomu se finanční možnosti letiště Marseille-Provence v období 2000–2003 pravidelně a zřetelně zhoršovaly. CCIMP proto musela reagovat na postupné snižování přepravy cestujících a nákladu. Míra této podpory se omezila na 13 % (68). Protože investicím do leteckých oblastí letiště by se zřejmě nedalo vyhnout, program by bez dotace bylo nutno snížit o částku přesahující 3 miliony EUR, již by bylo pravděpodobně nutno ušetřit u vnitřních úprav letištní haly č. 1, tedy úprav, které sloužily k přijetí provozovatelů souborných turistických služeb, nabízení přepážek s prodejem letenek leteckým společnostem a úpravě prostor obchodů. Jedná se přitom o investice, které umožnily přijetí zahraničních leteckých společností a provozovatelů souborných turistických služeb a rozmnožit poplatky z obchodů. |
| --- | --- |

(321)

O investici bylo rozhodnuto za okolností, jež se vyznačovaly zahájením provozu na vysokorychlostním železničním spoji TGV Paříž–Marseille v roce 2000 a snížením leteckého provozu po 11. září 2001. K tomu se finanční možnosti letiště Marseille-Provence v období 2000–2003 pravidelně a zřetelně zhoršovaly. CCIMP proto musela reagovat na postupné snižování přepravy cestujících a nákladu. Míra této podpory se omezila na 13 % (68). Protože investicím do leteckých oblastí letiště by se zřejmě nedalo vyhnout, program by bez dotace bylo nutno snížit o částku přesahující 3 miliony EUR, již by bylo pravděpodobně nutno ušetřit u vnitřních úprav letištní haly č. 1, tedy úprav, které sloužily k přijetí provozovatelů souborných turistických služeb, nabízení přepážek s prodejem letenek leteckým společnostem a úpravě prostor obchodů. Jedná se přitom o investice, které umožnily přijetí zahraničních leteckých společností a provozovatelů souborných turistických služeb a rozmnožit poplatky z obchodů.

68

| (322) | Vzhledem k podmínkám na trhu, které převládaly v okamžiku poskytnutí podpory a které se vyznačovaly nedostatečnou zkušeností a nedostatkem iniciativy ze strany soukromých subjektů, které neprojevovaly přílišnou ochotu investovat do letištní infrastruktury, vysokou úrovní rizika a nejistými výhledy na ziskovost na trhu, který byl nově liberalizován, by soukromý investor s největší pravděpodobností do přestavby letištní infrastruktury a do propojení s vysokorychlostním vlakem TGV na letišti Marseille-Provence neinvestoval. Podpora byla proto nutná pro dosažení sledovaného cíle. Vzhledem k omezené míře podpory Komise dále soudí, že podpora nebyla nepřiměřená vůči dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(322)

Vzhledem k podmínkám na trhu, které převládaly v okamžiku poskytnutí podpory a které se vyznačovaly nedostatečnou zkušeností a nedostatkem iniciativy ze strany soukromých subjektů, které neprojevovaly přílišnou ochotu investovat do letištní infrastruktury, vysokou úrovní rizika a nejistými výhledy na ziskovost na trhu, který byl nově liberalizován, by soukromý investor s největší pravděpodobností do přestavby letištní infrastruktury a do propojení s vysokorychlostním vlakem TGV na letišti Marseille-Provence neinvestoval. Podpora byla proto nutná pro dosažení sledovaného cíle. Vzhledem k omezené míře podpory Komise dále soudí, že podpora nebyla nepřiměřená vůči dosažení tohoto cíle.

7.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ VE PROSPĚCH LETECKÝCH SPOLEČNOSTÍ, KTERÉ JSOU UŽIVATELI LETIŠTĚ – EXISTENCE PODPORY

POSOUZENÍ OPATŘENÍ VE PROSPĚCH LETECKÝCH SPOLEČNOSTÍ, KTERÉ JSOU UŽIVATELI LETIŠTĚ – EXISTENCE PODPORY

7.1   PŘÍPADNÁ PODPORA POSKYTNUTÁ SNÍŽENÍM POPLATKU ZA CESTUJÍCÍHO U VNITROSTÁTNÍCH LETŮ

PŘÍPADNÁ PODPORA POSKYTNUTÁ SNÍŽENÍM POPLATKU ZA CESTUJÍCÍHO U VNITROSTÁTNÍCH LETŮ

| (323) | V jednom z předchozích rozhodnutí (69) dospěla Komise k závěru o existenci stávajícího režimu podpory neslučitelného se společným trhem ve prospěch leteckých společností, které dopravně obsluhují vnitrostátní destinaci. Francie přijala opatření, kterými tento systém zrušila. |
| --- | --- |

(323)

V jednom z předchozích rozhodnutí (69) dospěla Komise k závěru o existenci stávajícího režimu podpory neslučitelného se společným trhem ve prospěch leteckých společností, které dopravně obsluhují vnitrostátní destinaci. Francie přijala opatření, kterými tento systém zrušila.

69

| (324) | Úryvek z usnesení komise Cocoéco z roku 2007, který Francie předložila, dokládá, že sazby u poplatku za cestujícího uplatňované na vnitrostátní lety a na lety do států Unie, které jsou členy schengenského prostoru, byly na letišti Marseille-Provence sladěny počínaje dnem 1. ledna 2008. |
| --- | --- |

(324)

Úryvek z usnesení komise Cocoéco z roku 2007, který Francie předložila, dokládá, že sazby u poplatku za cestujícího uplatňované na vnitrostátní lety a na lety do států Unie, které jsou členy schengenského prostoru, byly na letišti Marseille-Provence sladěny počínaje dnem 1. ledna 2008.

| (325) | Komise proto soudí, že toto opatření, které bylo zrušeno, nemusí být předmětem nového šetření z její strany. |
| --- | --- |

(325)

Komise proto soudí, že toto opatření, které bylo zrušeno, nemusí být předmětem nového šetření z její strany.

7.2   PŘÍPADNÉ PODPORY VE PROSPĚCH LETECKÝCH SPOLEČNOSTÍ, KTERÉ LETIŠTĚ POUŽÍVAJÍ, POSKYTNUTÉ ROZLIŠENÍM LETIŠTNÍCH NÁKLADŮ A PŘÍPADNÁ PODPORA SPOLEČNOSTEM RYANAIR A AMS POSKYTNUTÁ SMLOUVOU O MARKETINGOVÝCH SLUŽBÁCH

PŘÍPADNÉ PODPORY VE PROSPĚCH LETECKÝCH SPOLEČNOSTÍ, KTERÉ LETIŠTĚ POUŽÍVAJÍ, POSKYTNUTÉ ROZLIŠENÍM LETIŠTNÍCH NÁKLADŮ A PŘÍPADNÁ PODPORA SPOLEČNOSTEM RYANAIR A AMS POSKYTNUTÁ SMLOUVOU O MARKETINGOVÝCH SLUŽBÁCH

7.2.1   STÁTNÍ PROSTŘEDKY A PŘIČITATELNOST STÁTU

| (326) | Za účelem zjištění, zda prostředky CCIMP představují státní prostředky, Komise zaznamenává, že veřejnoprávní instituce správní povahy sice představuje nezávislý veřejný subjekt, který je nicméně součástí organizace veřejné správy, a podléhá proto úzké kontrole ze strany jiných veřejných orgánů. |
| --- | --- |

(326)

Za účelem zjištění, zda prostředky CCIMP představují státní prostředky, Komise zaznamenává, že veřejnoprávní instituce správní povahy sice představuje nezávislý veřejný subjekt, který je nicméně součástí organizace veřejné správy, a podléhá proto úzké kontrole ze strany jiných veřejných orgánů.

| (327) | Souhrnný rozpočet obchodních a průmyslových komor je k tomu tvořen příjmy z daní vybíraných od podniků zapsaných v obchodním rejstříku společností. |
| --- | --- |

(327)

Souhrnný rozpočet obchodních a průmyslových komor je k tomu tvořen příjmy z daní vybíraných od podniků zapsaných v obchodním rejstříku společností.

| (328) | Obchodní a průmyslové komory spadají do kategorie orgánů veřejné moci ve smyslu směrnice Komise 2000/52/ES (70), a představují veřejné zadavatele ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES (71) či případně zadávací subjekty ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES (72), a podléhají proto při svých nákupech postupům při zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

(328)

Obchodní a průmyslové komory spadají do kategorie orgánů veřejné moci ve smyslu směrnice Komise 2000/52/ES (70), a představují veřejné zadavatele ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES (71) či případně zadávací subjekty ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES (72), a podléhají proto při svých nákupech postupům při zadávání veřejných zakázek.

70

71

72

| (329) | Podle judikatury Tribunálu prvky, které spadají do rámce vnitřní organizace veřejného sektoru, a existence pravidel, kterými se zajišťuje nezávislost určitého veřejného orgánu vůči jiným orgánům, nezpochybňují samu podstatu veřejné povahy tohoto orgánu. Právo Unie nemůže připustit, aby pouhé vytvoření nezávislých orgánů pověřených rozdělováním podpor umožnilo obcházet pravidla pro státní podporu (73). Podle francouzského práva představují obchodní a průmyslové komory zprostředkovatele státu. Jejich činy jsou proto v každém případě přičitatelné francouzskému státu, protože jsou jeho nedílnou součástí. Protože obchodní a průmyslové komory jsou součástí veřejné správy a podléhají úzké kontrole jiných veřejných orgánů (viz bod odůvodnění (10)), Komise soudí, že rozhodnutí těchto veřejných entit jsou nutně přičitatelná státu. Situace je proto jiná než v případě veřejných podniků. V případě obchodních a průmyslových komor není nutno přičitatelnost prokázat, jako tomu bylo v rozsudku ve věci Stardust Marine, na základě jiného veřejného orgánu, který se účastní na rozhodování veřejného podniku, což rovněž potvrzují četné úkoly veřejného zájmu, které jim právní předpisy svěřují. |
| --- | --- |

(329)

Podle judikatury Tribunálu prvky, které spadají do rámce vnitřní organizace veřejného sektoru, a existence pravidel, kterými se zajišťuje nezávislost určitého veřejného orgánu vůči jiným orgánům, nezpochybňují samu podstatu veřejné povahy tohoto orgánu. Právo Unie nemůže připustit, aby pouhé vytvoření nezávislých orgánů pověřených rozdělováním podpor umožnilo obcházet pravidla pro státní podporu (73). Podle francouzského práva představují obchodní a průmyslové komory zprostředkovatele státu. Jejich činy jsou proto v každém případě přičitatelné francouzskému státu, protože jsou jeho nedílnou součástí. Protože obchodní a průmyslové komory jsou součástí veřejné správy a podléhají úzké kontrole jiných veřejných orgánů (viz bod odůvodnění (10)), Komise soudí, že rozhodnutí těchto veřejných entit jsou nutně přičitatelná státu. Situace je proto jiná než v případě veřejných podniků. V případě obchodních a průmyslových komor není nutno přičitatelnost prokázat, jako tomu bylo v rozsudku ve věci Stardust Marine, na základě jiného veřejného orgánu, který se účastní na rozhodování veřejného podniku, což rovněž potvrzují četné úkoly veřejného zájmu, které jim právní předpisy svěřují.

73

Stardust Marine

| (330) | I v případě, že by Komise považovala CCIMP za prostý veřejný podnik, a musela tak prokázat přičitatelnost rozhodnutí CCIMP státu, má k dispozici určitý počet podkladů, které tuto přičitatelnost umožňují prokázat. |
| --- | --- |

(330)

I v případě, že by Komise považovala CCIMP za prostý veřejný podnik, a musela tak prokázat přičitatelnost rozhodnutí CCIMP státu, má k dispozici určitý počet podkladů, které tuto přičitatelnost umožňují prokázat.

| (331) | CCIMP za prvé podléhá úzkému správnímu dohledu, jak je vysvětleno v části 2.1.2. Konkrétně musí rozhodnutí CCIMP o letištních sazbách schválit dohlížecí orgán, aby sazby mohly vstoupit v platnost. Komise Cocoéco, která sdružuje generální radu departementu Bouches-du-Rhône, regionální radu regionu Provence-Alpes-Côte d'Azur a městské společenství Marseille Provence Métropole, je navíc před zavedením nových sazeb pokaždé konzultována a schvaluje je. |
| --- | --- |

(331)

CCIMP za prvé podléhá úzkému správnímu dohledu, jak je vysvětleno v části 2.1.2. Konkrétně musí rozhodnutí CCIMP o letištních sazbách schválit dohlížecí orgán, aby sazby mohly vstoupit v platnost. Komise Cocoéco, která sdružuje generální radu departementu Bouches-du-Rhône, regionální radu regionu Provence-Alpes-Côte d'Azur a městské společenství Marseille Provence Métropole, je navíc před zavedením nových sazeb pokaždé konzultována a schvaluje je.

| (332) | Je proto vysoce pravděpodobné, že komise Cocoéco rovněž schválila rozhodnutí podepsat smlouvu o marketingových službách se společností AMS, nebo alespoň byla do tohoto rozhodnutí zapojena. I kdyby se sice k této smlouvě formálně nevyslovila, schvaluje přesto obecnou vyváženost příjmů letiště prostřednictvím kontroly sazeb letištních poplatků. A právě rozhodnutí o letištních poplatcích a smlouvě o marketingových službách uzavřené se společností AMS mají být předmětem společného posouzení. |
| --- | --- |

(332)

Je proto vysoce pravděpodobné, že komise Cocoéco rovněž schválila rozhodnutí podepsat smlouvu o marketingových službách se společností AMS, nebo alespoň byla do tohoto rozhodnutí zapojena. I kdyby se sice k této smlouvě formálně nevyslovila, schvaluje přesto obecnou vyváženost příjmů letiště prostřednictvím kontroly sazeb letištních poplatků. A právě rozhodnutí o letištních poplatcích a smlouvě o marketingových službách uzavřené se společností AMS mají být předmětem společného posouzení.

| (333) | CCIMP k tomu uzavřela několik úmluv o partnerství (74) s příslušnými samosprávnými územními celky, aby tyto celky finančně převzaly část investičních plánů ohledně letištní infrastruktury. Na oplátku za tuto finanční účast se letiště Marseille-Provence zavázalo, že bude provádět dynamickou obchodní politiku, která zajistí maximální rozvoj vnitrostátní a mezinárodní letecké dopravy (75), a u této politiky se upřesňuje, že musí být prováděna „ve spolupráci s generální radou departementu“, přičemž rada může po letišti požadovat, aby pro ni nechalo vypracovat studie ohledně vývoje leteckého provozu a možností otevření nových spojů. |
| --- | --- |

(333)

CCIMP k tomu uzavřela několik úmluv o partnerství (74) s příslušnými samosprávnými územními celky, aby tyto celky finančně převzaly část investičních plánů ohledně letištní infrastruktury. Na oplátku za tuto finanční účast se letiště Marseille-Provence zavázalo, že bude provádět dynamickou obchodní politiku, která zajistí maximální rozvoj vnitrostátní a mezinárodní letecké dopravy (75), a u této politiky se upřesňuje, že musí být prováděna „ve spolupráci s generální radou departementu“, přičemž rada může po letišti požadovat, aby pro ni nechalo vypracovat studie ohledně vývoje leteckého provozu a možností otevření nových spojů.

74

75

| (334) | Jak Francie, tak CCIMP tvrdily, že strategie rozvoje, již letiště Marseille-Provence přijalo, měla cíl obecného zájmu, který spočíval v hospodářské dynamice okolní oblasti a ve vytváření pracovních příležitostí, což jsou cíle, na nichž mají přímý zájem samosprávné územní celky, jak se připomíná v úmluvách uzavřených s CCIMP (76). |
| --- | --- |

(334)

Jak Francie, tak CCIMP tvrdily, že strategie rozvoje, již letiště Marseille-Provence přijalo, měla cíl obecného zájmu, který spočíval v hospodářské dynamice okolní oblasti a ve vytváření pracovních příležitostí, což jsou cíle, na nichž mají přímý zájem samosprávné územní celky, jak se připomíná v úmluvách uzavřených s CCIMP (76).

76

| (335) | Na základě bodu odůvodnění (10) se dále ukazuje, že obchodní a průmyslové komory jsou zahrnuty do struktury veřejné správy, že vykonávají své hospodářské činnosti za zcela zvláštních podmínek, které se v ničem nedají srovnat s podmínkami soukromých subjektů, že jejich právní status spadá do veřejného práva a že míra dohledu vykonávaného veřejnými orgány nad správou obchodních a průmyslových komor je značná. |
| --- | --- |

(335)

Na základě bodu odůvodnění (10) se dále ukazuje, že obchodní a průmyslové komory jsou zahrnuty do struktury veřejné správy, že vykonávají své hospodářské činnosti za zcela zvláštních podmínek, které se v ničem nedají srovnat s podmínkami soukromých subjektů, že jejich právní status spadá do veřejného práva a že míra dohledu vykonávaného veřejnými orgány nad správou obchodních a průmyslových komor je značná.

| (336) | Na základě předchozího je proto nutno dospět k závěru, že k financování opatření při stanovení letištních sazeb a smlouvy o marketingových službách uzavřené se společností AMS došlo za použití státních prostředků a toto financování je přičitatelné státu. |
| --- | --- |

(336)

Na základě předchozího je proto nutno dospět k závěru, že k financování opatření při stanovení letištních sazeb a smlouvy o marketingových službách uzavřené se společností AMS došlo za použití státních prostředků a toto financování je přičitatelné státu.

7.2.2   SELEKTIVNÍ ZVÝHODNĚNÍ LETECKÝCH SPOLEČNOSTÍ PŮSOBÍCÍCH NA LETIŠTI MARSEILLE-PROVENCE

| (337) | Za účelem posouzení, zda určité státní opatření představuje podporu, je nutno zjistit, zda se dotčenému podniku dostalo hospodářského zvýhodnění v tom, že nemusí nést náklady, které by měly běžně zatěžovat jeho vlastní finanční prostředky, nebo zda se těší výhodě, kterou by za běžných tržních podmínek neměl. |
| --- | --- |

(337)

Za účelem posouzení, zda určité státní opatření představuje podporu, je nutno zjistit, zda se dotčenému podniku dostalo hospodářského zvýhodnění v tom, že nemusí nést náklady, které by měly běžně zatěžovat jeho vlastní finanční prostředky, nebo zda se těší výhodě, kterou by za běžných tržních podmínek neměl.

| (338) | Komise v tomto ohledu připomíná, že při uplatnění zásady obezřetného subjektu v tržním hospodářství nelze zohledňovat ohledy na regionální rozvoj. |
| --- | --- |

(338)

Komise v tomto ohledu připomíná, že při uplatnění zásady obezřetného subjektu v tržním hospodářství nelze zohledňovat ohledy na regionální rozvoj.

Uplatnění srovnávacího přístupu

Uplatnění srovnávacího přístupu

| (339) | Společnost Ryanair tvrdí, že pro vyloučení existence hospodářského zvýhodnění, které by nemohlo být získáno za běžných tržních podmínek, je nutno porovnat poplatky stanovené v dohodách z roku 1999 s letištními poplatky uplatňovanými na nízkonákladové letecké společnosti na jiných evropských letištích. |
| --- | --- |

(339)

Společnost Ryanair tvrdí, že pro vyloučení existence hospodářského zvýhodnění, které by nemohlo být získáno za běžných tržních podmínek, je nutno porovnat poplatky stanovené v dohodách z roku 1999 s letištními poplatky uplatňovanými na nízkonákladové letecké společnosti na jiných evropských letištích.

| (340) | Komise ze zásady tento přístup nevylučuje. Definice srovnávacího prvku ale nejprve předpokládá, že je možno vybrat dostatečný počet srovnatelných letišť, která poskytují srovnatelné služby za běžných tržních podmínek. |
| --- | --- |

(340)

Komise ze zásady tento přístup nevylučuje. Definice srovnávacího prvku ale nejprve předpokládá, že je možno vybrat dostatečný počet srovnatelných letišť, která poskytují srovnatelné služby za běžných tržních podmínek.

| (341) | V tomto ohledu Komise zaznamenává, že v okamžiku uzavření dohod z roku 1999 považovali mnozí letiště Unie za součást veřejné správy sledující regionální a sociální cíle, a letiště byla proto financována veřejnými orgány bez ohledu na jejich ziskovost. Ve skutečnosti většina letišť Unie ještě v současnosti využívá veřejné zdroje, které kryjí investiční a provozní náklady. Komise proto soudí, že sazby uplatňované těmito letišti se obvykle neurčují na základě ohledů souvisejících s trhem, a to zejména uspokojivých výhledů ex ante na ziskovost, ale v zásadě při zohlednění ohledů sociální povahy nebo souvisejících s regionální politikou. |
| --- | --- |

(341)

V tomto ohledu Komise zaznamenává, že v okamžiku uzavření dohod z roku 1999 považovali mnozí letiště Unie za součást veřejné správy sledující regionální a sociální cíle, a letiště byla proto financována veřejnými orgány bez ohledu na jejich ziskovost. Ve skutečnosti většina letišť Unie ještě v současnosti využívá veřejné zdroje, které kryjí investiční a provozní náklady. Komise proto soudí, že sazby uplatňované těmito letišti se obvykle neurčují na základě ohledů souvisejících s trhem, a to zejména uspokojivých výhledů ex ante na ziskovost, ale v zásadě při zohlednění ohledů sociální povahy nebo souvisejících s regionální politikou.

ex ante

| (342) | Komise dále zaznamenává, že některá letiště sice patří do soukromého sektoru nebo jsou jím spravována bez jakýchkoliv ohledů sociální povahy nebo ohledů souvisejících s regionální politikou, a přitom mohou být jejich sazby silně ovlivněny sazbami uplatňovanými většinou správců letišť, která využívají veřejných dotací, protože letecké společnosti berou ohled na tyto sazby při svých jednáních se soukromými letišti nebo letišti spravovanými soukromými subjekty. |
| --- | --- |

(342)

Komise dále zaznamenává, že některá letiště sice patří do soukromého sektoru nebo jsou jím spravována bez jakýchkoliv ohledů sociální povahy nebo ohledů souvisejících s regionální politikou, a přitom mohou být jejich sazby silně ovlivněny sazbami uplatňovanými většinou správců letišť, která využívají veřejných dotací, protože letecké společnosti berou ohled na tyto sazby při svých jednáních se soukromými letišti nebo letišti spravovanými soukromými subjekty.

| (343) | V tomto konkrétním případě letiště, která slouží za body srovnání, byla před svou privatizací a někdy i po ní příjemcem veřejného financování. Letiště Luton v držení veřejných fondů tak začala provozovat soukromá společnost poté, co letiště obdrželo v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru investici ve výši 80 milionů GBP. Pokud jde o letiště Liverpool, bylo příjemcem spolufinancování ze strukturálních fondů Unie, a ztrátové letiště Prestwick bylo nedávno opět znárodněno za symbolickou cenu 1 GBP. Navíc není jisté, zda při privatizaci těchto referenčních letišť byly zohledněny náklady na infrastrukturu, která před ní již existovala. Srovnatelnost údajů studie Oxera je navíc omezená, protože ceny hrazené na letišti Marseille-Provence nezohledňují smlouvu o marketingových službách se společností AMS, zatímco ceny uváděné pro všechna ostatní letiště jsou očištěny od příspěvku letiště na marketingové činnosti společnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(343)

V tomto konkrétním případě letiště, která slouží za body srovnání, byla před svou privatizací a někdy i po ní příjemcem veřejného financování. Letiště Luton v držení veřejných fondů tak začala provozovat soukromá společnost poté, co letiště obdrželo v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru investici ve výši 80 milionů GBP. Pokud jde o letiště Liverpool, bylo příjemcem spolufinancování ze strukturálních fondů Unie, a ztrátové letiště Prestwick bylo nedávno opět znárodněno za symbolickou cenu 1 GBP. Navíc není jisté, zda při privatizaci těchto referenčních letišť byly zohledněny náklady na infrastrukturu, která před ní již existovala. Srovnatelnost údajů studie Oxera je navíc omezená, protože ceny hrazené na letišti Marseille-Provence nezohledňují smlouvu o marketingových službách se společností AMS, zatímco ceny uváděné pro všechna ostatní letiště jsou očištěny od příspěvku letiště na marketingové činnosti společnosti Ryanair.

| (344) | Za těchto okolností není Komise schopna určit vhodný bod srovnání za účelem zjištění skutečné tržní ceny za služby poskytované správcem letiště. |
| --- | --- |

(344)

Za těchto okolností není Komise schopna určit vhodný bod srovnání za účelem zjištění skutečné tržní ceny za služby poskytované správcem letiště.

Analýza ziskovosti

Analýza ziskovosti

| (345) | Při neexistenci jasně určeného srovnávacího prvku Komise soudí, že analýza ex ante dodatečné ziskovosti představuje relevantní kritérium pro posouzení dohod navrhovaných nebo uzavřených správci letišť s různými leteckými společnostmi. V těchto souvislostech jsou zkoumaná opatření součástí provádění celkové strategie letiště vedoucí k ziskovosti alespoň v dlouhodobém horizontu. |
| --- | --- |

(345)

Při neexistenci jasně určeného srovnávacího prvku Komise soudí, že analýza ex ante dodatečné ziskovosti představuje relevantní kritérium pro posouzení dohod navrhovaných nebo uzavřených správci letišť s různými leteckými společnostmi. V těchto souvislostech jsou zkoumaná opatření součástí provádění celkové strategie letiště vedoucí k ziskovosti alespoň v dlouhodobém horizontu.

ex ante

| (346) | Komise se domnívá, že stanovení různých cen představuje běžný obchodní postup. Aby ale takový postup splňoval zásadu subjektu v tržním hospodářství, musí být opodstatněn obchodními ohledy (77). |
| --- | --- |

(346)

Komise se domnívá, že stanovení různých cen představuje běžný obchodní postup. Aby ale takový postup splňoval zásadu subjektu v tržním hospodářství, musí být opodstatněn obchodními ohledy (77).

77

| (347) | Francie zastává názor, že letiště Marseille-Provence jednalo racionálně, a své tvrzení podporuje zdůrazněním výpočtů provedených letištěm ex ante. |
| --- | --- |

(347)

Francie zastává názor, že letiště Marseille-Provence jednalo racionálně, a své tvrzení podporuje zdůrazněním výpočtů provedených letištěm ex ante.

ex ante

| (348) | Pro posouzení tohoto kritéria Komise zohlední jak příjmy z leteckých činností (letištní poplatky), tak příjmy vyvolané činnostmi letiště mimo leteckou dopravu (obchody, parkoviště atd.). |
| --- | --- |

(348)

Pro posouzení tohoto kritéria Komise zohlední jak příjmy z leteckých činností (letištní poplatky), tak příjmy vyvolané činnostmi letiště mimo leteckou dopravu (obchody, parkoviště atd.).

7.2.2.1   
  Snížení sazeb poskytnutá za otevření nových spojů

Snížení sazeb poskytnutá za otevření nových spojů

| (349) | CCIMP zavedla postupně dva odlišné režimy snížení sazeb podněcující k zavedení nových leteckých spojů. Dne 6. prosince 2004 odhlasovala komise Cocoéco slevu ve výši 90 % první rok a ve výši 50 % druhý rok u poplatků za přistání, signalizaci a parkování u spojů přepravujících cestující a u poplatků za přistání a signalizaci u spojů nákladní dopravy. Tento systém platil od 15. února 2005 do 31. července 2009. |
| --- | --- |

(349)

CCIMP zavedla postupně dva odlišné režimy snížení sazeb podněcující k zavedení nových leteckých spojů. Dne 6. prosince 2004 odhlasovala komise Cocoéco slevu ve výši 90 % první rok a ve výši 50 % druhý rok u poplatků za přistání, signalizaci a parkování u spojů přepravujících cestující a u poplatků za přistání a signalizaci u spojů nákladní dopravy. Tento systém platil od 15. února 2005 do 31. července 2009.

| (350) | Pokud jde o první opatření, Francie tvrdí, že studie ziskovosti ex ante ze dne 8. prosince 2004 odhadla na jedné straně roční slevu u stávajících spojů nebo spojů, které by byly otevřeny i bez tohoto opatření, na částku ve výši [...]* EUR a na druhé straně dodatečné náklady na dodávky posádce a u automobilových parkovišť na částku [...]* EUR za rok. Pouze u 20 % nových spojů se předpokládalo, že třetí rok přetrvají, což odpovídá částce ve výši [...]* EUR. Příjmy z nově otevřených spojů byly odhadnuty na [...]* EUR. Předpoklady uvedené v původní studii se jevily v okamžiku svého přijetí jako realistické. |
| --- | --- |

(350)

Pokud jde o první opatření, Francie tvrdí, že studie ziskovosti ex ante ze dne 8. prosince 2004 odhadla na jedné straně roční slevu u stávajících spojů nebo spojů, které by byly otevřeny i bez tohoto opatření, na částku ve výši [...]* EUR a na druhé straně dodatečné náklady na dodávky posádce a u automobilových parkovišť na částku [...]* EUR za rok. Pouze u 20 % nových spojů se předpokládalo, že třetí rok přetrvají, což odpovídá částce ve výši [...]* EUR. Příjmy z nově otevřených spojů byly odhadnuty na [...]* EUR. Předpoklady uvedené v původní studii se jevily v okamžiku svého přijetí jako realistické.

ex ante

| (351) | Protože letiště očekávalo pozitivní ziskové rozpětí a protože toto opatření nepočítalo s výchozí investicí, Komise dospěla k závěru o jeho souladu se zásadou obezřetného subjektu v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(351)

Protože letiště očekávalo pozitivní ziskové rozpětí a protože toto opatření nepočítalo s výchozí investicí, Komise dospěla k závěru o jeho souladu se zásadou obezřetného subjektu v tržním hospodářství.

| (352) | Pokud jde o snížení, jež platilo od 15. února 2005 do 31. července 2009, Francie zdůrazňuje zápis z jednání komise Cocoéco ze dne 14. září 2009, podle kterého na jedné straně 83,1 % částky slevy prospělo spojům, které zůstaly zachovány po ukončení režimu slev, a na druhé straně modulace sazeb nevedla k žádné investici do kapacit. |
| --- | --- |

(352)

Pokud jde o snížení, jež platilo od 15. února 2005 do 31. července 2009, Francie zdůrazňuje zápis z jednání komise Cocoéco ze dne 14. září 2009, podle kterého na jedné straně 83,1 % částky slevy prospělo spojům, které zůstaly zachovány po ukončení režimu slev, a na druhé straně modulace sazeb nevedla k žádné investici do kapacit.

| (353) | Dále studie hospodářského dopadu modulace, která byla předložena na stejném jednání komise Cocoéco, dospívá k závěru, že u každého cestujícího na letu s modulací sazeb je možno vykázat po dobu 3 roků provádění opatření pozitivní průměrné ziskové rozpětí:






  — | u terminálu mp1: [...]* – [...]* = [...]* EUR |
| --- | --- | --- |

(353)

Dále studie hospodářského dopadu modulace, která byla předložena na stejném jednání komise Cocoéco, dospívá k závěru, že u každého cestujícího na letu s modulací sazeb je možno vykázat po dobu 3 roků provádění opatření pozitivní průměrné ziskové rozpětí:

—

u terminálu mp1: [...]* – [...]* = [...]* EUR

| — | u terminálu mp2: [...]* – [...]* = [...]* EUR |
| --- | --- |

—

u terminálu mp2: [...]* – [...]* = [...]* EUR

| (354) | Tento vývoj ukázal, že výchozí výpočty ex ante byly ve skutečnosti velmi opatrné: konkrétně bylo po ukončení doby platnosti původních slev zachováno více než 20 % nových spojů. Při aktualizaci podnikatelských plánů a provádění následujících studií byly proto aktualizovány také předpoklady, aby se zohlednila získaná prvotní zkušenost s tímto opatřením. |
| --- | --- |

(354)

Tento vývoj ukázal, že výchozí výpočty ex ante byly ve skutečnosti velmi opatrné: konkrétně bylo po ukončení doby platnosti původních slev zachováno více než 20 % nových spojů. Při aktualizaci podnikatelských plánů a provádění následujících studií byly proto aktualizovány také předpoklady, aby se zohlednila získaná prvotní zkušenost s tímto opatřením.

ex ante

| (355) | Na základě této zkušenosti byl dne 18. září 2009 přijat druhý režim pobídek k otevírání nových spojů, který vstoupil v platnost dne 1. února 2010. Tento režim poskytoval slevu ve výši 60 % během prvního roku provozování nového spoje, ve výši 45 % během druhého roku a ve výši 20 % během třetího roku. Měl rovněž vést k pozitivnímu ziskovému rozpětí. Na základě výpočtů uvedených výše byla ziskovost druhého režimu rovněž možná. Tento režim byl postupně rušen a skončil dne 31. října 2011. |
| --- | --- |

(355)

Na základě této zkušenosti byl dne 18. září 2009 přijat druhý režim pobídek k otevírání nových spojů, který vstoupil v platnost dne 1. února 2010. Tento režim poskytoval slevu ve výši 60 % během prvního roku provozování nového spoje, ve výši 45 % během druhého roku a ve výši 20 % během třetího roku. Měl rovněž vést k pozitivnímu ziskovému rozpětí. Na základě výpočtů uvedených výše byla ziskovost druhého režimu rovněž možná. Tento režim byl postupně rušen a skončil dne 31. října 2011.

| (356) | Komise proto dospívá k závěru, že rovněž toto opatření je v souladu se zásadou obezřetného subjektu v tržním hospodářství, protože se počítalo s tím, že přinese dodatečný zisk. |
| --- | --- |

(356)

Komise proto dospívá k závěru, že rovněž toto opatření je v souladu se zásadou obezřetného subjektu v tržním hospodářství, protože se počítalo s tím, že přinese dodatečný zisk.

7.2.2.2   
  Bezplatné noční parkování

Bezplatné noční parkování

| (357) | Od 1. března 2005 až do současnosti je parkování od 22 hod. do 6 hod. bezplatné při přepravě cestujících a při minimálně pěti obrátkách za týden na stejné destinaci během sezóny IATA a bezplatné parkování platí pro stroje parkující alespoň šest hodin po sobě od 22 hod. do 6 hod. Toto opatření platí nediskriminačně na obou terminálech pro všechny letecké společnosti. |
| --- | --- |

(357)

Od 1. března 2005 až do současnosti je parkování od 22 hod. do 6 hod. bezplatné při přepravě cestujících a při minimálně pěti obrátkách za týden na stejné destinaci během sezóny IATA a bezplatné parkování platí pro stroje parkující alespoň šest hodin po sobě od 22 hod. do 6 hod. Toto opatření platí nediskriminačně na obou terminálech pro všechny letecké společnosti.

| (358) | Noční parkování na letištní platformě podle Francie údajně leteckým společnostem umožňuje naložit cestující hned časně ráno a přistávat až na konci dne, což letadlům na střední vzdálenosti umožňuje provést 4 obrátky za den místo 3. |
| --- | --- |

(358)

Noční parkování na letištní platformě podle Francie údajně leteckým společnostem umožňuje naložit cestující hned časně ráno a přistávat až na konci dne, což letadlům na střední vzdálenosti umožňuje provést 4 obrátky za den místo 3.

| (359) | Francie tvrdí, že studie na základě účetních údajů za rok 2004 umožňuje prokázat ex ante, že toto opatření je pro provozovatele letiště ziskové. |
| --- | --- |

(359)

Francie tvrdí, že studie na základě účetních údajů za rok 2004 umožňuje prokázat ex ante, že toto opatření je pro provozovatele letiště ziskové.

ex ante,

| (360) | Tato studie vychází z předpokladu, že v případě terminálu mp1 mohou kvůli bezplatnému nočnímu parkování vyvolat dodatečné obrátky pouze vnitrostátní lety na střední vzdálenosti. V případě terminálu mp2 bylo každé letadlo nízkonákladových společností, které jsou zákazníky tohoto terminálu, považováno za letadlo, které může vytvořit dodatečnou každodenní obrátku, protože tyto společnosti neprovozují lety s jediným každodenním odletem ze své noční základny a jediným každodenním návratem na ni. Na tyto předpoklady dodatečných obrátek byl uplatněn váhový koeficient ve výši 50 %. |
| --- | --- |

(360)

Tato studie vychází z předpokladu, že v případě terminálu mp1 mohou kvůli bezplatnému nočnímu parkování vyvolat dodatečné obrátky pouze vnitrostátní lety na střední vzdálenosti. V případě terminálu mp2 bylo každé letadlo nízkonákladových společností, které jsou zákazníky tohoto terminálu, považováno za letadlo, které může vytvořit dodatečnou každodenní obrátku, protože tyto společnosti neprovozují lety s jediným každodenním odletem ze své noční základny a jediným každodenním návratem na ni. Na tyto předpoklady dodatečných obrátek byl uplatněn váhový koeficient ve výši 50 %.

| (361) | Předložená studie vychází z předpokladu, že dodatečné náklady vyvolané nočním parkováním se omezují na náklady na zaměstnance, údržbu, opravy a různou spotřebu, tj. na částku odhadovanou na [...]* EUR na letadlo za noc. |
| --- | --- |

(361)

Předložená studie vychází z předpokladu, že dodatečné náklady vyvolané nočním parkováním se omezují na náklady na zaměstnance, údržbu, opravy a různou spotřebu, tj. na částku odhadovanou na [...]* EUR na letadlo za noc.

| (362) | Předpoklady uvedené v původní studii se jevily v okamžiku svého přijetí jako realistické. Ze studie provedené v roce 2008 vyplývá, že náklady byly ve skutečnosti podhodnoceny, ale počítalo se s tím, že dodatečné obrátky vyvolané tímto opatřením povedou přesto k čistému zisku počínaje rokem 2010. Při aktualizaci podnikatelských plánů a provádění následujících studií byly proto aktualizovány také předpoklady, aby se zohlednila získaná prvotní zkušenost s tímto opatřením. |
| --- | --- |

(362)

Předpoklady uvedené v původní studii se jevily v okamžiku svého přijetí jako realistické. Ze studie provedené v roce 2008 vyplývá, že náklady byly ve skutečnosti podhodnoceny, ale počítalo se s tím, že dodatečné obrátky vyvolané tímto opatřením povedou přesto k čistému zisku počínaje rokem 2010. Při aktualizaci podnikatelských plánů a provádění následujících studií byly proto aktualizovány také předpoklady, aby se zohlednila získaná prvotní zkušenost s tímto opatřením.

| (363) | Ze všech těchto skutečností vyplývá, že se CCIMP přijetím rozhodnutí o poskytnutí bezplatného nočního parkování na letišti Marseille-Provence zachovala jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(363)

Ze všech těchto skutečností vyplývá, že se CCIMP přijetím rozhodnutí o poskytnutí bezplatného nočního parkování na letišti Marseille-Provence zachovala jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství.

7.2.2.3   
  Financování marketingových činností

Financování marketingových činností

| (364) | První systém financování marketingových činností byl zaveden na letišti Marseille-Provence rozhodnutím CCIMP ze dne 21. listopadu 2005. Tento režim byl ale zrušen dříve, než vstoupil v platnost. Podle Francie údajně vedl pouze k vyplacení částky [nedosahující výše 300 000]* EUR ve prospěch společnosti BMIbaby. |
| --- | --- |

(364)

První systém financování marketingových činností byl zaveden na letišti Marseille-Provence rozhodnutím CCIMP ze dne 21. listopadu 2005. Tento režim byl ale zrušen dříve, než vstoupil v platnost. Podle Francie údajně vedl pouze k vyplacení částky [nedosahující výše 300 000]* EUR ve prospěch společnosti BMIbaby.

| (365) | Francie zastávala názor, že tato částka i v případě, že by mohla představovat státní podporu, spadá do rámce nařízení (ES) č. 1998/2006. Společnost BMIbaby přestala v roce 2012 provozovat svou činnost. |
| --- | --- |

(365)

Francie zastávala názor, že tato částka i v případě, že by mohla představovat státní podporu, spadá do rámce nařízení (ES) č. 1998/2006. Společnost BMIbaby přestala v roce 2012 provozovat svou činnost.

| (366) | Komise dospívá k závěru, že tato podpora skutečně představuje podporu de minimis. |
| --- | --- |

(366)

Komise dospívá k závěru, že tato podpora skutečně představuje podporu de minimis.

de minimis

7.2.2.4   
  Stanovení sazby poplatku za cestujícího na terminálu mp2

Stanovení sazby poplatku za cestujícího na terminálu mp2

| (367) | Finanční plán podnikatelského plánu z listopadu roku 2004, který byl vypracován před rozhodnutím přistoupit k výstavbě terminálu mp2, dokládal, že se v tomto případě jednalo o řešení, které umožnilo čelit potížím s přetížením a zároveň nabízelo nejlepší výhledy na ziskovost. Při zohlednění dotace obdržené na výstavbu terminálu mp2 podnikatelský plán na patnáct roků vypracovaný v okamžiku přijetí rozhodnutí o výstavbě terminálu mp2 dokládal ziskovost tohoto projektu pro letiště. Před uvedením do provozu terminálu mp2 byly v roce 2005 a 2006 provedeny dvě aktualizace tohoto podnikatelského plánu. Každý z těchto podnikatelských plánů potvrzoval, že výstavba terminálu mp2 je nejlepším řešením, jež nabízí nejlepší výhledy na ziskovost. |
| --- | --- |

(367)

Finanční plán podnikatelského plánu z listopadu roku 2004, který byl vypracován před rozhodnutím přistoupit k výstavbě terminálu mp2, dokládal, že se v tomto případě jednalo o řešení, které umožnilo čelit potížím s přetížením a zároveň nabízelo nejlepší výhledy na ziskovost. Při zohlednění dotace obdržené na výstavbu terminálu mp2 podnikatelský plán na patnáct roků vypracovaný v okamžiku přijetí rozhodnutí o výstavbě terminálu mp2 dokládal ziskovost tohoto projektu pro letiště. Před uvedením do provozu terminálu mp2 byly v roce 2005 a 2006 provedeny dvě aktualizace tohoto podnikatelského plánu. Každý z těchto podnikatelských plánů potvrzoval, že výstavba terminálu mp2 je nejlepším řešením, jež nabízí nejlepší výhledy na ziskovost.

| (368) | Aktualizace podnikatelského plánu z roku 2006, která byla provedena před stanovením sazeb u poplatků na terminálu mp2, zohledňuje nejenom snížení poplatků u nových spojů a parkování, ale také u marketingových opatření. Při zohlednění snížení poplatků dokládá rovněž ziskový přínos terminálu mp2 pro letiště.
  Výpočet finančního ziskového rozpětí na let po poskytnutí snížení nákladů a marketingových opatřeních (metoda úplných nákladů):

  Tabulka 10


  Letadlo B737 – 67 tun – GA:5 – kapacita: 189 cestujících | MP2 |
| --- | --- | --- |
| 1. rok | 2. rok | 3. rok | 4. rok |
| | PŘÍJMY | NÁKL. | PŘÍJMY | NÁKL. | PŘÍJMY | NÁKL. | PŘÍJMY | NÁKL. |
| VNITROSTÁTNÍ PROVOZ | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Přistání | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Signalizace | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkování < 1 hod. | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Cestující 75 % (142 míst) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Odbavovací přepážky | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Mezisoučet – letecké činnosti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Obchody | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Automobilová parkoviště | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| CELKEM na let | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Ziskové rozpětí před mark. opatřeními | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| marketingová opatření | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Ziskové rozpětí po mark. opatřeních | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(368)

Aktualizace podnikatelského plánu z roku 2006, která byla provedena před stanovením sazeb u poplatků na terminálu mp2, zohledňuje nejenom snížení poplatků u nových spojů a parkování, ale také u marketingových opatření. Při zohlednění snížení poplatků dokládá rovněž ziskový přínos terminálu mp2 pro letiště.

Výpočet finančního ziskového rozpětí na let po poskytnutí snížení nákladů a marketingových opatřeních (metoda úplných nákladů):

Tabulka 10

Tabulka 10

Letadlo B737 – 67 tun – GA:5 – kapacita: 189 cestujících

Letadlo B737 – 67 tun – GA:5 – kapacita: 189 cestujících

MP2

1. rok

2. rok

3. rok

4. rok

PŘÍJMY

NÁKL.

PŘÍJMY

NÁKL.

PŘÍJMY

NÁKL.

PŘÍJMY

NÁKL.

VNITROSTÁTNÍ PROVOZ

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Přistání

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Signalizace

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkování < 1 hod.

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Cestující 75 % (142 míst)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Odbavovací přepážky

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Mezisoučet – letecké činnosti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Obchody

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Automobilová parkoviště

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

CELKEM na let

CELKEM na let

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Ziskové rozpětí před mark. opatřeními

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

marketingová opatření

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Ziskové rozpětí po mark. opatřeních

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| | 1. rok | 2. rok | 3. rok | 4. rok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | PŘÍJMY | NÁKL. | PŘÍJMY | NÁKL. | PŘÍJMY | NÁKL. | PŘÍJMY | NÁKL. |
| PROVOZ EU | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Přistání | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Signalizace | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkování < 1 hod. | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Cestující 75 % (142 míst) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Odbavovací přepážky | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Mezisoučet – letecké činnosti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Obchody | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Automobilová parkoviště | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| CELKEM na let | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Ziskové rozpětí před mark. opatřeními | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| marketingová opatření | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Ziskové rozpětí po mark. opatřeních | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

1. rok

2. rok

3. rok

4. rok

PŘÍJMY

NÁKL.

PŘÍJMY

NÁKL.

PŘÍJMY

NÁKL.

PŘÍJMY

NÁKL.

PROVOZ EU

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Přistání

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Signalizace

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkování < 1 hod.

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Cestující 75 % (142 míst)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Odbavovací přepážky

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Mezisoučet – letecké činnosti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Obchody

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Automobilová parkoviště

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

CELKEM na let

CELKEM na let

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Ziskové rozpětí před mark. opatřeními

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

marketingová opatření

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Ziskové rozpětí po mark. opatřeních

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Tabulka 11

Tabulka 11

Letadlo FOCKER 100 – 45 tun – GA:5 – kapacita: 100 cestujících

Letadlo FOCKER 100 – 45 tun – GA:5 – kapacita: 100 cestujících

| | MP2 |
| --- | --- |
| 1. rok | 2. rok | 3. rok | 4. rok |
| | PŘÍJMY | NÁKL. | PŘÍJMY | NÁKL. | PŘÍJMY | NÁKL. | PŘÍJMY | NÁKL. |
| VNITROSTÁTNÍ PROVOZ | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Přistání | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Signalizace | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkování < 1 hod. | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Cestující 75 % (75 míst) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Odbavovací přepážky | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Mezisoučet – letecké činnosti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Obchody | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Automobilová parkoviště | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| CELKEM na let | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Ziskové rozpětí před mark. opatřeními | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| marketingová opatření | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Ziskové rozpětí po mark. opatřeních | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

MP2

1. rok

2. rok

3. rok

4. rok

PŘÍJMY

NÁKL.

PŘÍJMY

NÁKL.

PŘÍJMY

NÁKL.

PŘÍJMY

NÁKL.

VNITROSTÁTNÍ PROVOZ

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Přistání

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Signalizace

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkování < 1 hod.

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Cestující 75 % (75 míst)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Odbavovací přepážky

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Mezisoučet – letecké činnosti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Obchody

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Automobilová parkoviště

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

CELKEM na let

CELKEM na let

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Ziskové rozpětí před mark. opatřeními

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

marketingová opatření

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Ziskové rozpětí po mark. opatřeních

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| | 1. rok | 2. rok | 3. rok | 4. rok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | PŘÍJMY | NÁKL. | PŘÍJMY | NÁKL. | PŘÍJMY | NÁKL. | PŘÍJMY | NÁKL. |
| PROVOZ EU | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Přistání | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Signalizace | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkování < 1 hod. | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Cestující 75 % (75 míst) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Odbavovací přepážky | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Mezisoučet – letecké činnosti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Obchody | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Automobilová parkoviště | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| CELKEM na let | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Ziskové rozpětí před mark. opatřeními | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| marketingová opatření | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Ziskové rozpětí po mark. opatřeních | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

1. rok

2. rok

3. rok

4. rok

PŘÍJMY

NÁKL.

PŘÍJMY

NÁKL.

PŘÍJMY

NÁKL.

PŘÍJMY

NÁKL.

PROVOZ EU

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Přistání

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Signalizace

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkování < 1 hod.

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Cestující 75 % (75 míst)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Odbavovací přepážky

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Mezisoučet – letecké činnosti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Obchody

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Automobilová parkoviště

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

CELKEM na let

CELKEM na let

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Ziskové rozpětí před mark. opatřeními

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

marketingová opatření

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Ziskové rozpětí po mark. opatřeních

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Tabulka 12

Tabulka 12

Analýza ziskovosti (v tisících běžných EUR)

Analýza ziskovosti (v tisících běžných EUR)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | CELKEM 2005–2021 | Míra interní ziskovosti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PENĚŽNÍ TOKY CELKEM – s čistou účetní hodnotou na konci roku 2021 bez nízkonákladového terminálu | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| PENĚŽNÍ TOKY CELKEM – s čistou účetní hodnotou na konci roku 2021 a s nízkonákladovým terminálem | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| PENĚŽNÍ TOKY – ROZDÍL | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| PENĚŽNÍ TOKY CELKEM – s aktualizovanou čistou účetní hodnotou na konci roku 2021 bez nízkonákladového terminálu | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| PENĚŽNÍ TOKY CELKEM – s aktualizovanou čistou účetní hodnotou na konci roku 2021 a s nízkonákladovým terminálem | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| PENĚŽNÍ TOKY – ROZDÍL CELKEM | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Zdroj: aktualizovaný podnikatelský plán ze dne 15. září 2005 |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

CELKEM 2005–2021

Míra interní ziskovosti

PENĚŽNÍ TOKY CELKEM – s čistou účetní hodnotou na konci roku 2021 bez nízkonákladového terminálu

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

PENĚŽNÍ TOKY CELKEM – s čistou účetní hodnotou na konci roku 2021 a s nízkonákladovým terminálem

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

PENĚŽNÍ TOKY – ROZDÍL

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

PENĚŽNÍ TOKY CELKEM – s aktualizovanou čistou účetní hodnotou na konci roku 2021 bez nízkonákladového terminálu

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

PENĚŽNÍ TOKY CELKEM – s aktualizovanou čistou účetní hodnotou na konci roku 2021 a s nízkonákladovým terminálem

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

PENĚŽNÍ TOKY – ROZDÍL CELKEM

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Zdroj: aktualizovaný podnikatelský plán ze dne 15. září 2005

Zdroj:

| (369) | Za účelem zjištění ziskovosti projektu terminálu se zjednodušenými službami a odpovídajících sazeb vezme obezřetný subjekt ohled na všechny příjmy z leteckých a neleteckých činností při současném zohlednění pružnosti poptávky po provozu v závislosti na předmětných sazbách letištního poplatku. Rozdíl mezi výší sazby u poplatku za cestujícího a náklady na cestující, které jsou pokryty příjmy z činností mimo leteckou dopravu, proto nepředstavuje zvýhodnění leteckých společností, ale je naopak důsledkem optimalizace prováděné provozovatelem s cílem zajistit návratnost svého investičního projektu. |
| --- | --- |

(369)

Za účelem zjištění ziskovosti projektu terminálu se zjednodušenými službami a odpovídajících sazeb vezme obezřetný subjekt ohled na všechny příjmy z leteckých a neleteckých činností při současném zohlednění pružnosti poptávky po provozu v závislosti na předmětných sazbách letištního poplatku. Rozdíl mezi výší sazby u poplatku za cestujícího a náklady na cestující, které jsou pokryty příjmy z činností mimo leteckou dopravu, proto nepředstavuje zvýhodnění leteckých společností, ale je naopak důsledkem optimalizace prováděné provozovatelem s cílem zajistit návratnost svého investičního projektu.

| (370) | Sazby u poplatku za cestujícího (mimo poplatku za odbavovací přepážku) uplatňované na terminálu mp2 jsou připomenuty v tabulce č. 13.

  Tabulka 13










  Rok | Poplatek za cestujícího u letů v rámci EU (EUR) | Poplatek za cestujícího u letů mimo EU (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Původní | Se zpětnou platností | Původní | Se zpětnou platností |
| 2006 | 1,23 | 2,85 | x | 2,99 |
| 2007 | 1,22 | 2,85 | 1,28 | 2,99 |
| 2008 | 1,31 | 2,54 | 6,75 | 2,68 |
| 2009 | 1,79 | | 1,93 | |
| 2010 | 1,79 | | 1,93 | |
| 2011 | 1,84 | | 1,99 | |

(370)

Sazby u poplatku za cestujícího (mimo poplatku za odbavovací přepážku) uplatňované na terminálu mp2 jsou připomenuty v tabulce č. 13.

Tabulka 13

Tabulka 13

Rok

Poplatek za cestujícího u letů v rámci EU (EUR)

Poplatek za cestujícího u letů mimo EU (EUR)

Původní

Se zpětnou platností

Původní

Se zpětnou platností

2006

1,23

2,85

x

2,99

2007

1,22

2,85

1,28

2,99

2008

1,31

2,54

6,75

2,68

2009

1,79

1,93

2010

1,79

1,93

2011

1,84

1,99

| (371) | V roce 2009 byly sazby po jejich zrušení Státní radou upraveny. Rozhodnutí komise Cocoéco ze dne 18. února 2009 vysvětluje podrobněji metody výpočtu, jež vedly ke stanovení těchto sazeb na následujících šest roků na základě nákladů a příjmů přidělených každému z terminálů, jak je upřesněno ve studii z roku 2008 vypracované společností Cabinet Mazars. V rámci této studie a na základě prognóz, které z ní vycházejí, se zohledněné náklady týkají nákladů souvisejících s budovami přidělenými každému z terminálů, nákladů na údržbu a opravy a provozních nákladů v poměru jejich přidělení do položky „cestující“ a jejich použití na každém terminálu. Zohledněné výnosy zohledňují jak výnosy z letištních poplatků (za cestujícího a odbavovací přepážku), tak obchodní výnosy (obchody a parkoviště) vytvářené na letištní platformě a přidělované každému z terminálů. |
| --- | --- |

(371)

V roce 2009 byly sazby po jejich zrušení Státní radou upraveny. Rozhodnutí komise Cocoéco ze dne 18. února 2009 vysvětluje podrobněji metody výpočtu, jež vedly ke stanovení těchto sazeb na následujících šest roků na základě nákladů a příjmů přidělených každému z terminálů, jak je upřesněno ve studii z roku 2008 vypracované společností Cabinet Mazars. V rámci této studie a na základě prognóz, které z ní vycházejí, se zohledněné náklady týkají nákladů souvisejících s budovami přidělenými každému z terminálů, nákladů na údržbu a opravy a provozních nákladů v poměru jejich přidělení do položky „cestující“ a jejich použití na každém terminálu. Zohledněné výnosy zohledňují jak výnosy z letištních poplatků (za cestujícího a odbavovací přepážku), tak obchodní výnosy (obchody a parkoviště) vytvářené na letištní platformě a přidělované každému z terminálů.

| (372) | Ukazuje se, že sazby u poplatku za cestujícího byly stanoveny tak, aby příjmy z leteckých činností pokrývaly u položky „cestující“ stejné rozpětí jak na terminálu mp2, tak na terminálu mp1, tj. [od 50 % do 80 % v roce 2007, 2008, 2009 a 2010]*. |
| --- | --- |

(372)

Ukazuje se, že sazby u poplatku za cestujícího byly stanoveny tak, aby příjmy z leteckých činností pokrývaly u položky „cestující“ stejné rozpětí jak na terminálu mp2, tak na terminálu mp1, tj. [od 50 % do 80 % v roce 2007, 2008, 2009 a 2010]*.

| (373) | Z finančních údajů uvedených v rozhodnutí ze dne 18. února 2009 vyplývá, že při zohlednění jak výnosu z letištních poplatků, tak obchodních příjmů přidělených do položky „cestující“ a při sazbě poplatku za cestujícího stanovené v rozhodnutí ze dne 25. května 2009 tyto příjmy náklady přidělené do této položky na terminálu mp2 pokrývají [ve výši 100 % až 140 % v roce 2007, 2008, 2009 a 2010]*. |
| --- | --- |

(373)

Z finančních údajů uvedených v rozhodnutí ze dne 18. února 2009 vyplývá, že při zohlednění jak výnosu z letištních poplatků, tak obchodních příjmů přidělených do položky „cestující“ a při sazbě poplatku za cestujícího stanovené v rozhodnutí ze dne 25. května 2009 tyto příjmy náklady přidělené do této položky na terminálu mp2 pokrývají [ve výši 100 % až 140 % v roce 2007, 2008, 2009 a 2010]*.

| (374) | Sazby poplatku za cestujícího na terminálu mp2 byla stanoveny na základě předchozí finanční studie. Tato studie zohlednila všechna uplatňovaná snížení. Podle finanční studie měly poplatky na každém terminálu pokrývat jeho náklady. Studie dospěla k závěru, že čistá aktualizovaná hodnota je pozitivní. |
| --- | --- |

(374)

Sazby poplatku za cestujícího na terminálu mp2 byla stanoveny na základě předchozí finanční studie. Tato studie zohlednila všechna uplatňovaná snížení. Podle finanční studie měly poplatky na každém terminálu pokrývat jeho náklady. Studie dospěla k závěru, že čistá aktualizovaná hodnota je pozitivní.

| (375) | Zatímco nové sazby se zpětnou platností byly vypočítány tak, aby pokryly všechny náklady letiště, původní sazby po úpravě z důvodu rozdělení některých společných nákladů mezi terminály již kryly mezní náklady přímo související s příchodem leteckých společností a každým dodatečným cestujícím. Vždy se proto počítalo s tím, že sazby uplatňované na letecké společnosti pokryjí alespoň mezní náklady související s používáním letiště leteckou společností. |
| --- | --- |

(375)

Zatímco nové sazby se zpětnou platností byly vypočítány tak, aby pokryly všechny náklady letiště, původní sazby po úpravě z důvodu rozdělení některých společných nákladů mezi terminály již kryly mezní náklady přímo související s příchodem leteckých společností a každým dodatečným cestujícím. Vždy se proto počítalo s tím, že sazby uplatňované na letecké společnosti pokryjí alespoň mezní náklady související s používáním letiště leteckou společností.

| (376) | V původním podnikatelském plánu, který vedl k přijetí rozhodnutí o výstavbě terminálu mp2, letiště počítalo, že dosáhne pozitivní čistou aktualizovanou hodnotu. Před každou novou změnou sazeb letiště provedlo realistické odhady, podle nichž by opatření přispěla pozitivním způsobem k ziskovosti letiště. |
| --- | --- |

(376)

V původním podnikatelském plánu, který vedl k přijetí rozhodnutí o výstavbě terminálu mp2, letiště počítalo, že dosáhne pozitivní čistou aktualizovanou hodnotu. Před každou novou změnou sazeb letiště provedlo realistické odhady, podle nichž by opatření přispěla pozitivním způsobem k ziskovosti letiště.

| (377) | Komise proto soudí, že rozhodnutí, kterým se stanovují sazby na terminálu mp2, je v souladu se zásadou obezřetného subjektu v tržním hospodářství. Stejné platí pro rozhodnutí ze dne 25. května 2009, kterým se stanovují tyto sazby na období 2006–2008 a počínaje dnem 1. srpna 2009. |
| --- | --- |

(377)

Komise proto soudí, že rozhodnutí, kterým se stanovují sazby na terminálu mp2, je v souladu se zásadou obezřetného subjektu v tržním hospodářství. Stejné platí pro rozhodnutí ze dne 25. května 2009, kterým se stanovují tyto sazby na období 2006–2008 a počínaje dnem 1. srpna 2009.

7.2.2.5   
  Smlouva o marketingových službách se společností AMS

Smlouva o marketingových službách se společností AMS

Společné posouzení hospodářského zvýhodnění společností Ryanair a AMS

Společné posouzení hospodářského zvýhodnění společností Ryanair a AMS

| (378) | Komise si musí zejména položit otázku, zda je nutno pro účely zjištění hospodářského zvýhodnění, kterého se jim mělo dostat, posuzovat společnost Ryanair a její dceřinou společnost AMS odděleně nebo společně. |
| --- | --- |

(378)

Komise si musí zejména položit otázku, zda je nutno pro účely zjištění hospodářského zvýhodnění, kterého se jim mělo dostat, posuzovat společnost Ryanair a její dceřinou společnost AMS odděleně nebo společně.

| (379) | Komise nejprve konstatuje, že společnost AMS je 100 % dceřinou společností společnosti Ryanair a její vedoucí jsou vrcholnými manažery společnosti Ryanair (78). Komise dále konstatuje, že tato společnost byla založena výlučně s cílem poskytovat marketingové služby na internetových stránkách společnosti Ryanair a nevyvíjí žádnou jinou činnost. |
| --- | --- |

(379)

Komise nejprve konstatuje, že společnost AMS je 100 % dceřinou společností společnosti Ryanair a její vedoucí jsou vrcholnými manažery společnosti Ryanair (78). Komise dále konstatuje, že tato společnost byla založena výlučně s cílem poskytovat marketingové služby na internetových stránkách společnosti Ryanair a nevyvíjí žádnou jinou činnost.

78

| (380) | Přípravné podklady pro schůzi rady letiště CCIMP dne 15. listopadu 2005 navíc upřesňují, že jak nákup reklamních služeb na internetových stránkách společnosti Ryanair, tak vytvoření režimu podpory na otevírání nových spojů mají za cíl vytvořit na letišti Marseille-Provence takové podmínky v oblasti nákladů, které umožní uspokojit kritéria ziskovosti společnosti Ryanair, a to zejména s výhledem na vytvoření základny letadel. |
| --- | --- |

(380)

Přípravné podklady pro schůzi rady letiště CCIMP dne 15. listopadu 2005 navíc upřesňují, že jak nákup reklamních služeb na internetových stránkách společnosti Ryanair, tak vytvoření režimu podpory na otevírání nových spojů mají za cíl vytvořit na letišti Marseille-Provence takové podmínky v oblasti nákladů, které umožní uspokojit kritéria ziskovosti společnosti Ryanair, a to zejména s výhledem na vytvoření základny letadel.

| (381) | Z tvrzení Francie v její odpovědi rovněž vyplývá, že finanční ustanovení smlouvy uzavřené se společností AMS byla dohodnuta v závislosti na finančních ziskových rozpětích vytvářených u každého letu provozovaného společností Ryanair. Francie rovněž upřesňuje, že smlouva uzavřená se společností AMS zahrnovala různé závazky společnosti Ryanair, pokud jde o počet letadel se základnou na letišti, počet provozovaných denních obrátek a počet cestujících za rok. Francie ve své odpovědi dále tvrdí, že chování CCIMP je nutno posuzovat na základě „ziskovosti, již nabízel souhrn modulací při otevírání nových spojů, a tržního vztahu se společností AMS pouze u letů provozovaných společností Ryanair“, a zdůrazňuje, že „tato studie různých opatření přijatých společně je v tomto konkrétním případě mimořádně relevantní“ (79). |
| --- | --- |

(381)

Z tvrzení Francie v její odpovědi rovněž vyplývá, že finanční ustanovení smlouvy uzavřené se společností AMS byla dohodnuta v závislosti na finančních ziskových rozpětích vytvářených u každého letu provozovaného společností Ryanair. Francie rovněž upřesňuje, že smlouva uzavřená se společností AMS zahrnovala různé závazky společnosti Ryanair, pokud jde o počet letadel se základnou na letišti, počet provozovaných denních obrátek a počet cestujících za rok. Francie ve své odpovědi dále tvrdí, že chování CCIMP je nutno posuzovat na základě „ziskovosti, již nabízel souhrn modulací při otevírání nových spojů, a tržního vztahu se společností AMS pouze u letů provozovaných společností Ryanair“, a zdůrazňuje, že „tato studie různých opatření přijatých společně je v tomto konkrétním případě mimořádně relevantní“ (79).

79

| (382) | Komise chce připomenout, že tento přístup zvolila rovněž ve svém rozhodnutí ze dne 29. listopadu 2007 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení ohledně letiště Pau, ve svém rozhodnutí ze dne 25. ledna 2012 o rozšíření řízení ohledně tohoto letiště a také ve svých rozhodnutích ze dne 8. února a 23. března 2012 o zahájení řízení ohledně letiště La Rochelle a letiště Angoulême. |
| --- | --- |

(382)

Komise chce připomenout, že tento přístup zvolila rovněž ve svém rozhodnutí ze dne 29. listopadu 2007 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení ohledně letiště Pau, ve svém rozhodnutí ze dne 25. ledna 2012 o rozšíření řízení ohledně tohoto letiště a také ve svých rozhodnutích ze dne 8. února a 23. března 2012 o zahájení řízení ohledně letiště La Rochelle a letiště Angoulême.

| (383) | Pro zjištění existence hospodářského zvýhodnění je proto nutno ze všech těchto důvodů posuzovat opatření ve prospěch společností Ryanair a AMS společně, protože společnosti Ryanair a AMS představují ve skutečnosti jediného příjemce předmětných opatření (80). |
| --- | --- |

(383)

Pro zjištění existence hospodářského zvýhodnění je proto nutno ze všech těchto důvodů posuzovat opatření ve prospěch společností Ryanair a AMS společně, protože společnosti Ryanair a AMS představují ve skutečnosti jediného příjemce předmětných opatření (80).

80

| (384) | Komise zjišťuje, že jediná výhoda, kterou by provozovatelé letiště mohli případně získat z marketingových služeb nabízených společností AMS na internetových stránkách společnosti Ryanair, by spočívala ve zvýšeném počtu cestujících používajících společnost Ryanair. Odhady provozu a míry obsazenosti přitom představují zásadní součást analýzy ziskovosti navázání vztahů se společností Ryanair (81). Komise proto soudí, že pro účely uplatnění kritéria obezřetného subjektu v tržním hospodářství nemůže posouzení vhodnosti navázat obchodní vztahy se společností Ryanair (82) nechat stranou důsledky souběžného uzavření smluv o marketingových službách, a zejména náklady s nimi spojené. |
| --- | --- |

(384)

Komise zjišťuje, že jediná výhoda, kterou by provozovatelé letiště mohli případně získat z marketingových služeb nabízených společností AMS na internetových stránkách společnosti Ryanair, by spočívala ve zvýšeném počtu cestujících používajících společnost Ryanair. Odhady provozu a míry obsazenosti přitom představují zásadní součást analýzy ziskovosti navázání vztahů se společností Ryanair (81). Komise proto soudí, že pro účely uplatnění kritéria obezřetného subjektu v tržním hospodářství nemůže posouzení vhodnosti navázat obchodní vztahy se společností Ryanair (82) nechat stranou důsledky souběžného uzavření smluv o marketingových službách, a zejména náklady s nimi spojené.

81

82

Kritérium obezřetného subjektu v tržním hospodářství

Kritérium obezřetného subjektu v tržním hospodářství

| (385) | Dne 19. května 2006 uzavřela CCIMP bez výběrového řízení ani předchozího oznámení pětiletou smlouvu s možností jednoho prodloužení na stejnou dobu o koupi reklamního prostoru se společností AMS, 100 % dceřinou společností společnosti Ryanair. V rozhodnutí komise Cocoéco ze dne 18. února 2009 ohledně stanovení sazeb, které byly předmětem rozhodnutí ze dne 25. května 2009, se upřesňuje, že „náklady, které představuje smlouva se společností AMS, za období jejího plnění, tj. od října roku 2006 do října roku 2011, dosahují výše [...]* EUR, to znamená [...]* EUR za rok“. |
| --- | --- |

(385)

Dne 19. května 2006 uzavřela CCIMP bez výběrového řízení ani předchozího oznámení pětiletou smlouvu s možností jednoho prodloužení na stejnou dobu o koupi reklamního prostoru se společností AMS, 100 % dceřinou společností společnosti Ryanair. V rozhodnutí komise Cocoéco ze dne 18. února 2009 ohledně stanovení sazeb, které byly předmětem rozhodnutí ze dne 25. května 2009, se upřesňuje, že „náklady, které představuje smlouva se společností AMS, za období jejího plnění, tj. od října roku 2006 do října roku 2011, dosahují výše [...]* EUR, to znamená [...]* EUR za rok“.

| (386) | Francie zejména tvrdí, že platby provedené na základě této smlouvy jsou v souladu s tržní cenou marketingových služeb on-line, a z tohoto tvrzení vyvozuje, že se CCIMP uzavřením smlouvy se společností AMS zachovala jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(386)

Francie zejména tvrdí, že platby provedené na základě této smlouvy jsou v souladu s tržní cenou marketingových služeb on-line, a z tohoto tvrzení vyvozuje, že se CCIMP uzavřením smlouvy se společností AMS zachovala jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství.

| (387) | Jak je ale uvedeno v části 7.2.2.5, Komise soudí, že je nutno případná zvýhodnění, která získala společnost AMS a společnost Ryanair, analyzovat společně vzhledem k neoddělitelné povaze služeb poskytovaných leteckou společností a její dceřinou společností. Komise soudí, že případná hodnota marketingových služeb zajišťovaných společností AMS závisí na zvýšení provozu společnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(387)

Jak je ale uvedeno v části 7.2.2.5, Komise soudí, že je nutno případná zvýhodnění, která získala společnost AMS a společnost Ryanair, analyzovat společně vzhledem k neoddělitelné povaze služeb poskytovaných leteckou společností a její dceřinou společností. Komise soudí, že případná hodnota marketingových služeb zajišťovaných společností AMS závisí na zvýšení provozu společnosti Ryanair.

| (388) | Odpověď Francie zřejmě naznačuje, že tuto analýzu sdílí. Francie totiž tvrdí, že by obezřetný subjekt analyzoval zároveň sazebník uplatňovaný na společnost Ryanair a náklady související s marketingovými službami zakoupenými u společnosti AMS, aby zjistil ziskovost letu provozovaného společností Ryanair, což je uvažování, podle kterého postupovala CCIMP ve svém rozhodnutí uzavřít smlouvu ze dne 19. května 2006. |
| --- | --- |

(388)

Odpověď Francie zřejmě naznačuje, že tuto analýzu sdílí. Francie totiž tvrdí, že by obezřetný subjekt analyzoval zároveň sazebník uplatňovaný na společnost Ryanair a náklady související s marketingovými službami zakoupenými u společnosti AMS, aby zjistil ziskovost letu provozovaného společností Ryanair, což je uvažování, podle kterého postupovala CCIMP ve svém rozhodnutí uzavřít smlouvu ze dne 19. května 2006.

| (389) | Protože marketingové služby poskytované společností AMS jsou neoddělitelné od rámce vztahů mezi letištěm Marseille-Provence a leteckou společností Ryanair, je nutno zkoumat zvýhodnění poskytnutá těmto dvěma subjektům společně. |
| --- | --- |

(389)

Protože marketingové služby poskytované společností AMS jsou neoddělitelné od rámce vztahů mezi letištěm Marseille-Provence a leteckou společností Ryanair, je nutno zkoumat zvýhodnění poskytnutá těmto dvěma subjektům společně.

| (390) | Chování CCIMP v okamžiku uzavření smlouvy se společností AMS ze dne 19. května 2006 proto nelze posuzovat srovnáním s nabídkou jiných reklamních inzerentů na internetu, kteří neposkytují srovnatelnou službu. |
| --- | --- |

(390)

Chování CCIMP v okamžiku uzavření smlouvy se společností AMS ze dne 19. května 2006 proto nelze posuzovat srovnáním s nabídkou jiných reklamních inzerentů na internetu, kteří neposkytují srovnatelnou službu.

| (391) | Francie podpůrně tvrdí, že smlouva, již CCIMP uzavřela se společností AMS, představuje ziskový nákup pro letiště Marseille-Provence, a to zejména z hlediska činnosti terminálu mp2. |
| --- | --- |

(391)

Francie podpůrně tvrdí, že smlouva, již CCIMP uzavřela se společností AMS, představuje ziskový nákup pro letiště Marseille-Provence, a to zejména z hlediska činnosti terminálu mp2.

| (392) | Je nutno připomenout, že studie ziskovosti investice do výstavby terminálu mp2 (podnikatelský plán ze září roku 2005, který byl aktualizován v květnu roku 2006) nezohledňuje náklady související se smlouvou uzavřenou se společností AMS, ale náklady související s předchozím systémem spoluúčasti na výdajích na marketing. Tento systém nakonec nebyl prováděn, jak je vysvětleno v části 7.2.2.3. |
| --- | --- |

(392)

Je nutno připomenout, že studie ziskovosti investice do výstavby terminálu mp2 (podnikatelský plán ze září roku 2005, který byl aktualizován v květnu roku 2006) nezohledňuje náklady související se smlouvou uzavřenou se společností AMS, ale náklady související s předchozím systémem spoluúčasti na výdajích na marketing. Tento systém nakonec nebyl prováděn, jak je vysvětleno v části 7.2.2.3.

| (393) | Francie předkládá studii ziskovosti finančních ziskových rozpětí vytvářených u letů společnosti Ryanair v období 2007–2021, která byla vypracována v září roku 2005 a aktualizována v květnu roku 2006 před uzavřením smlouvy se společností AMS a z níž CCIMP údajně vycházela při rozhodování o smlouvě ze dne 19. května 2006. |
| --- | --- |

(393)

Francie předkládá studii ziskovosti finančních ziskových rozpětí vytvářených u letů společnosti Ryanair v období 2007–2021, která byla vypracována v září roku 2005 a aktualizována v květnu roku 2006 před uzavřením smlouvy se společností AMS a z níž CCIMP údajně vycházela při rozhodování o smlouvě ze dne 19. května 2006.

| (394) | Tato studie je založena na těchto údajích (za rok 2007):






  — | finanční ziskové rozpětí na let, bez zohlednění nákladů souvisejících se smlouvou se společností AMS, v případě letadla B737 na terminálu mp2 dosahuje výše [...]* EUR, |
| --- | --- | --- |

(394)

Tato studie je založena na těchto údajích (za rok 2007):

—

finanční ziskové rozpětí na let, bez zohlednění nákladů souvisejících se smlouvou se společností AMS, v případě letadla B737 na terminálu mp2 dosahuje výše [...]* EUR,

| — | provoz zajišťovaný společností Ryanair představuje 85 % předpokládaného „nízkonákladového“ provozu, |
| --- | --- |

—

provoz zajišťovaný společností Ryanair představuje 85 % předpokládaného „nízkonákladového“ provozu,

| — | provoz zajišťovaný společností Ryanair představuje 2 694 letů (což odpovídá letadlu o 189 místech s mírou obsazenosti ve výši 75 %). |
| --- | --- |

—

provoz zajišťovaný společností Ryanair představuje 2 694 letů (což odpovídá letadlu o 189 místech s mírou obsazenosti ve výši 75 %).

| (395) | Z této studie vyplývá, že působení společnosti Ryanair na letišti Marseille-Provence za sazebních podmínek, které se jí poskytují, tj. zejména snížení poplatků za otevření nových spojů a noční parkování, a při zohlednění nákupu marketingových služeb u její dceřiné společnosti má za následek, že letiště vykazuje první tři roky ztrátu a pozitivního ziskového rozpětí dosáhne až 4. rok provozování (83). |
| --- | --- |

(395)

Z této studie vyplývá, že působení společnosti Ryanair na letišti Marseille-Provence za sazebních podmínek, které se jí poskytují, tj. zejména snížení poplatků za otevření nových spojů a noční parkování, a při zohlednění nákupu marketingových služeb u její dceřiné společnosti má za následek, že letiště vykazuje první tři roky ztrátu a pozitivního ziskového rozpětí dosáhne až 4. rok provozování (83).

83

| (396) | Z podnikatelského plánu na 15 roků (2007–2021) vyplývá, že průměrná míra ziskového rozpětí u všech letů je dostatečně vysoká, aby uspokojila očekávání, jež by měl obezřetný subjekt v tržním hospodářství ohledně ziskovosti. |
| --- | --- |

(396)

Z podnikatelského plánu na 15 roků (2007–2021) vyplývá, že průměrná míra ziskového rozpětí u všech letů je dostatečně vysoká, aby uspokojila očekávání, jež by měl obezřetný subjekt v tržním hospodářství ohledně ziskovosti.

| (397) | Smlouva ze dne 19. května 2006 byla uzavřena s cílem rozvinout provoz letiště ve střednědobém horizontu. Smlouva se společností AMS nahradila marketingová opatření, s nimiž se původně počítalo v podnikatelském plánu projektu výstavby terminálu mp2. Průměrné náklady související se smlouvou se společností AMS na cestujícího společnosti Ryanair umožnily tehdy prokázat celkovou ziskovost projektu výstavby terminálu mp2.

  Tabulka 14


  Simulace ziskovosti smlouvy se společností AMS z hlediska provozu společnosti Ryanair (při zahrnutí dopadu modulací sazeb)





















  Předpoklad celkového provozu | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Odlétající cestující Ryanair ([...]* %) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Počet odlétajících letů Ryanair | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Nákup reklamy AMS (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Cena smlouvy na cestujícího | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Zisk. rozpětí u provozu po smlouvě AMS | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(397)

Smlouva ze dne 19. května 2006 byla uzavřena s cílem rozvinout provoz letiště ve střednědobém horizontu. Smlouva se společností AMS nahradila marketingová opatření, s nimiž se původně počítalo v podnikatelském plánu projektu výstavby terminálu mp2. Průměrné náklady související se smlouvou se společností AMS na cestujícího společnosti Ryanair umožnily tehdy prokázat celkovou ziskovost projektu výstavby terminálu mp2.

Tabulka 14

Tabulka 14

Simulace ziskovosti smlouvy se společností AMS z hlediska provozu společnosti Ryanair (při zahrnutí dopadu modulací sazeb)

Simulace ziskovosti smlouvy se společností AMS z hlediska provozu společnosti Ryanair (při zahrnutí dopadu modulací sazeb)

Předpoklad celkového provozu

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Odlétající cestující Ryanair ([...]* %)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Počet odlétajících letů Ryanair

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Nákup reklamy AMS (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Cena smlouvy na cestujícího

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Zisk. rozpětí u provozu po smlouvě AMS

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| Průměrná cena na cestujícího smlouvy AMS – výpočet za 5 roků | [...]* |
| --- | --- |
| Průměrná cena na cestujícího smlouvy AMS – výpočet za 10 roků | [...]* |

Průměrná cena na cestujícího smlouvy AMS – výpočet za 5 roků

[...]*

Průměrná cena na cestujícího smlouvy AMS – výpočet za 10 roků

[...]*

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výnos (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Náklady (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Zisk. rozpětí (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Čisté zisk. rozpětí (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Míra | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | |
| Průměrná míra | [> 7,5 %]* | | | | | | | | | | | | | | |
| Čistá aktualizovaná hodnota při [...]*% (EUR) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Výnos (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Náklady (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Zisk. rozpětí (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Čisté zisk. rozpětí (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Míra

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Průměrná míra

[> 7,5 %]*

Čistá aktualizovaná hodnota při [...]*% (EUR)

[...]*

| (398) | Sazby uplatňované na letecké společnosti proto vždy – i při zohlednění různých uvedených snížení a rovněž nákladů souvisejících se smlouvou se společností AMS – kryjí přinejmenším dodatečné náklady vzniklé z používání letiště leteckou společností. |
| --- | --- |

(398)

Sazby uplatňované na letecké společnosti proto vždy – i při zohlednění různých uvedených snížení a rovněž nákladů souvisejících se smlouvou se společností AMS – kryjí přinejmenším dodatečné náklady vzniklé z používání letiště leteckou společností.

| (399) | V původním podnikatelském plánu, který vedl k přijetí rozhodnutí o výstavbě terminálu mp2, letiště počítalo, že dosáhne pozitivní čistou aktualizovanou hodnotu. Před každou novou změnou sazeb a před podepsáním smlouvy o marketingových službách se společností AMS letiště provedlo realistické odhady, podle nichž by opatření přispěla pozitivním způsobem k ziskovosti letiště. |
| --- | --- |

(399)

V původním podnikatelském plánu, který vedl k přijetí rozhodnutí o výstavbě terminálu mp2, letiště počítalo, že dosáhne pozitivní čistou aktualizovanou hodnotu. Před každou novou změnou sazeb a před podepsáním smlouvy o marketingových službách se společností AMS letiště provedlo realistické odhady, podle nichž by opatření přispěla pozitivním způsobem k ziskovosti letiště.

| (400) | Předpoklady a scénáře, o nichž se uvažovalo v původním podnikatelském plánu a jeho nových provedeních, stejně jako finanční výpočty u pozdějších opatření se jevily v okamžiku svého přijetí jako realistické. Následný vývoj ukázal, že byly spíše opatrné. Byly navíc pravidelně aktualizovány a revidovány a sazby pravidelně upravovány, aby se zaručila ziskovost letiště v dlouhodobém horizontu a měnění sazeb v krátkodobém horizontu. |
| --- | --- |

(400)

Předpoklady a scénáře, o nichž se uvažovalo v původním podnikatelském plánu a jeho nových provedeních, stejně jako finanční výpočty u pozdějších opatření se jevily v okamžiku svého přijetí jako realistické. Následný vývoj ukázal, že byly spíše opatrné. Byly navíc pravidelně aktualizovány a revidovány a sazby pravidelně upravovány, aby se zaručila ziskovost letiště v dlouhodobém horizontu a měnění sazeb v krátkodobém horizontu.

7.2.3   ZÁVĚR K EXISTENCI PODPORY

| (401) | Z bodu 6.3 vyplývá, že letiště Marseille-Provence bylo příjemcem podpory na investice, která je slučitelná s vnitřním trhem. Komise soudí, že v případě, kdy je správce letiště příjemcem slučitelné podpory, výhoda vyplývající z takové podpory se nepřenáší na konkrétní leteckou společnost, jsou-li splněny tyto podmínky:






  i) | infrastruktura je otevřená všem společnostem (včetně součástí infrastruktury, které mohou být využívány některými kategoriemi společností, jako jsou nízkonákladové nebo charterové společnosti) a není vyhrazena některé společností zvlášť a |
| --- | --- | --- |

(401)

Z bodu 6.3 vyplývá, že letiště Marseille-Provence bylo příjemcem podpory na investice, která je slučitelná s vnitřním trhem. Komise soudí, že v případě, kdy je správce letiště příjemcem slučitelné podpory, výhoda vyplývající z takové podpory se nepřenáší na konkrétní leteckou společnost, jsou-li splněny tyto podmínky:

i)

infrastruktura je otevřená všem společnostem (včetně součástí infrastruktury, které mohou být využívány některými kategoriemi společností, jako jsou nízkonákladové nebo charterové společnosti) a není vyhrazena některé společností zvlášť a

| ii) | letecké společnosti hradí sazby, které pokryjí alespoň mezní náklady. |
| --- | --- |

ii)

letecké společnosti hradí sazby, které pokryjí alespoň mezní náklady.

| (402) | V tomto konkrétním případě Komise za prvé zjišťuje, že terminál mp2 a sousední parkovací plocha pro letadla nejsou vyhrazeny zvlášť pro určitou společnost. Terminál mp2 je otevřen všem společnostem, které si ho přejí používat, přestože nabízí omezenou úroveň služeb. Letiště dbalo na to, aby byl terminál otevřen všem zainteresovaným provozovatelům, vydáním výzvy k vyjádření zájmu o používání infrastruktury. Protože kapacita terminálu není využívána v plné míře, zůstává terminál k dispozici každé letecké společnosti, která projeví zájem. |
| --- | --- |

(402)

V tomto konkrétním případě Komise za prvé zjišťuje, že terminál mp2 a sousední parkovací plocha pro letadla nejsou vyhrazeny zvlášť pro určitou společnost. Terminál mp2 je otevřen všem společnostem, které si ho přejí používat, přestože nabízí omezenou úroveň služeb. Letiště dbalo na to, aby byl terminál otevřen všem zainteresovaným provozovatelům, vydáním výzvy k vyjádření zájmu o používání infrastruktury. Protože kapacita terminálu není využívána v plné míře, zůstává terminál k dispozici každé letecké společnosti, která projeví zájem.

| (403) | Za druhé, vzhledem k posouzení uvedenému výše (viz body 7.2.2.1 – 7.2.2.5) platí letecké společnosti sazby, které kryjí přinejmenším mezní náklady vzniklé z každé dohody. |
| --- | --- |

(403)

Za druhé, vzhledem k posouzení uvedenému výše (viz body 7.2.2.1 – 7.2.2.5) platí letecké společnosti sazby, které kryjí přinejmenším mezní náklady vzniklé z každé dohody.

| (404) | Komise připomíná, že zkoumané dohody jsou součástí provádění celkové strategie letiště vedoucí k ziskovosti alespoň v dlouhodobém horizontu. Za účelem posouzení vlivu dohod mezi letištěm a určitou leteckou společností na ziskovost letiště zohledňuje Komise konkrétní dostupné důkazy a rovněž vývoj, který se dal rozumně předpokládat v okamžiku uzavírání dohod. Zohledňuje zejména:






  i) | podmínky na trhu, které převládaly v dotčené době, a to zejména změny, k nimž došlo po liberalizaci trhu letecké dopravy; vstup na trh a rozvoj nízkonákladových společností (84) a dalších provozovatelů dopravy „z místa na místo“; změny v hospodářské a organizační struktuře odvětví letišť (85); míru diverzifikace a složitosti funkcí plněných letištěm; zesílení hospodářské soutěže mezi leteckými společnostmi a mezi letišti; znejistění hospodářského prostředí po změně podmínek na trhu nebo každou jinou stávající nejistotu v hospodářském prostředí, |
| --- | --- | --- |

(404)

Komise připomíná, že zkoumané dohody jsou součástí provádění celkové strategie letiště vedoucí k ziskovosti alespoň v dlouhodobém horizontu. Za účelem posouzení vlivu dohod mezi letištěm a určitou leteckou společností na ziskovost letiště zohledňuje Komise konkrétní dostupné důkazy a rovněž vývoj, který se dal rozumně předpokládat v okamžiku uzavírání dohod. Zohledňuje zejména:

i)

podmínky na trhu, které převládaly v dotčené době, a to zejména změny, k nimž došlo po liberalizaci trhu letecké dopravy; vstup na trh a rozvoj nízkonákladových společností (84) a dalších provozovatelů dopravy „z místa na místo“; změny v hospodářské a organizační struktuře odvětví letišť (85); míru diverzifikace a složitosti funkcí plněných letištěm; zesílení hospodářské soutěže mezi leteckými společnostmi a mezi letišti; znejistění hospodářského prostředí po změně podmínek na trhu nebo každou jinou stávající nejistotu v hospodářském prostředí,

84

85

| ii) | dlouhodobý vliv na ziskovost letiště, s nímž se počítá. |
| --- | --- |

ii)

dlouhodobý vliv na ziskovost letiště, s nímž se počítá.

| (405) | Komise zjišťuje, že podle informací poskytnutých Francií počítalo letiště v původním podnikatelském plánu, který vedl k rozhodnutí o výstavbě terminálu mp2, s dosažením pozitivní čisté aktualizované hodnoty v dlouhodobém horizontu. Podle Francie potvrdily finanční výsledky terminálu mp2 tyto optimistické výhledy. Stejně tak snížení u poplatků uplatňovaná na celém letišti včetně terminálu mp1 vycházela ze spolehlivých finančních výpočtů, na jejichž základě mohlo letiště očekávat, že přijetím těchto opatření dosáhne ziskovosti. Komise se domnívá, že prognózy ziskovosti a využívání terminálu mp2 byly přiměřené a spolehlivé. Ve většině případů se ukázaly jako opatrné. Komise proto soudí, že uplatňované poplatky, poskytnutá snížení a rovněž smlouva o marketingových službách uzavřená se společností AMS jsou součástí celkové strategie letiště vedoucí k ziskovosti alespoň v dlouhodobém horizontu. |
| --- | --- |

(405)

Komise zjišťuje, že podle informací poskytnutých Francií počítalo letiště v původním podnikatelském plánu, který vedl k rozhodnutí o výstavbě terminálu mp2, s dosažením pozitivní čisté aktualizované hodnoty v dlouhodobém horizontu. Podle Francie potvrdily finanční výsledky terminálu mp2 tyto optimistické výhledy. Stejně tak snížení u poplatků uplatňovaná na celém letišti včetně terminálu mp1 vycházela ze spolehlivých finančních výpočtů, na jejichž základě mohlo letiště očekávat, že přijetím těchto opatření dosáhne ziskovosti. Komise se domnívá, že prognózy ziskovosti a využívání terminálu mp2 byly přiměřené a spolehlivé. Ve většině případů se ukázaly jako opatrné. Komise proto soudí, že uplatňované poplatky, poskytnutá snížení a rovněž smlouva o marketingových službách uzavřená se společností AMS jsou součástí celkové strategie letiště vedoucí k ziskovosti alespoň v dlouhodobém horizontu.

| (406) | Zastává proto stanovisko, že dohody uzavřené mezi letištěm Marseille-Provence a leteckými společnostmi, které ho používají, nepředstavují státní podporu. Dále soudí, že za těchto podmínek i v případě, že by státní podpora ve prospěch leteckých společností existovala, byla by v každém případě slučitelná s vnitřním trhem, a to ze stejných důvodů, které opodstatňují slučitelnost podpory v případě letiště. |
| --- | --- |

(406)

Zastává proto stanovisko, že dohody uzavřené mezi letištěm Marseille-Provence a leteckými společnostmi, které ho používají, nepředstavují státní podporu. Dále soudí, že za těchto podmínek i v případě, že by státní podpora ve prospěch leteckých společností existovala, byla by v každém případě slučitelná s vnitřním trhem, a to ze stejných důvodů, které opodstatňují slučitelnost podpory v případě letiště.

| (407) | Protože není splněno jedno z kumulativních kritérií uvedených v čl. 107 odst. 1 SFEU, Komise soudí, že zkoumaná opatření neobsahují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(407)

Protože není splněno jedno z kumulativních kritérií uvedených v čl. 107 odst. 1 SFEU, Komise soudí, že zkoumaná opatření neobsahují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

8.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

8.1   OPATŘENÍ VE PROSPĚCH LETIŠTĚ

OPATŘENÍ VE PROSPĚCH LETIŠTĚ

| (408) | Komise konstatuje, že Francie provedla investiční podpory ve prospěch letiště Marseille-Provence protiprávně porušením čl. 108 odst. 3 SFEU. Nicméně je nutno konstatovat, že tyto podpory jsou slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(408)

Komise konstatuje, že Francie provedla investiční podpory ve prospěch letiště Marseille-Provence protiprávně porušením čl. 108 odst. 3 SFEU. Nicméně je nutno konstatovat, že tyto podpory jsou slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c).

| (409) | Letištní daň a převody mezi letištěm a CCIMP nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(409)

Letištní daň a převody mezi letištěm a CCIMP nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

8.2   OPATŘENÍ VE PROSPĚCH LETECKÝCH SPOLEČNOSTÍ, KTERÉ LETIŠTĚ POUŽÍVAJÍ

OPATŘENÍ VE PROSPĚCH LETECKÝCH SPOLEČNOSTÍ, KTERÉ LETIŠTĚ POUŽÍVAJÍ

| (410) | Komise konstatuje, že se letiště chovalo ve svých finančních vztazích s leteckými společnostmi, které letiště používají, jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství. Jednotlivé modulace sazeb a rovněž smlouva o marketingových službách se společností AMS nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(410)

Komise konstatuje, že se letiště chovalo ve svých finančních vztazích s leteckými společnostmi, které letiště používají, jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství. Jednotlivé modulace sazeb a rovněž smlouva o marketingových službách se společností AMS nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Dotace na investice provedené Francií ve prospěch letiště Marseille-Provence v celkové výši 12,337 milionu EUR představují státní podporu slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

Letištní daň ve prospěch letiště, převody mezi letištěm a CCIMP, snížené poplatky ve prospěch leteckých společností, které letiště používají, a rovněž smlouva o marketingových službách ve prospěch společnosti AMS provedené Francií nepředstavují státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

V Bruselu dne 20. února 2014.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  
  Úř. věst. C 334, 15.11.2011, s. 8.

1

(2)  Zákon č. 2005-882 ze dne 2. srpna 2005 ve prospěch malých a středních podniků.

2

(3)  Ve francouzském právu je správní dohled formou moci vykonávané právnickou osobou podle veřejného práva nad jinou právnickou osobou. Dohled nad regionálními obchodními a průmyslovými komorami a nad územními obchodními a průmyslovými komorami vykonává prefekt regionu za asistence regionálního správce veřejných financí. V souladu s ústavou a právními předpisy se správní dohled týká pouze kontroly zákonnosti aktů přijatých právnickou osobou pod dohledem.

3

(4)  Články R.712-2 až R.712-11-1 obchodního zákoníku.

4

(5)  Viz http://www.ccimp.com/ccimp/nous_connaitre/une_structure_publique.

5

(6)  Výnos ze dne 22. července 1987 o postoupení vybavování, údržby a provozování letiště Marseille-Marignane Obchodní a průmyslové komoře Marseille, Úř. věst. Francouzské republiky, 29. července 1987, s. 8487.

6

(*1)  Údaj chráněný obchodním tajemstvím.

*1

(7)  Komise tomu rozumí tak, že rozhodnutí Státní rady mělo za následek zrušení sazeb ex-tunc, tj. od jejich vstupu v platnost. Pro zrušení jsou proto tyto sazby považovány za sazby, které nikdy neexistovaly. Komise tomu rozumí tak, že článek 224-4-1-II zákonu o civilním letectví stanoví, že bez nových schválených sazeb se uplatní předchozí sazby (platné před 1. červnem 2006).

7

ex-tunc

(8)  Průměrná míra pokrytí letištními poplatky ve výši [50 – 80]* % v období 2007–2012 v obou případech a průměrné celkové míry pokrytí ve výši [100 – 150]* % (mp1) a [100 – 150]* % (terminál mp2) při zahrnutí příjmů z neleteckých činností vytvářených parkovišti, obchody a půjčovnami automobilů.

8

(9)  Státní rada – CE, 27. července 2011, společnost Air France a další, č. 329818, 340540.

9

(10)  V článku L224-2 zákonu o civilním letectví se stanoví, že celkový výnos těchto poplatků nemůže přesáhnout náklady na služby poskytované na letišti.

10

(11)  Až do dne 31. prosince 2007 se u sazeb na terminálu mp1 rozlišovalo mezi vnitrostátními destinacemi, destinacemi v rámci Unie a mezinárodními destinacemi. U terminálu mp2 k žádnému rozlišování nedocházelo. Od 1. ledna 2008 sazby na terminálu mp1 (včetně sazeb se zpětnou platností za rok 2006 a 2007) rozlišují EU schengenského prostoru/EU mimo schengenský prostor/mezinárodní spoje a sazby na terminálu mp2 vnitrostátní lety a lety v rámci Unie / mezinárodní lety.

11

(12)  Zástupce společnosti Air France v komisi Cocoéco nehlasoval proti zavedení podpor na zahájení provozu – viz stížnost společnosti Air France ze dne 27. března 2007, s. 14.

12

(13)  Společnost Air France předala Komisi jedno vyhotovení podmínek.

13

(14)  Státní rada – CE, 27. července 2011, společnost Air France a další, č. 329818, 340540.

14

(15)  Společnost Air France předala Komisi jedno vyhotovení podmínek.

15

(16)  Sdělení Komise – Pokyny Společenství pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť (Úř. věst. C 312, 9.12.2005, s. 1).

16

(17)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

17

(18)  Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Akční plán pro kapacitu, efektivitu a bezpečnost letišť v Evropě, COM(2006) 0819 final – dosud nezveřejněno v Úředním věstníku.

18

(19)  Komise zjišťuje v odpovědi Francie nesrovnalost, protože Francie postupně uvádí, že výše podpory, která by měla být předmětem analýzy slučitelnosti, dosahuje nejprve výše 932 649 EUR (s. 26) a potom výše 980 EUR.

19

(20)  Francie upřesňuje, že studie dopadu, již vypracovala CCIMP, dospěla k závěru, že činnosti letiště v oblasti letecké nákladní dopravy představovaly 582 pracovních míst v roce 2000 a 614 pracovních míst v roce 2009.

20

(21)  Francie upřesňuje, že nákladní letecká doprava vzrostla v období 2005–2010 o 20,86 % a v roce 2010 dosáhla objemu 52 179 tun.

21

(22)  Úmluva uzavřená mezi CCIMP a městským společenstvím Marseille-Provence-Métropole stanoví, že výše účasti veřejného samosprávného subjektu se stanoví podle investičních programů navržených letištěm Marseille a vybraných městským společenstvím, že prostředky mají výlučně pokrýt takto schválené výdaje, že roční veřejný příspěvek se omezuje na skutečné výdaje letiště během hospodářského období, že každou žádost o prostředky provází souhrnný přehled výdajů a že CCIMP uchovává k dispozici městského společenství všechny daňové doklady, které se týkají činností.

22

(23)  Rozhodnutí letištní poradní komise předložená Francií odkazují v případě ADP (Aéroports de Paris – Pařížská letiště) na vážené průměrné náklady na kapitál ve výši 5,8 % až 6,5 % za období 2006–2010 a ve výši 6,2 % až 6,8 % za období 2011-2015 a v případě letiště Toulouse ve výši 6 % až 6,5 % za období 2009–2013.

23

(24)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/12/ES ze dne 11. března 2009 o letištních poplatcích (Úř. věst. L 70, 14.3.2009, s. 11).

24

(25)  Rozhodnutí ze dne 14. června 1999 ve věci NN 109/98, Spojené království, Manchester Airport.

25

Spojené království, Manchester Airport

(26)  Rozhodnutí Komise 2004/393/ES ze dne 12. února 2004 o výhodách poskytnutých regionem Valonsko a letištěm Brussels South Charleroi Airport letecké společnosti Ryanair při zřízení její základny v Charleroi (Úř. věst. L 137, 30.4.2004, s. 1).

26

(27)  Nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis (Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 5).

27

(28)  Rozhodnutí Komise 98/337/ES ze dne 21. ledna 1998 o podpoře poskytnuté Vlámským regionem společnosti Air Belgium a poskytovateli souborných turistických služeb Sunair za používání letiště Ostende (Úř. věst. L 148, 19.5.1998, s. 36).

28

(29)  Rozhodnutí Komise 2011/60/EU ze dne 27. ledna 2010 o státní podpoře C-12/08 (ex NN 74/07) – Slovensko – Dohoda mezi letištěm Bratislava a společností Ryanair (Úř. věst. L 27, 1.2.2011, s. 24).

29

(30)  Zasedání letištní rady dne 15. listopadu 2005.

30

(31)  Rozhodnutí Komise ze dne 28. ledna 2009, státní podpora E4/2007, C(2009) 184 final.

31

(32)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 16. dubna 2002 ve věci C-482/99, Francie v. Komise, Sb. rozh. 2002, s. I-4397.

32

Francie

Komise

(33)  Na podporu tohoto tvrzení uvádí společnost Ryanair stanovisko Státní rady č. 351 654 ze dne 16. června 1992.

33

(34)  Společnost Ryanair se v tomto ohledu odvolává na body odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkají skutečnosti, že CCIMP nevypořádala úhrady vzniklé z uplatnění sazeb se zpětnou platností, na opakované žádosti Francie, aby se zrušily snížené poplatky u vnitrostátních letů, a na skutečnost, že CCIMP zavedla podporu na marketing bez předchozího povolení Francie.

34

(35)  Společnost Ryanair odkazuje na rozsudek Tribunálu ze dne 17. prosince 2008 ve věci T-196/04, Ryanair v. Komise.

35

Ryanair

Komise

(36)  Společnost Ryanair připomíná, že na terminálu mp2 nejsou nákladné krytiny jako mramor, obrazovky nad odbavovacími přepážkami, dopravníky zavazadel až do hlavní letištní haly, vozíky na zavazadla, čekárny, informační stánky, eskalátory, dopravní pásy a ani zásuvné nástupní průchody.

36

(37)  Na podporu tohoto tvrzení odkazuje společnost Ryanair na rozhodnutí CAA UK ze dne 27. května 2011 ohledně stížnosti podané společností Ryanair, která se týkala diskriminačního uplatnění poplatku na letišti Gatwick.

37

(38)  Viz poznámka pod čarou 18.

38

(39)  Rozhodnutí ze dne 14. června 1999 ve věci NN 109/98, Spojené království, Manchester Airport.

39

Spojené království, Manchester Airport

(40)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 15. května 2002 ve věci C-482/99, Francie v. Komise, Sb. rozh., s. I-04397, bod č. 52 a 58.

40

Francie

Komise

(41)  Rozhodnutí 2011/60/EU, bod odůvodnění (114).

41

(42)  Správní soud v Marseille, nařízení č. 1101332 soudce příslušného pro předběžná opatření ze dne 17. března 2011, kterým soud usuzuje, že situace nevykazuje okamžité a dostatečné ohrožení veřejného zájmu, které by mohlo splňovat podmínku naléhavosti; zamítá žádost o pozastavení; stížnost zůstává nevyřízena do rozhodnutí ve věci samé.

42

(43)  Viz sdělení Komise o použití pravidel Evropské unie v oblasti státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. C 8, 11.1.2012, s. 4. bod č. 2.1) a rovněž návazná judikatura, a to zejména rozsudek Soudního dvora ze dne 12. září 2000 ve spojených věcech C-180/98 až C-184/98, Pavlov a další (Sb. rozh. 2000, s. I-6451).

43

Pavlov a další

(44)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 16. června 1987 ve věci 118/85, Komise v. Itálie (Sb. rozh. 1987, s. 2599, bod č. 7); ve věci C-35/96, Komise v. Itálie (Sb. rozh. 1998, s. I-3851, bod č. 36); ve spojených věcech C-180/98 až C-184/98, Pavlov a další, bod č. 75.

44

Komise

Itálie

Komise

Itálie

Pavlov a další

(45)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 29. října 1980 ve spojených věcech 209/78 až 215/78 a 218/78, Van Landewyck (Sb. rozh. 1980, s. 3125, bod č. 88); rozsudek Soudního dvora ze dne 16. Listopadu 1995 ve věci C-244/94, FFSA a další (Sb. rozh. 1995, s. I-4013, bod č. 21); rozsudek Soudního dvora ze dne 1. července 2008 ve věci C-49/07, MOTOE (Sb. rozh. 2008, s. 4863, bod č. 27 a 28).

45

Van Landewyck

FFSA a další

MOTOE

(46)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 19. ledna 1994 ve věci C-364/92, SAT Fluggesellschaft GmbH v. Eurocontrol, Sb. rozh. 1994, s. I-43.

46

SAT Fluggesellschaft GmbH

Eurocontrol

(47)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 18. března 1998 ve věci C-343/95, Diego Cali & Figli v. Servizi Ecologici Porto di Genova, Sb. rozh. 1997, s. I-1547. Rozhodnutí Komise ze dne 19. března 2003, státní podpora N 309/2002. Rozhodnutí Komise ze dne 16. října 2002, N 438/02, Subvence správ přístavů na výkon úkolů podřízených veřejné moci.

47

Diego Cali & Figli

Servizi Ecologici Porto di Genova

(48)  Rozhodnutí Komise ze dne 19. března 2003 ve věci N309/2002, Bezpečnost letectví – kompenzace nákladů po útocích 11. září 2001. Viz rozhodnutí Komise ze dne 7. března 2007, N 620/06, Výstavba regionálního letiště Memmingen – Německo (Úř. věst. C 133, 15.6.2007, s. 8).

48

(49)  V článku L6332-2 dopravního zákoníku se stanoví: „policejní činnost na letištích [...] zajišťuje zástupce státu v departementu“; podle stanoviska Státní rady č. 381.644 ze dne 2. září 2008 úkoly obecného zájmu a úkoly v oblasti výsadních pravomocí „se provádějí výlučně na náklady státu, který může, aby získal část nutných prostředků, zavést poplatky, jako je poplatek zvaný „letištní daň“
  “. Dvojí financování prostřednictvím investiční podpory a „letištní daně“ je vyloučeno.

49

(50)  Rozsudek Tribunálu ze dne 12. května 2011 ve spojených věcech T-267/08 a T-279/08, Region Nord-Pas-de-Calais, dosud nezveřejněno, bod č. 108.

50

Region Nord-Pas-de-Calais

(51)  Pokud jde o označení prostředků fondu FEDER za státní podporu, viz například rozhodnutí Komise ve věci N 514/2006, South Yorkshire digital region broadband project, bod odůvodnění (29), a rozhodnutí Komise ve věci N 44/2010, Development of infrastructure on Krievu Sala for relocation of port activities out of the city center, body odůvodnění (69) až (70).

51

South Yorkshire digital region broadband project

Development of infrastructure on Krievu Sala for relocation of port activities out of the city center,

(52)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 14. února 1990 ve věci C-301/87, Francie v. Komise, Sb. rozh. 1990, s. I-307, bod č. 41.

52

Francie

Komise

(53)  Rozsudek Tribunálu ze dne 24. března 2011 ve spojených věcech T-443/08 a T-445/08, Freistaat Sachsen a další v. Komise, Sb. rozh. 2011, s. II-0000, bod č. 107.

53

Freistaat Sachsen a další

Komise

(54)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 16. května 2002 ve věci C-482/99, Francie v. Komise, Sb. rozh., s. I-4397, bod č. 69.

54

Francie

Komise

(55)  Francie podpůrně tvrdí, že dotace poskytnutá generální radou (Conseil général) na financování terminálu mp2 představuje podporu, která je z hlediska ustanovení Smlouvy slučitelná.

55

(56)  Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 12. prosince 2000 ve věci T-296/97, Alitalia v. Komise, Sb. rozh. 2000, s. II-3871, bod č. 84; výše uvedený rozsudek ve věci C-305/89, bod č. 20.

56

Alitalia

Komise

(57)  V tomto ohledu viz pokyny z roku 2005, bod č. 46.

57

(58)  Viz rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 21. ledna 1999 ve spojených věcech T-129/95, T-2/96 a T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke a Lech Stahlwerke v. Komise, Sb. rozh. 1999, s. II-17, bod č. 120. Viz rovněž rozsudek Soudního dvora ze dne 10. července 1986 ve věci C-40/85, Belgie v. Komise, Sb. rozh. 1986, s. 2321, bod č. 13.

58

Neue Maxhütte Stahlwerke a Lech Stahlwerke

Komise

Belgie

Komise

(59)  Služby poskytované hlavní správou letištnímu útvaru spočívaly podle Francie v administrativních a organizačních úkonech, správě lidských zdrojů a právních posudcích.

59

(60)  Pro podrobné posouzení zásady ratione temporis pokynů z roku 2005 Komise odkazuje na body odůvodnění (218) až (222) svého rozhodnutí o zahájení řízení.

60

ratione temporis

(61)  Rozhodnutí Komise ze dne 18. února 2011 ve věci státní podpory NN 26/2009 – Řecko – Rozšíření letiště Ioannina, bod č. 69 a 70.

61

Rozšíření letiště Ioannina

(62)  KOM(2006) 819 v konečném znění.

62

(63)  Akční plán, bod č. 7 a rámeček s. 4.

63

(64)  Scénář bez výstavby nového terminálu představuje celkové kumulované peněžní toky za období ve výši [...]* EUR, zatímco scénář s výstavbou terminálu mp2 představuje celkové kumulované peněžní toky za období ve výši [...]* EUR. Rozdíl mezi těmito dvěma scénáři představuje vnitřní míru návratnosti [...]* %.

64

(*2)  Omezený provoz za rok 2006 lze vysvětlit opožděným otevřením terminálu mp2 (říjen 2006).

*2

(*3)  Celková kapacita: 3,8 milionu cestujících

*3

(*4)  Celková kapacita: 8,6 milionu cestujících

*4

(65)  Komise uplatňuje stejné kritérium slučitelnosti na nákladní dopravu; viz rozhodnutí Komise ve věci státní podpory SA.30743 (11/C) (ex N 138/10) – Německo – Financování opatření infrastruktury na letišti Lipsko/Halle (Úř. věst. C 284, 28.9.2011, s. 6) bod č. 128.

65

Financování opatření infrastruktury na letišti Lipsko/Halle

(66)  Nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1) článek 1.

66

(67)  Úmluva o partnerství uzavřená dne 14. května 2004 mezi letištěm Marseille-Provence a městským společenstvím Marseille Provence Métropole obsahuje prognózy zvyšování vnitrostátního provozu o 5 % za rok a mezinárodního provozu o téměř 10 % za rok v období 2003–2006.

67

(68)  Vážený průměr.

68

(69)  Viz poznámka pod čarou 31.

69

(70)  Směrnice Komise 2000/52/ES ze dne 26. července 2000, kterou se mění směrnice 80/723/EHS o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky (Úř. věst. L 193, 29.7.2000, s. 75).

70

(71)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114).

71

(72)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1).

72

(73)  Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 12. prosince 1996 ve věci T-358/94, Francie v. Komise, Sb. rozh. 1996, s. II-2109, bod č. 62.

73

Francie

Komise

(74)  Úmluvy uzavřené s generální radou (Conseil général) dne 3. října 2002, dne 5. září 2003 a dne 19. května 2005 a s městským společenstvím Marseille Provence Métropole dne 14. května 2004.

74

(75)  Úmluvy ze dne 5. září 2003 a 19. května 2005.

75

(76)  Viz například preambule úmluvy ze dne 19. května 2005.

76

(77)  Viz rozhodnutí 2011/60/EU a rozhodnutí Komise 2013/664/EU ze dne 25. července 2012 ve věci opatření SA.23324 – C 25/07 (ex NN 26/07) – Finsko – Finavia, Airpro a Ryanair na letišti Tampere-Pirkkala (Úř. věst. L 309, 19.11.2013, s. 27).

77

(78)  Viz zpráva Regionální účetní komory regionu Aquitaine (Chambre régionale des comptes d'Aquitaine) ohledně CCIPB přijatá dne 19. října 2006, která dospívá zejména k závěru, že „společnost AMS je pouhou odnoží společnosti Ryanair a řídí ji dva vrcholní manažeři společnosti Ryanair“.

78

(79)  Dopis Francie ze dne 12. března 2012, s. 108.

79

(80)  V další části posouzení bude Komise proto používat označení „Ryanair/AMS“, aby poukázala na příjemce předmětných opatření.

80

(81)  Nebo zahájení provozu na novém spoji.

81

(82)  Otevření spoje, změna v počtu letů nebo v jejich četnosti atd.

82

(83)  Studie vypracovaná ex post na základě údajů o provozu dosaženém v roce 2007 a 2008 a nákladů ověřených společností Cabient Mazars ukazuje, že každý let provozovaný společností Ryanair je při zohlednění modulací sazeb, které se společnosti poskytují, a nákladů souvisejících s marketingovými službami pro letiště první dva roky ztrátový.

83

ex post

(84)  Zvýšení tržního podílu nízkonákladových společností z 1,5 % v roce 1992 na 45,94 % v roce 2013.

84

(85)  Provozování a výstavbu letištní infrastruktury je nutno považovat za spadající do oblasti působnosti kontroly v oblasti státní podpory až počínaje rozsudkem ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) – viz bod odůvodnění (228). Až do tohoto rozsudku nebyla letiště považována za podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

85

Aéroports de Paris

---

| 27.9.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 260/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 260/61

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/1699

ze dne 11. ledna 2016

o režimu státní podpory v podobě zdanění nadměrného zisku SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) provedeném Belgií

(oznámeno pod číslem C(2015) 9837)

(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1) podaly připomínky, a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 19. prosince 2013 požádala Komise Belgii o poskytnutí informací ohledně „režimu předjímaných daňových rozhodnutí ohledně zdanění nadměrného zisku“ (dále jen „režim zdanění nadměrného zisku“ či „předmětný režim“), který je založen na čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona o dani z příjmu z roku 1992 (dále jen „zákon CIR 92“). Komise rovněž požádala o přehled všech daňových rozhodnutí, která se týkala uplatnění režimu zdanění nadměrného zisku. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 19. prosince 2013 požádala Komise Belgii o poskytnutí informací ohledně „režimu předjímaných daňových rozhodnutí ohledně zdanění nadměrného zisku“ (dále jen „režim zdanění nadměrného zisku“ či „předmětný režim“), který je založen na čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona o dani z příjmu z roku 1992 (dále jen „zákon CIR 92“). Komise rovněž požádala o přehled všech daňových rozhodnutí, která se týkala uplatnění režimu zdanění nadměrného zisku.

| (2) | Dopisem ze dne 21. ledna 2014 Belgie odpověděla na otázky uvedené v žádosti Komise o informace. Nepředala jí ale požadovaný přehled daňových rozhodnutí s vysvětlením, že by poskytnutí takového přehledu trvalo delší dobu. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 21. ledna 2014 Belgie odpověděla na otázky uvedené v žádosti Komise o informace. Nepředala jí ale požadovaný přehled daňových rozhodnutí s vysvětlením, že by poskytnutí takového přehledu trvalo delší dobu.

| (3) | Dne 21. února 2014 zaslala Komise kontrolní otázky a zopakovala svou žádost o přehled daňových rozhodnutí. Pokud jde o rozhodnutí přijatá v roce 2004, 2007, 2010 a 2013 na základě předmětného režimu, požádala rovněž, aby jí bylo předáno plné znění každého rozhodnutí, odpovídající žádosti o rozhodnutí, přílohy a případně veškerá následná korespondence týkající se těchto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(3)

Dne 21. února 2014 zaslala Komise kontrolní otázky a zopakovala svou žádost o přehled daňových rozhodnutí. Pokud jde o rozhodnutí přijatá v roce 2004, 2007, 2010 a 2013 na základě předmětného režimu, požádala rovněž, aby jí bylo předáno plné znění každého rozhodnutí, odpovídající žádosti o rozhodnutí, přílohy a případně veškerá následná korespondence týkající se těchto rozhodnutí.

| (4) | Dne 18. března 2014 odpověděla Belgie na kontrolní otázky Komise a předala jí požadovaná daňová rozhodnutí, včetně žádostí, příloh a následné korespondence související s přijetím těchto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(4)

Dne 18. března 2014 odpověděla Belgie na kontrolní otázky Komise a předala jí požadovaná daňová rozhodnutí, včetně žádostí, příloh a následné korespondence související s přijetím těchto rozhodnutí.

| (5) | Dopisem ze dne 28. července 2014 Komise oznámila, že režim zdanění nadměrného zisku by mohl představovat státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem. Požádala rovněž o doplňující informace ohledně několika konkrétních rozhodnutí. Belgie odpověděla na žádost ze dne 28. července 2014 dopisy ze dne 1. září a 4. listopadu 2014. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 28. července 2014 Komise oznámila, že režim zdanění nadměrného zisku by mohl představovat státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem. Požádala rovněž o doplňující informace ohledně několika konkrétních rozhodnutí. Belgie odpověděla na žádost ze dne 28. července 2014 dopisy ze dne 1. září a 4. listopadu 2014.

| (6) | Jednání mezi Komisí a belgickými orgány proběhlo dne 25. září 2014. |
| --- | --- |

(6)

Jednání mezi Komisí a belgickými orgány proběhlo dne 25. září 2014.

| (7) | Dopisem ze dne 3. února 2015 Komise informovala Belgii, že se rozhodla zahájit ohledně režimu zdanění nadměrného zisku formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 3. února 2015 Komise informovala Belgii, že se rozhodla zahájit ohledně režimu zdanění nadměrného zisku formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“).

| (8) | Po žádosti o prodloužení lhůty sdělila Belgie dne 29. května 2015 své připomínky ohledně rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(8)

Po žádosti o prodloužení lhůty sdělila Belgie dne 29. května 2015 své připomínky ohledně rozhodnutí o zahájení řízení.

| (9) | Dne 5. června 2015 bylo rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). V tomto rozhodnutí Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek k dotčenému opatření. |
| --- | --- |

(9)

Dne 5. června 2015 bylo rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). V tomto rozhodnutí Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek k dotčenému opatření.

Úředním věstníku Evropské unie

2

| (10) | Dne 1. a 2. července 2015 předložily zúčastněné strany své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení, které byly předány belgickým orgánům. Dne 14. září 2015 oznámila Belgie Komisi, že nemá v úmyslu se k těmto připomínkám vyjádřit. |
| --- | --- |

(10)

Dne 1. a 2. července 2015 předložily zúčastněné strany své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení, které byly předány belgickým orgánům. Dne 14. září 2015 oznámila Belgie Komisi, že nemá v úmyslu se k těmto připomínkám vyjádřit.

| (11) | Dopisem ze dne 16. září 2015 požádala Komise Belgii, aby podpořila některá tvrzení uvedená v jejích písemných připomínkách ze dne 29. května 2015 k rozhodnutí o zahájení řízení. Belgie odpověděla na tuto žádost dopisem ze dne 16. října 2015. |
| --- | --- |

(11)

Dopisem ze dne 16. září 2015 požádala Komise Belgii, aby podpořila některá tvrzení uvedená v jejích písemných připomínkách ze dne 29. května 2015 k rozhodnutí o zahájení řízení. Belgie odpověděla na tuto žádost dopisem ze dne 16. října 2015.

| (12) | Útvary Komise a belgické orgány se sešly k jednání dne 20. října a 7. prosince 2015. |
| --- | --- |

(12)

Útvary Komise a belgické orgány se sešly k jednání dne 20. října a 7. prosince 2015.

2.   POPIS PŘEDMĚTNÉHO REŽIMU

POPIS PŘEDMĚTNÉHO REŽIMU

2.1.   Režim zdanění nadměrného zisku

Režim zdanění nadměrného zisku

| (13) | Režim zdanění nadměrného zisku umožňuje společnostem sídlícím v Belgii, které jsou součástí nadnárodní skupiny, a stálým belgickým provozovnám společností sídlících v zahraničí, které jsou součástí nadnárodní skupiny, (dále jen „belgické subjekty skupiny“) snížit svůj daňový základ v Belgii odečtením svého „nadměrného zisku“ od zisku skutečně dosaženého. Tento nadměrný zisk se určuje tak, že se odhadne hypotetický průměrný zisk, jehož by mohl dosáhnout za srovnatelných podmínek nezávislý podnik (3) vyvíjející srovnatelné činnosti, a od této částky se odečte zisk skutečně vykázaný belgickým subjektem dotčené skupiny. Režim zdanění nadměrného zisku lze využít pouze za podmínky, že „Útvar daňových rozhodnutí“ („Service des Décisions Anticipées“) přijme daňové rozhodnutí. |
| --- | --- |

(13)

Režim zdanění nadměrného zisku umožňuje společnostem sídlícím v Belgii, které jsou součástí nadnárodní skupiny, a stálým belgickým provozovnám společností sídlících v zahraničí, které jsou součástí nadnárodní skupiny, (dále jen „belgické subjekty skupiny“) snížit svůj daňový základ v Belgii odečtením svého „nadměrného zisku“ od zisku skutečně dosaženého. Tento nadměrný zisk se určuje tak, že se odhadne hypotetický průměrný zisk, jehož by mohl dosáhnout za srovnatelných podmínek nezávislý podnik (3) vyvíjející srovnatelné činnosti, a od této částky se odečte zisk skutečně vykázaný belgickým subjektem dotčené skupiny. Režim zdanění nadměrného zisku lze využít pouze za podmínky, že „Útvar daňových rozhodnutí“ („Service des Décisions Anticipées“) přijme daňové rozhodnutí.

3

| (14) | Podle belgických orgánů (4) je režim zdanění nadměrného zisku opodstatněn přáním zaručit, aby byl belgický subjekt nadnárodní skupiny daněn pouze ze svého zisku dosaženého za obvyklých tržních podmínek tím, že se mu umožní snížit jeho daňový základ o onu část vykázaného zisku, která přesahuje zmíněný zisk za obvyklých tržních podmínek a která odpovídá synergiím, úsporám z rozsahu a dalším výhodám vyplývajícím z jeho účasti v nadnárodní skupině, což údajně u srovnatelného nezávislého podniku neexistuje. |
| --- | --- |

(14)

Podle belgických orgánů (4) je režim zdanění nadměrného zisku opodstatněn přáním zaručit, aby byl belgický subjekt nadnárodní skupiny daněn pouze ze svého zisku dosaženého za obvyklých tržních podmínek tím, že se mu umožní snížit jeho daňový základ o onu část vykázaného zisku, která přesahuje zmíněný zisk za obvyklých tržních podmínek a která odpovídá synergiím, úsporám z rozsahu a dalším výhodám vyplývajícím z jeho účasti v nadnárodní skupině, což údajně u srovnatelného nezávislého podniku neexistuje.

4

| (15) | Podle belgických orgánů (5) se výše nadměrného zisku osvobozená od zdanění na základě režimu zdanění nadměrného zisku stanoví ve dvou etapách:






  — | Nejprve se stanoví ceny za obvyklých tržních podmínek uplatněné na transakce uzavřené mezi belgickým subjektem skupiny a společnostmi, se kterými je spojen, a to na základě zprávy o převodních cenách, již předkládá daňový poplatník. Zbytkový zisk vyplývající z těchto transakcí je připsán belgickému subjektu skupiny, protože je v rámci tohoto vztahu považován za „centrálního podnikatele“. |
| --- | --- | --- |

(15)

Podle belgických orgánů (5) se výše nadměrného zisku osvobozená od zdanění na základě režimu zdanění nadměrného zisku stanoví ve dvou etapách:

5

—

Nejprve se stanoví ceny za obvyklých tržních podmínek uplatněné na transakce uzavřené mezi belgickým subjektem skupiny a společnostmi, se kterými je spojen, a to na základě zprávy o převodních cenách, již předkládá daňový poplatník. Zbytkový zisk vyplývající z těchto transakcí je připsán belgickému subjektu skupiny, protože je v rámci tohoto vztahu považován za „centrálního podnikatele“.

| — | Zbytkový zisk se podle Belgie nemá považovat za zisk za obvyklých tržních podmínek dosažený belgickým subjektem nadnárodní skupiny, protože může přesáhnout zisk, který by dosáhl srovnatelný nezávislý podnik za okolností srovnatelných s okolnostmi, za jakých působí dotčený subjekt, aniž by byl součástí nadnárodní skupiny. „Nadměrný zisk“ je proto stanoven na základě druhé zprávy předkládané daňovým poplatníkem v rámci žádosti o daňové rozhodnutí, již podal na základě režimu zdanění nadměrného zisku, a tento zisk je osvobozen od daně. |
| --- | --- |

—

Zbytkový zisk se podle Belgie nemá považovat za zisk za obvyklých tržních podmínek dosažený belgickým subjektem nadnárodní skupiny, protože může přesáhnout zisk, který by dosáhl srovnatelný nezávislý podnik za okolností srovnatelných s okolnostmi, za jakých působí dotčený subjekt, aniž by byl součástí nadnárodní skupiny. „Nadměrný zisk“ je proto stanoven na základě druhé zprávy předkládané daňovým poplatníkem v rámci žádosti o daňové rozhodnutí, již podal na základě režimu zdanění nadměrného zisku, a tento zisk je osvobozen od daně.

| (16) | Belgie zastává názor, že ve zprávách předkládaných během těchto dvou fází se uplatňují nejvhodnější metody stanovení převodních cen OECD. Poskytnuté informace konkrétně udávají, že se u metody použité v druhé fázi jedná o tzv. „Transactional Net Margin Method“ (dále jen „metoda TNMM“). Cílem použití metody TNMM je dosáhnout přibližného odhadu ziskovosti subjektu, který je součástí nadnárodní skupiny, jejím srovnáním se zisky nezávislých (autonomních) podniků (6), které vykonávají podobné činnosti. Metoda TNMM umožňuje odhadnout zisk, který by mohly vytvářet nezávislé podniky při určité činnosti, jako je např. prodej zboží, za použití vhodného základu, jako jsou náklady, obrat nebo investice do stálých aktiv (podle vykonávaných funkcí, nesených rizik a použitých aktiv), a při uplatnění poměru zisku („ukazatele úrovně zisku“), který odráží poměr zisku zjištěný na tomto základě u srovnatelných nezávislých podniků. |
| --- | --- |

(16)

Belgie zastává názor, že ve zprávách předkládaných během těchto dvou fází se uplatňují nejvhodnější metody stanovení převodních cen OECD. Poskytnuté informace konkrétně udávají, že se u metody použité v druhé fázi jedná o tzv. „Transactional Net Margin Method“ (dále jen „metoda TNMM“). Cílem použití metody TNMM je dosáhnout přibližného odhadu ziskovosti subjektu, který je součástí nadnárodní skupiny, jejím srovnáním se zisky nezávislých (autonomních) podniků (6), které vykonávají podobné činnosti. Metoda TNMM umožňuje odhadnout zisk, který by mohly vytvářet nezávislé podniky při určité činnosti, jako je např. prodej zboží, za použití vhodného základu, jako jsou náklady, obrat nebo investice do stálých aktiv (podle vykonávaných funkcí, nesených rizik a použitých aktiv), a při uplatnění poměru zisku („ukazatele úrovně zisku“), který odráží poměr zisku zjištěný na tomto základě u srovnatelných nezávislých podniků.

6

| (17) | Metoda TNMM umožňuje vypočítat hypotetický průměrný zisk belgického subjektu nadnárodní skupiny na základě studie, ve které je tento subjekt porovnán se srovnatelnými nezávislými podniky (7). Hypotetický průměrný zisk je stanoven jako hodnota nacházející se v mezikvartilovém rozpětí ukazatele úrovně zisku zvoleného pro soubor srovnatelných nezávislých podniků (8), jehož průměrná hodnota se vypočítává za dané období (obvykle pět roků). Belgie považuje tento hypotetický průměrný zisk za zisk, kterého by belgický subjekt nadnárodní skupiny dosáhl, kdyby se jednalo o nezávislý podnik a nikoliv o subjekt, který je součástí nadnárodní skupiny. Pro účely tohoto rozhodnutí je tento zisk označován pojmem „upravený zisk za obvyklých tržních podmínek“. |
| --- | --- |

(17)

Metoda TNMM umožňuje vypočítat hypotetický průměrný zisk belgického subjektu nadnárodní skupiny na základě studie, ve které je tento subjekt porovnán se srovnatelnými nezávislými podniky (7). Hypotetický průměrný zisk je stanoven jako hodnota nacházející se v mezikvartilovém rozpětí ukazatele úrovně zisku zvoleného pro soubor srovnatelných nezávislých podniků (8), jehož průměrná hodnota se vypočítává za dané období (obvykle pět roků). Belgie považuje tento hypotetický průměrný zisk za zisk, kterého by belgický subjekt nadnárodní skupiny dosáhl, kdyby se jednalo o nezávislý podnik a nikoliv o subjekt, který je součástí nadnárodní skupiny. Pro účely tohoto rozhodnutí je tento zisk označován pojmem „upravený zisk za obvyklých tržních podmínek“.

7

8

| (18) | Následně je vypočítána výše nadměrného zisku, který má být osvobozen od daně, jako rozdíl mezi ziskem za obvyklých tržních podmínek, který je odhadnut pro belgický subjekt nadnárodní skupiny v první etapě (průměr vypočtený za zvažované období), a „upraveným ziskem za obvyklých tržních podmínek“, který se získá během druhé etapy (rovněž jako průměr vypočtený za stejné zvažované období). Tento rozdíl je vyjádřen jako procentní výše osvobození od daně hospodářského výsledku před zdaněním (EBIT (9) čili PBT (10)) tak, aby se získala průměrná procentní výše nadměrného zisku za zvažované období. Tato procentní výše představuje snížení daňového základu, které bylo přijato a uplatněno na základě předmětného režimu, u zisku, kterého belgický subjekt nadnárodní skupiny skutečně dosáhl během pěti roků, po které je belgická daňová správa vázána příslušným daňovým rozhodnutím. |
| --- | --- |

(18)

Následně je vypočítána výše nadměrného zisku, který má být osvobozen od daně, jako rozdíl mezi ziskem za obvyklých tržních podmínek, který je odhadnut pro belgický subjekt nadnárodní skupiny v první etapě (průměr vypočtený za zvažované období), a „upraveným ziskem za obvyklých tržních podmínek“, který se získá během druhé etapy (rovněž jako průměr vypočtený za stejné zvažované období). Tento rozdíl je vyjádřen jako procentní výše osvobození od daně hospodářského výsledku před zdaněním (EBIT (9) čili PBT (10)) tak, aby se získala průměrná procentní výše nadměrného zisku za zvažované období. Tato procentní výše představuje snížení daňového základu, které bylo přijato a uplatněno na základě předmětného režimu, u zisku, kterého belgický subjekt nadnárodní skupiny skutečně dosáhl během pěti roků, po které je belgická daňová správa vázána příslušným daňovým rozhodnutím.

9

10

| (19) | Belgické orgány tvrdí, že očekávané obchodní výsledky subjektů, které předmětný režim využívají, jsou vyhodnocovány na základě zisku, kterého skutečně dosáhly po třech rocích. V případě potřeby lze dohodnutou procentní výši během tohoto vyhodnocení upravit. V případech šetřených Komisí ale nic nenaznačuje, že takové vyhodnocení vedlo k úpravě dohodnuté procentní výše snížení. |
| --- | --- |

(19)

Belgické orgány tvrdí, že očekávané obchodní výsledky subjektů, které předmětný režim využívají, jsou vyhodnocovány na základě zisku, kterého skutečně dosáhly po třech rocích. V případě potřeby lze dohodnutou procentní výši během tohoto vyhodnocení upravit. V případech šetřených Komisí ale nic nenaznačuje, že takové vyhodnocení vedlo k úpravě dohodnuté procentní výše snížení.

| (20) | Podle čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92 lze využít osvobození nadměrného zisku od daně pouze na základě daňového rozhodnutí, které je povinné. Toto ustanovení rovněž omezuje vydání takového rozhodnutí na subjekty, které jsou součástí nadnárodní skupiny sdružených společností, a to v souvislostech jejich přeshraničních vztahů. Podle belgického zákona ze dne 24. prosince 2002 (11) lze navíc daňová rozhodnutí vydávat pouze za nových situací (12). |
| --- | --- |

(20)

Podle čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92 lze využít osvobození nadměrného zisku od daně pouze na základě daňového rozhodnutí, které je povinné. Toto ustanovení rovněž omezuje vydání takového rozhodnutí na subjekty, které jsou součástí nadnárodní skupiny sdružených společností, a to v souvislostech jejich přeshraničních vztahů. Podle belgického zákona ze dne 24. prosince 2002 (11) lze navíc daňová rozhodnutí vydávat pouze za nových situací (12).

11

12

| (21) | Vzhledem ke skutečnosti, že pro osvobození nadměrného zisku od daně je povinné daňové rozhodnutí a že takové rozhodnutí lze vydat pouze pro zisk vyplývající z nové situace, výhoda, kterou může nadnárodní skupina získat na základě předmětného režimu, je podmíněna převedením jejích činností do Belgie nebo jejich rozšířením a je úměrná významu nových činností a nových zisků vytvářených v zemi. Daňová rozhodnutí, která byla přiznána na základě předmětného režimu a která jsou předmětem šetření Komise, se bez výjimky týkají změn v organizační struktuře nadnárodní společnosti. V těchto souvislostech zásadní prvky popisované v žádostech o daňové rozhodnutí zdůrazňují plánované převedení činností do Belgie, nové investice a vytváření pracovních míst v zemi. |
| --- | --- |

(21)

Vzhledem ke skutečnosti, že pro osvobození nadměrného zisku od daně je povinné daňové rozhodnutí a že takové rozhodnutí lze vydat pouze pro zisk vyplývající z nové situace, výhoda, kterou může nadnárodní skupina získat na základě předmětného režimu, je podmíněna převedením jejích činností do Belgie nebo jejich rozšířením a je úměrná významu nových činností a nových zisků vytvářených v zemi. Daňová rozhodnutí, která byla přiznána na základě předmětného režimu a která jsou předmětem šetření Komise, se bez výjimky týkají změn v organizační struktuře nadnárodní společnosti. V těchto souvislostech zásadní prvky popisované v žádostech o daňové rozhodnutí zdůrazňují plánované převedení činností do Belgie, nové investice a vytváření pracovních míst v zemi.

| (22) | Krátce řečeno, belgické subjekty nadnárodní skupiny, které obdržely daňové rozhodnutí na základě předmětného režimu, mohou na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 provádět každý rok proaktivní úpravu směrem dolů svého základu daně z příjmu právnických osob tím, že si od skutečně dosaženého zisku odečtou údajný „nadměrný zisk“. Belgické orgány soudí, že by se tento nadměrný zisk neměl připisovat belgickému subjektu nadnárodní skupiny, a měl by proto být v souladu s čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 vyjmut z jeho daňového základu v Belgii. U belgického subjektu nadnárodní skupiny, který je příjemcem osvobození nadměrného zisku od daně, je proto daněna částka, jež odpovídá rozdílu mezi ziskem, kterého subjekt skutečně dosáhl, a jeho „nadměrným ziskem“. |
| --- | --- |

(22)

Krátce řečeno, belgické subjekty nadnárodní skupiny, které obdržely daňové rozhodnutí na základě předmětného režimu, mohou na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 provádět každý rok proaktivní úpravu směrem dolů svého základu daně z příjmu právnických osob tím, že si od skutečně dosaženého zisku odečtou údajný „nadměrný zisk“. Belgické orgány soudí, že by se tento nadměrný zisk neměl připisovat belgickému subjektu nadnárodní skupiny, a měl by proto být v souladu s čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 vyjmut z jeho daňového základu v Belgii. U belgického subjektu nadnárodní skupiny, který je příjemcem osvobození nadměrného zisku od daně, je proto daněna částka, jež odpovídá rozdílu mezi ziskem, kterého subjekt skutečně dosáhl, a jeho „nadměrným ziskem“.

2.2.   Platný legislativní a regulační rámec

Platný legislativní a regulační rámec

2.2.1.   Zdanění příjmů na základě režimu daně z příjmu právnických osob v Belgii

Zdanění příjmů na základě režimu daně z příjmu právnických osob v Belgii

| (23) | Zákon CIR 92 stanoví pravidla zdanění příjmů uplatňovaná Belgií. V článku 1 jsou stanoveny čtyři kategorie daně z příjmu, které zahrnují daň z příjmu fyzických osob (Hlava II, články 3 až 178), daň z příjmu společností sídlících v Belgii (Hlava III, články 179 až 219), daň z příjmu ostatních právnických osob (Hlava IV, články 220 až 226) a daň z příjmu poplatníků nesídlících v Belgii – fyzických osob, podniků a jiných právnických osob (Hlava V, články 227 až 248/3). |
| --- | --- |

(23)

Zákon CIR 92 stanoví pravidla zdanění příjmů uplatňovaná Belgií. V článku 1 jsou stanoveny čtyři kategorie daně z příjmu, které zahrnují daň z příjmu fyzických osob (Hlava II, články 3 až 178), daň z příjmu společností sídlících v Belgii (Hlava III, články 179 až 219), daň z příjmu ostatních právnických osob (Hlava IV, články 220 až 226) a daň z příjmu poplatníků nesídlících v Belgii – fyzických osob, podniků a jiných právnických osob (Hlava V, články 227 až 248/3).

| (24) | V článku 183 zákona CIR 92 se stanoví, že příjmy podléhající dani na základě Hlavy III (společnosti sídlící v Belgii) jsou stejného typu jako příjmy podléhající dani na základě Hlavy II (právnické osoby) a že se daňový základ stanoví podle pravidel platných pro zisk. V článku 24 zákona CIR 92 se upřesňuje, že zdanitelné příjmy průmyslových, obchodních a zemědělských podniků zahrnují všechny příjmy vyplývající z podnikatelské činnosti, jako je zisk pocházející ze „všech činností uskutečněných provozovnami těchto podniků nebo jejich prostřednictvím“ a z „každého zvýšení hodnoty součástí aktiv [...] a každého snížení hodnoty součástí pasiv [...], pokud tyto přidané či snížené hodnoty byly zaneseny nebo uvedeny v účetnictví nebo ročních účtech“. |
| --- | --- |

(24)

V článku 183 zákona CIR 92 se stanoví, že příjmy podléhající dani na základě Hlavy III (společnosti sídlící v Belgii) jsou stejného typu jako příjmy podléhající dani na základě Hlavy II (právnické osoby) a že se daňový základ stanoví podle pravidel platných pro zisk. V článku 24 zákona CIR 92 se upřesňuje, že zdanitelné příjmy průmyslových, obchodních a zemědělských podniků zahrnují všechny příjmy vyplývající z podnikatelské činnosti, jako je zisk pocházející ze „všech činností uskutečněných provozovnami těchto podniků nebo jejich prostřednictvím“ a z „každého zvýšení hodnoty součástí aktiv [...] a každého snížení hodnoty součástí pasiv [...], pokud tyto přidané či snížené hodnoty byly zaneseny nebo uvedeny v účetnictví nebo ročních účtech“.

všech činností uskutečněných provozovnami těchto podniků nebo jejich prostřednictvím

každého zvýšení hodnoty součástí aktiv [...] a každého snížení hodnoty součástí pasiv [...], pokud tyto přidané či snížené hodnoty byly zaneseny nebo uvedeny v účetnictví nebo ročních účtech

| (25) | V čl. 185 odst. 1 zákona CIR 92 se stanoví, že společnostem se daň vyměřuje z celkové částky zisku před rozdělením. Vzhledem k článkům 1, 24 a 183 zákona CIR 92 toto ustanovení znamená, že zisk zdanitelný na základě belgického daňového práva musí zahrnovat přinejmenším celkovou částku zisků zanesených do účetnictví daňového poplatníka, a to jako výchozí základ a bez ohledu na pozdější úpravy směrem nahoru či dolů. |
| --- | --- |

(25)

V čl. 185 odst. 1 zákona CIR 92 se stanoví, že společnostem se daň vyměřuje z celkové částky zisku před rozdělením. Vzhledem k článkům 1, 24 a 183 zákona CIR 92 toto ustanovení znamená, že zisk zdanitelný na základě belgického daňového práva musí zahrnovat přinejmenším celkovou částku zisků zanesených do účetnictví daňového poplatníka, a to jako výchozí základ a bez ohledu na pozdější úpravy směrem nahoru či dolů.

| (26) | Daňový základ u belgické daně z příjmu se tak stanoví na základě zisku skutečně zaneseného do účtů daňového poplatníka, který představuje výchozí hodnotu. Pro stanovení daňového základu lze následně provést určitý počet úprav směrem nahoru (jako např. nezpůsobilé výdaje) či směrem dolů (jako např. částečné osvobození od daně určitých rozdělených dividend, odečtení ztrát převedených z předchozího účetního období, daňové pobídky). U každého z těchto úkonů musí daňoví poplatníci podat daňové správě vysvětlení prostřednictvím svého daňového přiznání (formulář 275.1) a být schopni poskytnout podklady odůvodňující takové úpravy. |
| --- | --- |

(26)

Daňový základ u belgické daně z příjmu se tak stanoví na základě zisku skutečně zaneseného do účtů daňového poplatníka, který představuje výchozí hodnotu. Pro stanovení daňového základu lze následně provést určitý počet úprav směrem nahoru (jako např. nezpůsobilé výdaje) či směrem dolů (jako např. částečné osvobození od daně určitých rozdělených dividend, odečtení ztrát převedených z předchozího účetního období, daňové pobídky). U každého z těchto úkonů musí daňoví poplatníci podat daňové správě vysvětlení prostřednictvím svého daňového přiznání (formulář 275.1) a být schopni poskytnout podklady odůvodňující takové úpravy.

| (27) | V případech, kdy belgické daňové právo počítá s trvalým osvobozením části zisku skutečně zaneseného v účtech daňového poplatníka jako rezerva, lze během prvního výpočtu daňového základu provést příslušnou úpravu pomocí „zvýšení původního stavu rezerv“. |
| --- | --- |

(27)

V případech, kdy belgické daňové právo počítá s trvalým osvobozením části zisku skutečně zaneseného v účtech daňového poplatníka jako rezerva, lze během prvního výpočtu daňového základu provést příslušnou úpravu pomocí „zvýšení původního stavu rezerv“.

| (28) | Daňový základ tak sice vzhledem k úpravám z daňových důvodů vždy nutně neodpovídá čistému zisku, jak byl skutečně zaevidován v ročních účtech daňového poplatníka, ale stanovení tohoto základu musí v každém případě vycházet z číselných údajů skutečně zanesených v účtech. Stanovení daňového základu tak například začíná výpočtem čistého zvýšení či snížení zdanitelných rezerv během daňového období (zisk/ztráta hospodářského období, zisk/ztráta převedená z předchozího účetního období, jiné zisky převedené do rezerv). V případech opodstatněných uplatněním ustanovení daňového práva nebo po daňové kontrole lze přistoupit k úpravě či opravě číselných údajů zanesených do účtů daňového poplatníka nebo uvedených v jeho daňovém přiznání. |
| --- | --- |

(28)

Daňový základ tak sice vzhledem k úpravám z daňových důvodů vždy nutně neodpovídá čistému zisku, jak byl skutečně zaevidován v ročních účtech daňového poplatníka, ale stanovení tohoto základu musí v každém případě vycházet z číselných údajů skutečně zanesených v účtech. Stanovení daňového základu tak například začíná výpočtem čistého zvýšení či snížení zdanitelných rezerv během daňového období (zisk/ztráta hospodářského období, zisk/ztráta převedená z předchozího účetního období, jiné zisky převedené do rezerv). V případech opodstatněných uplatněním ustanovení daňového práva nebo po daňové kontrole lze přistoupit k úpravě či opravě číselných údajů zanesených do účtů daňového poplatníka nebo uvedených v jeho daňovém přiznání.

2.2.2.   Zákon ze dne 21. června 2004, kterým se mění zákon CIR 92

Zákon ze dne 21. června 2004, kterým se mění zákon CIR 92

| (29) | Zákonem ze dne 21. června 2004 (13) Belgie zavedla nová daňová ustanovení, která se týkají přeshraničních transakcí subjektů vzájemně spojených v rámci nadnárodní skupiny. Do článku 185 zákona CIR 92 byl zejména doplněn odstavec 2, kterým se provádí do belgického práva mezinárodně uznávaná zásada „obvyklých tržních podmínek“ pro účely stanovení převodních cen (14). V čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92 se stanoví toto:

  „[...], v případě dvou společností, které jsou součástí nadnárodní skupiny spojených společností, a pokud jde o jejich vzájemné přeshraniční vztahy:






  a) | když obě společnosti jsou ve svých obchodních nebo finančních vztazích vázány dohodnutými či uloženými podmínkami, které se liší od podmínek, na nichž by se dohodly dvě nezávislé společnosti, zisk, který by bývala vytvořila jedna z těchto společností, ale nedosáhla ho kvůli těmto podmínkám, lze zahrnout do zisku této společnosti; |
| --- | --- | --- |

(29)

Zákonem ze dne 21. června 2004 (13) Belgie zavedla nová daňová ustanovení, která se týkají přeshraničních transakcí subjektů vzájemně spojených v rámci nadnárodní skupiny. Do článku 185 zákona CIR 92 byl zejména doplněn odstavec 2, kterým se provádí do belgického práva mezinárodně uznávaná zásada „obvyklých tržních podmínek“ pro účely stanovení převodních cen (14). V čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92 se stanoví toto:

13

14

„[...], v případě dvou společností, které jsou součástí nadnárodní skupiny spojených společností, a pokud jde o jejich vzájemné přeshraniční vztahy:

a)

když obě společnosti jsou ve svých obchodních nebo finančních vztazích vázány dohodnutými či uloženými podmínkami, které se liší od podmínek, na nichž by se dohodly dvě nezávislé společnosti, zisk, který by bývala vytvořila jedna z těchto společností, ale nedosáhla ho kvůli těmto podmínkám, lze zahrnout do zisku této společnosti;

| b) | když je do zisku jedné společnosti převzat zisk, který je zároveň převzat do zisku druhé společnosti, a když takto zahrnutý zisk je zisk, který by býval byl vytvořen touto druhou společností, pokud by podmínky, na nichž se obě společnosti dohodly, byly podmínkami, na nichž by se dohodly dvě nezávislé společnosti, upravuje se zisk první společnosti vhodným způsobem. |
| --- | --- |

b)

když je do zisku jedné společnosti převzat zisk, který je zároveň převzat do zisku druhé společnosti, a když takto zahrnutý zisk je zisk, který by býval byl vytvořen touto druhou společností, pokud by podmínky, na nichž se obě společnosti dohodly, byly podmínkami, na nichž by se dohodly dvě nezávislé společnosti, upravuje se zisk první společnosti vhodným způsobem.

První pododstavec se provádí daňovým rozhodnutím, aniž je dotčeno uplatnění Úmluvy o zamezení dvojího zdanění.“

| (30) | Čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92 má sice odlišné znění, ale je přesto podobný článku 9 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku, který představuje právní základ pro úpravu převodních cen ve většině úmluv uzavřených mezi dvěma jurisdikcemi za účelem zamezení dvojího zdanění příjmů vytvořených osobou sídlící v jedné z dotčených jurisdikcí (dále jen „úmluva o zamezení dvojího zdanění“). |
| --- | --- |

(30)

Čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92 má sice odlišné znění, ale je přesto podobný článku 9 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku, který představuje právní základ pro úpravu převodních cen ve většině úmluv uzavřených mezi dvěma jurisdikcemi za účelem zamezení dvojího zdanění příjmů vytvořených osobou sídlící v jedné z dotčených jurisdikcí (dále jen „úmluva o zamezení dvojího zdanění“).

| (31) | V souladu s čl. 185, odst. 2 poslední pododstavec zákona CIR 92 je úprava směrem nahoru uvedená v písm. a) a úprava směrem dolů uvedená v písm. b) předmětem předběžného schvalovacího řízení, jež vede k přijetí daňového rozhodnutí. Jedinými výjimkami z tohoto pravidla jsou případy, u nichž úprava vyplývá z uplatnění Úmluvy o zamezení dvojího zdanění v případě oprav zisku spojených společností („arbitrážní úmluva EU“) (15) nebo z úmluvy o zamezení dvojího zdanění. |
| --- | --- |

(31)

V souladu s čl. 185, odst. 2 poslední pododstavec zákona CIR 92 je úprava směrem nahoru uvedená v písm. a) a úprava směrem dolů uvedená v písm. b) předmětem předběžného schvalovacího řízení, jež vede k přijetí daňového rozhodnutí. Jedinými výjimkami z tohoto pravidla jsou případy, u nichž úprava vyplývá z uplatnění Úmluvy o zamezení dvojího zdanění v případě oprav zisku spojených společností („arbitrážní úmluva EU“) (15) nebo z úmluvy o zamezení dvojího zdanění.

15

| (32) | Zákon ze dne 21. června 2004 rovněž provedl změnu čl. 235, odst. 2 zákona CIR 92 tak, aby pravidla v oblasti stanovení převodních cen stanovená v čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92 platila také na stálé belgické provozovny společností, které v Belgii nesídlí. |
| --- | --- |

(32)

Zákon ze dne 21. června 2004 rovněž provedl změnu čl. 235, odst. 2 zákona CIR 92 tak, aby pravidla v oblasti stanovení převodních cen stanovená v čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92 platila také na stálé belgické provozovny společností, které v Belgii nesídlí.

2.2.3.   Důvodová zpráva k zákonu ze dne 21. června 2004 a rámcové směrnice v ní uvedené

Důvodová zpráva k zákonu ze dne 21. června 2004 a rámcové směrnice v ní uvedené

2.2.3.1.   Důvodová zpráva k zákonu ze dne 21. června 2004

Důvodová zpráva k zákonu ze dne 21. června 2004

| (33) | Důvodová zpráva k zákonu ze dne 21. června 2004 (dále jen „důvodová zpráva“) uvádí rámcové směrnice ohledně cíle a provádění čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92 (16). Podle důvodové zprávy čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92 „vychází ze znění článku 9 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku“ (17). Důvodová zpráva dále upřesňuje, že „navrhované ustanovení umožní uvést belgické právní předpisy do souladu s mezinárodně přijatým standardem“ (18). Zdůrazňuje velmi těsnou vazbu mezi účetním a daňovým právem, což má za následek, že odchylka od účetního práva z daňových důvodů vyžaduje jasně vymezený právní základ. Kodifikace zásady obvyklých tržních podmínek v belgických zákonech o dani z příjmu byla proto považována za nezbytnou, aby bylo možno provádět úpravy převodních cen, jaké vyžadují standardy dohodnuté na mezinárodní úrovni, které ale představují odchylku od účetního práva. |
| --- | --- |

(33)

Důvodová zpráva k zákonu ze dne 21. června 2004 (dále jen „důvodová zpráva“) uvádí rámcové směrnice ohledně cíle a provádění čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92 (16). Podle důvodové zprávy čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92 „vychází ze znění článku 9 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku“ (17). Důvodová zpráva dále upřesňuje, že „navrhované ustanovení umožní uvést belgické právní předpisy do souladu s mezinárodně přijatým standardem“ (18). Zdůrazňuje velmi těsnou vazbu mezi účetním a daňovým právem, což má za následek, že odchylka od účetního práva z daňových důvodů vyžaduje jasně vymezený právní základ. Kodifikace zásady obvyklých tržních podmínek v belgických zákonech o dani z příjmu byla proto považována za nezbytnou, aby bylo možno provádět úpravy převodních cen, jaké vyžadují standardy dohodnuté na mezinárodní úrovni, které ale představují odchylku od účetního práva.

16

vychází ze znění článku 9 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku

17

navrhované ustanovení umožní uvést belgické právní předpisy do souladu s mezinárodně přijatým standardem

18

| (34) | Pokud jde o úpravu směrem dolů, s níž se počítá v čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, důvodová zpráva vysvětluje, že toto opatření má za cíl „zamezit nebo zrušit (možné) dvojí zdanění“. Dále se v ní upřesňuje, že se tato úprava provádí pouze v případě, kdy Útvar daňových rozhodnutí usoudí, že primární úprava je opodstatněná jak ve své zásadě, tak ve své výši. |
| --- | --- |

(34)

Pokud jde o úpravu směrem dolů, s níž se počítá v čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, důvodová zpráva vysvětluje, že toto opatření má za cíl „zamezit nebo zrušit (možné) dvojí zdanění“. Dále se v ní upřesňuje, že se tato úprava provádí pouze v případě, kdy Útvar daňových rozhodnutí usoudí, že primární úprava je opodstatněná jak ve své zásadě, tak ve své výši.

zamezit nebo zrušit (možné) dvojí zdanění

| (35) | Důvodová zpráva obsahuje rovněž rámcové směrnice k tomu, co je nutno považovat za nadnárodní skupinu spojených společností, a ohledně úkolů Útvaru daňových rozhodnutí. Je v ní zejména uvedeno, že Útvar daňových rozhodnutí se vyslovuje k použité metodice, vykonávaným funkcím, neseným rizikům a aktivům použitým k vymezení daňového základu. |
| --- | --- |

(35)

Důvodová zpráva obsahuje rovněž rámcové směrnice k tomu, co je nutno považovat za nadnárodní skupinu spojených společností, a ohledně úkolů Útvaru daňových rozhodnutí. Je v ní zejména uvedeno, že Útvar daňových rozhodnutí se vyslovuje k použité metodice, vykonávaným funkcím, neseným rizikům a aktivům použitým k vymezení daňového základu.

2.2.3.2.   Správní oběžník ze dne 4. července 2006

Správní oběžník ze dne 4. července 2006

| (36) | Dne 4. července 2006 byl zveřejněn správní oběžník s rámcovými směrnicemi ohledně provádění čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92 (dále jen „oběžník“) jak při úpravách směrem nahoru, tak směrem dolů (19). Oběžník potvrzuje definice uvedené v důvodové zprávě ohledně subjektů, které jsou součástí nadnárodní skupiny, a přeshraničních transakcí, kterých se týká čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92. Popisuje rovněž úlohu, odpovědnost a pravomoci Útvaru daňových rozhodnutí. |
| --- | --- |

(36)

Dne 4. července 2006 byl zveřejněn správní oběžník s rámcovými směrnicemi ohledně provádění čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92 (dále jen „oběžník“) jak při úpravách směrem nahoru, tak směrem dolů (19). Oběžník potvrzuje definice uvedené v důvodové zprávě ohledně subjektů, které jsou součástí nadnárodní skupiny, a přeshraničních transakcí, kterých se týká čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92. Popisuje rovněž úlohu, odpovědnost a pravomoci Útvaru daňových rozhodnutí.

19

| (37) | Oběžník odkazuje na povinný zásah Útvaru daňových rozhodnutí při úpravách směrem dolů a na nezávislost tohoto útvaru při stanovení podmínek případ od případu, což má přispívat k účinnosti a vyšší jistotě daňových poplatníků a k zlepšení investičního prostředí v Belgii. |
| --- | --- |

(37)

Oběžník odkazuje na povinný zásah Útvaru daňových rozhodnutí při úpravách směrem dolů a na nezávislost tohoto útvaru při stanovení podmínek případ od případu, což má přispívat k účinnosti a vyšší jistotě daňových poplatníků a k zlepšení investičního prostředí v Belgii.

| (38) | Oběžník potvrzuje, že pro účely výpočtu daňového základu se provádí vhodná úprava zisku směrem dolů podle čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 formou „zvýšení původního stavu rezerv“ v daňovém přiznání podniku (formulář 275.1) (20). Pokud jde o pojem „vhodná“, který je použit v čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 v souvislosti s úpravou směrem dolů, oběžník upozorňuje, že nedojde k vyrovnávací úpravě směrem dolů (21), pokud primární úprava směrem nahoru provedená jinou jurisdikcí je nadměrná. Popisuje rovněž způsob, kterým je nutno zanést do daňových účtů dotčeného belgické společnosti úpravy převodních cen. Oběžník závěrem připomíná, že čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92 platí ode dne 19. července 2004. |
| --- | --- |

(38)

Oběžník potvrzuje, že pro účely výpočtu daňového základu se provádí vhodná úprava zisku směrem dolů podle čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 formou „zvýšení původního stavu rezerv“ v daňovém přiznání podniku (formulář 275.1) (20). Pokud jde o pojem „vhodná“, který je použit v čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 v souvislosti s úpravou směrem dolů, oběžník upozorňuje, že nedojde k vyrovnávací úpravě směrem dolů (21), pokud primární úprava směrem nahoru provedená jinou jurisdikcí je nadměrná. Popisuje rovněž způsob, kterým je nutno zanést do daňových účtů dotčeného belgické společnosti úpravy převodních cen. Oběžník závěrem připomíná, že čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92 platí ode dne 19. července 2004.

20

21

2.2.3.3.   Odpovědi ministra financí na parlamentní otázky ohledně osvobození nadměrného zisku od daně

Odpovědi ministra financí na parlamentní otázky ohledně osvobození nadměrného zisku od daně

| (39) | V odpovědi na parlamentní otázku podanou v roce 2005 (22) tehdejší ministr financí potvrdil, že skutečně dosažený zisk belgického subjektu nadnárodní skupiny, který přesahuje zisk za obvyklých tržních podmínek, nemá být zdaněn v Belgii a že belgickým daňovým orgánům nepřísluší stanovit, které jsou ostatní zahraniční subjekty nadnárodní skupiny, které mají přidat tento nadměrný zisk ke svému daňovému základu. |
| --- | --- |

(39)

V odpovědi na parlamentní otázku podanou v roce 2005 (22) tehdejší ministr financí potvrdil, že skutečně dosažený zisk belgického subjektu nadnárodní skupiny, který přesahuje zisk za obvyklých tržních podmínek, nemá být zdaněn v Belgii a že belgickým daňovým orgánům nepřísluší stanovit, které jsou ostatní zahraniční subjekty nadnárodní skupiny, které mají přidat tento nadměrný zisk ke svému daňovému základu.

22

| (40) | Parlamentní otázka z roku 2007 ohledně daňových rozhodnutí a mezinárodního daňového úniku (23) poukazuje na souvislost mezi čl. 185 odst. 2 písm. a) a b) zákona CIR 92 na jedné straně a odstavci 1 a 2 odpovídajícího článku 9 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku na straně druhé. Poslanec, který otázku položil, upozornil, že většina úmluv o oblasti dvojího zdanění uzavřených Belgií obsahuje pouze ustanovení o úpravě převodních cen směrem nahoru. V úmluvách, které obsahují ustanovení o úpravách převodních cen směrem dolů, představují úpravy směrem dolů provedené belgickými orgány vždy pouze reakci na úpravu směrem nahoru provedenou druhým smluvním státem. Poslanec rovněž poznamenal, že pouze nízký počet daňových poplatníků by požádal o daňové rozhodnutí ohledně úpravy převodních cen směrem nahoru, ačkoli z právního hlediska tato povinnost platí rovněž pro tento typ úpravy. Poslanec položil závěrem otázku, zda by Belgie provedla jednostrannou úpravu směrem dolů, pokud by dotčená cizí země uvedla do souladu svou primární úpravu či by byla informována o belgické úpravě směrem dolů. |
| --- | --- |

(40)

Parlamentní otázka z roku 2007 ohledně daňových rozhodnutí a mezinárodního daňového úniku (23) poukazuje na souvislost mezi čl. 185 odst. 2 písm. a) a b) zákona CIR 92 na jedné straně a odstavci 1 a 2 odpovídajícího článku 9 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku na straně druhé. Poslanec, který otázku položil, upozornil, že většina úmluv o oblasti dvojího zdanění uzavřených Belgií obsahuje pouze ustanovení o úpravě převodních cen směrem nahoru. V úmluvách, které obsahují ustanovení o úpravách převodních cen směrem dolů, představují úpravy směrem dolů provedené belgickými orgány vždy pouze reakci na úpravu směrem nahoru provedenou druhým smluvním státem. Poslanec rovněž poznamenal, že pouze nízký počet daňových poplatníků by požádal o daňové rozhodnutí ohledně úpravy převodních cen směrem nahoru, ačkoli z právního hlediska tato povinnost platí rovněž pro tento typ úpravy. Poslanec položil závěrem otázku, zda by Belgie provedla jednostrannou úpravu směrem dolů, pokud by dotčená cizí země uvedla do souladu svou primární úpravu či by byla informována o belgické úpravě směrem dolů.

23

| (41) | Tehdejší ministr financí odpověděl, že dosud byly obdrženy pouze žádostí o úpravu směrem dolů. Ministr dále tvrdil, že Belgii nepřísluší stanovit zemi, které je nutné přičíst nadměrný zisk, a že je proto nemožno určit zemi, se kterou je nutno vyměňovat si informace ohledně belgické úpravy směrem dolů. |
| --- | --- |

(41)

Tehdejší ministr financí odpověděl, že dosud byly obdrženy pouze žádostí o úpravu směrem dolů. Ministr dále tvrdil, že Belgii nepřísluší stanovit zemi, které je nutné přičíst nadměrný zisk, a že je proto nemožno určit zemi, se kterou je nutno vyměňovat si informace ohledně belgické úpravy směrem dolů.

| (42) | Po odhaleních tisku v souvislosti s případem „LuxLeaks“ bylo v lednu roku 2015 ministru financí opět předloženo několik parlamentních otázek ohledně výměny informací mezi daňovými správami nebo jejich neexistující výměny, ohledně propagace režimu zdanění nadměrného zisku pod heslem „Only in Belgium“ a ohledně možností, které byly nabízeny nadnárodním společnostem při snížení částky vyměřené na základě daně z příjmu právnických osob pomocí daňových rozhodnutí (24). Ministr financí připomenul, že při daňových rozhodnutích ohledně osvobození nadměrného zisku od daně uplatňuje Útvar daňových rozhodnutí pouze zásadu obvyklých tržních podmínek, a potvrdil platnost odpovědi ministra financí z roku 2007 ohledně výměny informací. |
| --- | --- |

(42)

Po odhaleních tisku v souvislosti s případem „LuxLeaks“ bylo v lednu roku 2015 ministru financí opět předloženo několik parlamentních otázek ohledně výměny informací mezi daňovými správami nebo jejich neexistující výměny, ohledně propagace režimu zdanění nadměrného zisku pod heslem „Only in Belgium“ a ohledně možností, které byly nabízeny nadnárodním společnostem při snížení částky vyměřené na základě daně z příjmu právnických osob pomocí daňových rozhodnutí (24). Ministr financí připomenul, že při daňových rozhodnutích ohledně osvobození nadměrného zisku od daně uplatňuje Útvar daňových rozhodnutí pouze zásadu obvyklých tržních podmínek, a potvrdil platnost odpovědi ministra financí z roku 2007 ohledně výměny informací.

Only in Belgium

24

2.2.4.   Zákon ze dne 24. prosince 2002, kterým se zavádí režim daňových rozhodnutí

Zákon ze dne 24. prosince 2002, kterým se zavádí režim daňových rozhodnutí

| (43) | Zákon ze dne 24. prosince 2002 umožňuje ministru financí rozhodovat pomocí daňového rozhodnutí o každé žádosti o uplatnění ustanovení daňového práva (25). |
| --- | --- |

(43)

Zákon ze dne 24. prosince 2002 umožňuje ministru financí rozhodovat pomocí daňového rozhodnutí o každé žádosti o uplatnění ustanovení daňového práva (25).

25

| (44) | V článku 20 tohoto zákona je definováno, co se rozumí pojmem daňové rozhodnutí, a stanoví se zásada, podle níž takové rozhodnutí nesmí vést ke snížení vyměřené daně nebo k osvobození daňového poplatníka od této daně.
  „Daňovým rozhodnutím se rozumí právní akt, kterým Federální veřejná finanční služba stanoví v souladu s platnými ustanoveními, jakým způsobem se zákon uplatní na určitou situaci nebo na konkrétní transakci, která dosud nevedla k důsledkům na daňové úrovni.
  Daňové rozhodnutí nesmí vést k osvobození od daně nebo k jejímu snížení.“ |
| --- | --- |

(44)

V článku 20 tohoto zákona je definováno, co se rozumí pojmem daňové rozhodnutí, a stanoví se zásada, podle níž takové rozhodnutí nesmí vést ke snížení vyměřené daně nebo k osvobození daňového poplatníka od této daně.

„Daňovým rozhodnutím se rozumí právní akt, kterým Federální veřejná finanční služba stanoví v souladu s platnými ustanoveními, jakým způsobem se zákon uplatní na určitou situaci nebo na konkrétní transakci, která dosud nevedla k důsledkům na daňové úrovni.

Daňové rozhodnutí nesmí vést k osvobození od daně nebo k jejímu snížení.“

| (45) | V článku 22 zákona se stanoví okolnosti, za kterých nelze daňové rozhodnutí vydat, a to například v případě, kdy se žádost týká stejných situací nebo transakcí, které již vyvolaly důsledky na daňové úrovni. V článku 23 zákona je definována zásada, podle níž vážou daňová rozhodnutí daňovou správu pro budoucnost, a rovněž okolnosti, za kterých není daňová správa daňovým rozhodnutím vázána. Jedná se o případ, kdy se ukáže, že daňové rozhodnutí není v souladu s ustanoveními Smluv, práva Unie či vnitrostátního práva. |
| --- | --- |

(45)

V článku 22 zákona se stanoví okolnosti, za kterých nelze daňové rozhodnutí vydat, a to například v případě, kdy se žádost týká stejných situací nebo transakcí, které již vyvolaly důsledky na daňové úrovni. V článku 23 zákona je definována zásada, podle níž vážou daňová rozhodnutí daňovou správu pro budoucnost, a rovněž okolnosti, za kterých není daňová správa daňovým rozhodnutím vázána. Jedná se o případ, kdy se ukáže, že daňové rozhodnutí není v souladu s ustanoveními Smluv, práva Unie či vnitrostátního práva.

| (46) | Zákonem ze dne 21. června 2004 se mění zákon ze dne 24. prosince 2002, kterým se zavádí režim daňových rozhodnutí v daňové oblasti, a vzniká jím v rámci belgické správy nezávislý orgán pověřený vydáváním daňových rozhodnutí (26). Na základě zákona ze dne 21. června 2004 byl královským dekretem ze dne 23. srpna 2004 zřízen v rámci ministerstva financí útvar daňových rozhodnutí příslušný pro vydávání daňových rozhodnutí (s názvem „Service Public Fédéral Finances“). Útvar daňových rozhodnutí zveřejňuje výroční zprávu o své činnosti. |
| --- | --- |

(46)

Zákonem ze dne 21. června 2004 se mění zákon ze dne 24. prosince 2002, kterým se zavádí režim daňových rozhodnutí v daňové oblasti, a vzniká jím v rámci belgické správy nezávislý orgán pověřený vydáváním daňových rozhodnutí (26). Na základě zákona ze dne 21. června 2004 byl královským dekretem ze dne 23. srpna 2004 zřízen v rámci ministerstva financí útvar daňových rozhodnutí příslušný pro vydávání daňových rozhodnutí (s názvem „Service Public Fédéral Finances“). Útvar daňových rozhodnutí zveřejňuje výroční zprávu o své činnosti.

26

Service Public Fédéral Finances

2.3.   Popis pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování

Popis pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování

2.3.1.   Vzorová úmluva OECD o daních z příjmu a majetku a pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování

Vzorová úmluva OECD o daních z příjmu a majetku a pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování

| (47) | Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) poskytuje svým členským státům pokyny v oblasti zdanění. Pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování jsou uvedeny ve vzorové úmluvě OECD o daních z příjmu a majetku a v pokynech OECD pro vnitropodnikové oceňování určeným nadnárodním společnostem a daňovým správám (dále jen „pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování“) (27), které jsou právně nezávazné nástroje. |
| --- | --- |

(47)

Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) poskytuje svým členským státům pokyny v oblasti zdanění. Pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování jsou uvedeny ve vzorové úmluvě OECD o daních z příjmu a majetku a v pokynech OECD pro vnitropodnikové oceňování určeným nadnárodním společnostem a daňovým správám (dále jen „pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování“) (27), které jsou právně nezávazné nástroje.

27

| (48) | Vzhledem k nezávazné povaze vzorové úmluvy a pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování je tak daňovým správám členských zemí OECD pouze doporučováno, aby podle nich postupovaly. Oba tyto nástroje přesto obecně slouží jako reference a mají určitý vliv na daňové postupy členských zemí OECD (a také nečlenských zemí). V řadě členských států se tyto nástroje staly navíc pravomocnými nebo slouží jako reference pro výklad úmluv o dvojím zdanění a vnitrostátních právních předpisů v oblasti daní (28). Komise zmiňuje v tomto rozhodnutí vzorovou úmluvu OECD o daních z příjmu a majetku a pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování z toho důvodu, že tyto nástroje jsou výsledkem diskuse odborníků vedené v rámci OECD a upřesňují techniky, které umožňují čelit společným výzvám. |
| --- | --- |

(48)

Vzhledem k nezávazné povaze vzorové úmluvy a pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování je tak daňovým správám členských zemí OECD pouze doporučováno, aby podle nich postupovaly. Oba tyto nástroje přesto obecně slouží jako reference a mají určitý vliv na daňové postupy členských zemí OECD (a také nečlenských zemí). V řadě členských států se tyto nástroje staly navíc pravomocnými nebo slouží jako reference pro výklad úmluv o dvojím zdanění a vnitrostátních právních předpisů v oblasti daní (28). Komise zmiňuje v tomto rozhodnutí vzorovou úmluvu OECD o daních z příjmu a majetku a pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování z toho důvodu, že tyto nástroje jsou výsledkem diskuse odborníků vedené v rámci OECD a upřesňují techniky, které umožňují čelit společným výzvám.

28

| (49) | Vzorová úmluvu OECD o daních z příjmu a majetku a komentáře k ní poskytují rámcové směrnice k výkladu úmluv v oblasti dvojího zdanění. Pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování poskytují daňovým správám a nadnárodním podnikům rámcové směrnice k uplatnění zásady obvyklých tržních podmínek při stanovení převodních cen (29). Převodními cenami se rozumí ceny účtované za obchodní transakce mezi odlišnými subjekty stejné skupiny podniků. Vazby, které spojují členy nadnárodní skupiny, jim umožňují stanovit v rámci jejích vztahů uvnitř skupiny, které mají vliv na převodní ceny (a tím na zdanitelné příjmy), zvláštní podmínky, které se liší od podmínek, které by platily, pokud by členové skupiny jednali jako nezávislé podniky (30). Uvedené umožňuje převádět zisk z jednoho daňového území do jiného a podněcuje k přiznávání v rámci možností co nejnižšího zisku na územích, kde je zisk více daněn. Aby daňové správy tomuto zabránily, měly by uznávat pouze převodní ceny mezi podniky stejné skupiny, kterými se odměňují transakce ve výši, již by stanovily nezávislé podniky při vyjednáváních za podmínek srovnatelných s obvyklými tržními podmínkami (31). Právě to se označuje jako „zásada obvyklých tržních podmínek“. |
| --- | --- |

(49)

Vzorová úmluvu OECD o daních z příjmu a majetku a komentáře k ní poskytují rámcové směrnice k výkladu úmluv v oblasti dvojího zdanění. Pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování poskytují daňovým správám a nadnárodním podnikům rámcové směrnice k uplatnění zásady obvyklých tržních podmínek při stanovení převodních cen (29). Převodními cenami se rozumí ceny účtované za obchodní transakce mezi odlišnými subjekty stejné skupiny podniků. Vazby, které spojují členy nadnárodní skupiny, jim umožňují stanovit v rámci jejích vztahů uvnitř skupiny, které mají vliv na převodní ceny (a tím na zdanitelné příjmy), zvláštní podmínky, které se liší od podmínek, které by platily, pokud by členové skupiny jednali jako nezávislé podniky (30). Uvedené umožňuje převádět zisk z jednoho daňového území do jiného a podněcuje k přiznávání v rámci možností co nejnižšího zisku na územích, kde je zisk více daněn. Aby daňové správy tomuto zabránily, měly by uznávat pouze převodní ceny mezi podniky stejné skupiny, kterými se odměňují transakce ve výši, již by stanovily nezávislé podniky při vyjednáváních za podmínek srovnatelných s obvyklými tržními podmínkami (31). Právě to se označuje jako „zásada obvyklých tržních podmínek“.

29

30

31

| (50) | Uplatnění zásady obvyklých tržních podmínek proto vychází ze srovnání mezi kontrolovanými podmínkami transakce (v rámci skupiny) a srovnatelnými transakcemi provedenými mezi nezávislými podniky za srovnatelných podmínek při zajištění, že žádný případný rozdíl mezi srovnávanými situacemi nemůže výrazně ovlivnit analyzované podmínky (např. cenu nebo ziskové rozpětí), nebo za podmínky, že lze uplatnit přiměřeně spolehlivé úpravy, aby se odstranil dopad takových rozdílů. |
| --- | --- |

(50)

Uplatnění zásady obvyklých tržních podmínek proto vychází ze srovnání mezi kontrolovanými podmínkami transakce (v rámci skupiny) a srovnatelnými transakcemi provedenými mezi nezávislými podniky za srovnatelných podmínek při zajištění, že žádný případný rozdíl mezi srovnávanými situacemi nemůže výrazně ovlivnit analyzované podmínky (např. cenu nebo ziskové rozpětí), nebo za podmínky, že lze uplatnit přiměřeně spolehlivé úpravy, aby se odstranil dopad takových rozdílů.

| (51) | Jak vzorová úmluva OECD o daních z příjmu a majetku, tak pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování se opírají o zásadu, na niž přistoupily členské země OECD a podle které se obecněji zachází s jednotlivými právnickými subjekty, které tvoří společně nadnárodní skupinu, jako s odlišnými subjekty z hlediska daně z příjmu právnických osob (dále jen „metoda odlišného subjektu“). Z této metody odlišného subjektu vyplývá, že každý jednotlivý subjekt nadnárodní skupiny je zdaněn na základě svých vlastních příjmů (32). Členské země OECD zvolily metodu odlišného subjektu jako zásadu mezinárodního zdanění, aby v každé zemi proběhlo zdanění na správném základě a zamezilo se dvojímu zdanění, a tím zabránilo střetům mezi daňovými správami a podpořil se mezinárodní obchod a investiční činnost. |
| --- | --- |

(51)

Jak vzorová úmluva OECD o daních z příjmu a majetku, tak pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování se opírají o zásadu, na niž přistoupily členské země OECD a podle které se obecněji zachází s jednotlivými právnickými subjekty, které tvoří společně nadnárodní skupinu, jako s odlišnými subjekty z hlediska daně z příjmu právnických osob (dále jen „metoda odlišného subjektu“). Z této metody odlišného subjektu vyplývá, že každý jednotlivý subjekt nadnárodní skupiny je zdaněn na základě svých vlastních příjmů (32). Členské země OECD zvolily metodu odlišného subjektu jako zásadu mezinárodního zdanění, aby v každé zemi proběhlo zdanění na správném základě a zamezilo se dvojímu zdanění, a tím zabránilo střetům mezi daňovými správami a podpořil se mezinárodní obchod a investiční činnost.

32

| (52) | Odstavec 1.10 pokynů OECD k převodním cenám výslovně odkazuje na úspory z rozsahu a výhody integrace (synergie), pokud jde o metodu odlišného subjektu, na níž spočívá zásada obvyklých tržních podmínek:
  „Podle některých vykazuje zásada obvyklých tržních podmínek inherentní nedostatky, protože metoda odlišných subjektů, ze které vychází, vždy nezohledňuje úspory z rozsahu a vzájemná působení, které vyplývají z integrace podniků. Neexistují ale široce přijatá objektivní kritéria, na jejichž základě by bylo možno připisovat úspory z rozsahu a výhody plynoucí z integrace jednotlivým sdruženým podnikům.“ |
| --- | --- |

(52)

Odstavec 1.10 pokynů OECD k převodním cenám výslovně odkazuje na úspory z rozsahu a výhody integrace (synergie), pokud jde o metodu odlišného subjektu, na níž spočívá zásada obvyklých tržních podmínek:

„Podle některých vykazuje zásada obvyklých tržních podmínek inherentní nedostatky, protože metoda odlišných subjektů, ze které vychází, vždy nezohledňuje úspory z rozsahu a vzájemná působení, které vyplývají z integrace podniků. Neexistují ale široce přijatá objektivní kritéria, na jejichž základě by bylo možno připisovat úspory z rozsahu a výhody plynoucí z integrace jednotlivým sdruženým podnikům.“

2.3.2.   Zásada obvyklých tržních podmínek

Zásada obvyklých tržních podmínek

| (53) | Obecně uznávaná zásada obvyklých tržních podmínek je uvedena v článku 9 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku, který tvoří základ úmluv o zamezení dvojího zdanění, jimiž jsou vázány členské země OECD, a tedy také Belgie, a rovněž stále častěji nečlenské země. Protože pružnost, se kterou se počítá v dohodě o převodních cenách, může vést k převádění daňového základu z jednoho území na druhé, existence obecně uznávané zásady obvyklých tržních podmínek v úmluvách o zamezení dvojího zdanění slouží ke splnění cíle těchto úmluv, tj. zamezit dvojímu zdanění a zabránit daňovým únikům. |
| --- | --- |

(53)

Obecně uznávaná zásada obvyklých tržních podmínek je uvedena v článku 9 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku, který tvoří základ úmluv o zamezení dvojího zdanění, jimiž jsou vázány členské země OECD, a tedy také Belgie, a rovněž stále častěji nečlenské země. Protože pružnost, se kterou se počítá v dohodě o převodních cenách, může vést k převádění daňového základu z jednoho území na druhé, existence obecně uznávané zásady obvyklých tržních podmínek v úmluvách o zamezení dvojího zdanění slouží ke splnění cíle těchto úmluv, tj. zamezit dvojímu zdanění a zabránit daňovým únikům.

| (54) | V článku 9 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku je uveden způsob, jak prakticky provádět úpravy daňového základu v oblasti převodních cen, a upřesňuje se, v jakých případech se tyto úpravy mají provádět:






  — | V čl. 9 odst. 1 se upřesňuje, že smluvní stát může zvýšit daňový základ daňového poplatníka, který sídlí na jeho území, pokud se domnívá, že převodní ceny, které uplatňuje, vedou k příliš nízkému základu daně, a tento stát ho tak může zdanit v odpovídající výši. Uvedené se označuje za „primární úpravu“, jejíž pomocí daňová správa reviduje směrem nahoru zdanitelný zisk, který daňový poplatník přiznal (33). |
| --- | --- | --- |

(54)

V článku 9 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku je uveden způsob, jak prakticky provádět úpravy daňového základu v oblasti převodních cen, a upřesňuje se, v jakých případech se tyto úpravy mají provádět:

—

V čl. 9 odst. 1 se upřesňuje, že smluvní stát může zvýšit daňový základ daňového poplatníka, který sídlí na jeho území, pokud se domnívá, že převodní ceny, které uplatňuje, vedou k příliš nízkému základu daně, a tento stát ho tak může zdanit v odpovídající výši. Uvedené se označuje za „primární úpravu“, jejíž pomocí daňová správa reviduje směrem nahoru zdanitelný zisk, který daňový poplatník přiznal (33).

33

| — | Čl. 9 odst. 2 má zabránit, aby zisk, který smluvní stát v souladu s čl. 9 odst. 1 takto zdanil pomocí primární úpravy, nebyl rovněž zdaněn na úrovni přidruženého podniku, který sídlí v jiném smluvním státě (34). Za tímto účelem zavazuje tento druhý smluvní stát, aby snížil daňový základ tohoto přidruženého podniku o výši upraveného zisku, který byl zdaněn prvním smluvním státem následkem primární úpravy, nebo počítal s vrácením již vybrané daně. Tato úprava prováděná druhým smluvním státem ale není automatická. Pokud se domnívá, že primární úprava není opodstatněná – ať již ve své podstatě nebo ve své výši –, má možnost nepřistoupit k takové úpravě, což obvykle také neučiní (35). |
| --- | --- |

—

Čl. 9 odst. 2 má zabránit, aby zisk, který smluvní stát v souladu s čl. 9 odst. 1 takto zdanil pomocí primární úpravy, nebyl rovněž zdaněn na úrovni přidruženého podniku, který sídlí v jiném smluvním státě (34). Za tímto účelem zavazuje tento druhý smluvní stát, aby snížil daňový základ tohoto přidruženého podniku o výši upraveného zisku, který byl zdaněn prvním smluvním státem následkem primární úpravy, nebo počítal s vrácením již vybrané daně. Tato úprava prováděná druhým smluvním státem ale není automatická. Pokud se domnívá, že primární úprava není opodstatněná – ať již ve své podstatě nebo ve své výši –, má možnost nepřistoupit k takové úpravě, což obvykle také neučiní (35).

34

35

Úprava směrem dolů provedená druhým smluvním státem na základě čl. 9 odst. 2 se nazývá „vyrovnávací úprava“ a v případě jejího poskytnutí se skutečně zamezí dvojímu zdanění zisku.

| (55) | Pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování stanoví pět metod odhadu cen za obvyklých tržních podmínek a rozdělení zisku mezi podniky stejné skupiny: i) metoda srovnatelné ceny na volném trhu, ii) metoda „náklady plus přirážka“, iii) metoda ceny při opětovném prodeji, iv) metoda TNMM a v) transakční metoda rozdělení zisku. Pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování rozlišují mezi tradičními metodami založenými na transakci (první tři uvedené) a transakčními metodami založenými na zisku (poslední dvě uvedené). Nadnárodní podniky mohou používat metody stanovení převodních cen, které nejsou uvedeny v těchto pokynech, ale za podmínky, že tyto metody povedou ke stanovení převodních cen za obvyklých tržních podmínek (36). |
| --- | --- |

(55)

Pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování stanoví pět metod odhadu cen za obvyklých tržních podmínek a rozdělení zisku mezi podniky stejné skupiny: i) metoda srovnatelné ceny na volném trhu, ii) metoda „náklady plus přirážka“, iii) metoda ceny při opětovném prodeji, iv) metoda TNMM a v) transakční metoda rozdělení zisku. Pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování rozlišují mezi tradičními metodami založenými na transakci (první tři uvedené) a transakčními metodami založenými na zisku (poslední dvě uvedené). Nadnárodní podniky mohou používat metody stanovení převodních cen, které nejsou uvedeny v těchto pokynech, ale za podmínky, že tyto metody povedou ke stanovení převodních cen za obvyklých tržních podmínek (36).

36

| (56) | Metoda TNMM je jednou z „nepřímých metod“ odhadu cen transakcí za obvyklých tržních podmínek a rozdělení zisku mezi podniky stejné skupiny. Její pomocí se odhaduje přibližný zisk za obvyklých tržních podmínek spíše u řady kontrolovaných transakcí nebo u celé činnosti než u jedné konkrétní transakce. |
| --- | --- |

(56)

Metoda TNMM je jednou z „nepřímých metod“ odhadu cen transakcí za obvyklých tržních podmínek a rozdělení zisku mezi podniky stejné skupiny. Její pomocí se odhaduje přibližný zisk za obvyklých tržních podmínek spíše u řady kontrolovaných transakcí nebo u celé činnosti než u jedné konkrétní transakce.

| (57) | Při použití metody TNMM je nutno vybrat část kontrolované transakce nebo řadu kontrolovaných transakcí, u nichž se zvolí ukazatel čistého zisku (37) a otestuje se. Tento výběr musí být v souladu s provedenou funkční analýzou. Obecně platí, že část testovaná v rámci studie založené na metodě TNMM je ta část, u níž lze tuto metodu uplatnit co nejspolehlivěji a u níž bylo možno nalézt nejspolehlivější srovnávací prvky. Konkrétně se bude jednat o tu z obou dotčených částí, která se na základě funkční analýzy ukáže jako méně složitá, zatímco zbytkový zisk vytvořený kontrolovanou transakcí či řadou kontrolovaných transakcí bude připsán nejsložitější části (38). |
| --- | --- |

(57)

Při použití metody TNMM je nutno vybrat část kontrolované transakce nebo řadu kontrolovaných transakcí, u nichž se zvolí ukazatel čistého zisku (37) a otestuje se. Tento výběr musí být v souladu s provedenou funkční analýzou. Obecně platí, že část testovaná v rámci studie založené na metodě TNMM je ta část, u níž lze tuto metodu uplatnit co nejspolehlivěji a u níž bylo možno nalézt nejspolehlivější srovnávací prvky. Konkrétně se bude jednat o tu z obou dotčených částí, která se na základě funkční analýzy ukáže jako méně složitá, zatímco zbytkový zisk vytvořený kontrolovanou transakcí či řadou kontrolovaných transakcí bude připsán nejsložitější části (38).

37

38

| (58) | Metoda TNMM se proto často používá v případě, kdy jedna z částí kontrolované transakce nebo řady kontrolovaných transakcí přispívá všemi složitými a/nebo jedinečnými prvky spojenými s transakcí či transakcemi, zatímco druhá část zajišťuje nejběžnější a/nebo automatické funkce a nevykazuje žádný jedinečný příspěvek, jako je tomu například u omezeného rozdělení rizik. Metoda TNMM je naopak málo spolehlivá v případech, kdy každá ze stran vykazuje jedinečné hodnotové příspěvky. V takovém případě se za nejvhodnější metodu stanovení převodních cen považuje transakční metoda rozdělení zisku (39). |
| --- | --- |

(58)

Metoda TNMM se proto často používá v případě, kdy jedna z částí kontrolované transakce nebo řady kontrolovaných transakcí přispívá všemi složitými a/nebo jedinečnými prvky spojenými s transakcí či transakcemi, zatímco druhá část zajišťuje nejběžnější a/nebo automatické funkce a nevykazuje žádný jedinečný příspěvek, jako je tomu například u omezeného rozdělení rizik. Metoda TNMM je naopak málo spolehlivá v případech, kdy každá ze stran vykazuje jedinečné hodnotové příspěvky. V takovém případě se za nejvhodnější metodu stanovení převodních cen považuje transakční metoda rozdělení zisku (39).

39

2.4.   Příjemci napadeného režimu

Příjemci napadeného režimu

| (59) | Režim zdanění nadměrného zisku se provádí od roku 2004 a postupně nabyl na významu. Podle informací poskytnutých Belgií využilo napadený režim od jeho zavedení 55 podniků a bylo vydáno celkem 66 daňových rozhodnutí (40). Belgické orgány uvedly, že od zavedení napadeného režimu nikdy nezamítly žádost o daňové rozhodnutí, které umožňuje využít osvobození nadměrného zisku od daně (41). Počet daňových rozhodnutí vydaných každý rok od zavedení napadeného režimu v roce 2004 je uveden v tabulce.

  Počet daňových rozhodnutí o osvobození nadměrného zisku od daně vydaných od roku 2004

















  Rok | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet případů | 0 | 2 | 3 | 5 | 4 | 7 | 6 | 7 | 15 | 9 | 8 |
| Zdroj: belgické ministerstvo financí – stav k 31. květnu 2014. |

(59)

Režim zdanění nadměrného zisku se provádí od roku 2004 a postupně nabyl na významu. Podle informací poskytnutých Belgií využilo napadený režim od jeho zavedení 55 podniků a bylo vydáno celkem 66 daňových rozhodnutí (40). Belgické orgány uvedly, že od zavedení napadeného režimu nikdy nezamítly žádost o daňové rozhodnutí, které umožňuje využít osvobození nadměrného zisku od daně (41). Počet daňových rozhodnutí vydaných každý rok od zavedení napadeného režimu v roce 2004 je uveden v tabulce.

40

41

Počet daňových rozhodnutí o osvobození nadměrného zisku od daně vydaných od roku 2004

Počet daňových rozhodnutí o osvobození nadměrného zisku od daně vydaných od roku 2004

Rok

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Počet případů

0

2

3

5

4

7

6

7

15

9

8

Zdroj: belgické ministerstvo financí – stav k 31. květnu 2014.

Zdroj:

| (60) | Belgie poskytla klíčové finanční údaje ke všem 66 daňovým rozhodnutím, kterými se přiznalo osvobození nadměrného zisku od daně (více podrobností – viz příloha). |
| --- | --- |

(60)

Belgie poskytla klíčové finanční údaje ke všem 66 daňovým rozhodnutím, kterými se přiznalo osvobození nadměrného zisku od daně (více podrobností – viz příloha).

| (61) | Situace, za nichž bylo přiznáno osvobození nadměrného zisku od daně, lze znázornit na příkladech uvedených v 62. až 64. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(61)

Situace, za nichž bylo přiznáno osvobození nadměrného zisku od daně, lze znázornit na příkladech uvedených v 62. až 64. bodě odůvodnění.

| (62) | Příklad č. 1: podnik A uvádí ve své žádosti o daňové rozhodnutí, že má v úmyslu posílit své výrobní kapacity u daného produktu ve své belgické továrně a zároveň přenést koordinační funkci (funkci „centrálního podnikatele“) ze zahraniční dceřiné společnosti do Belgie. V žádosti se rovněž uvádí, že podnik A převede do Belgie několik pracovních míst vyjádřených v ekvivalentech plného pracovního úvazku. Z daňového rozhodnutí vyplývá, že otázka dvojího zdanění je bezpředmětná. V rozhodnutí se uvádí, že skutečnost, že je účetní zisk v Belgii vyšší než zisk nezávislé společnosti, souvisí s know-how, výhodami v oblasti nákupů, seznamy zákazníků atd., tedy faktory, které v rámci skupiny existovaly dříve, než byla funkce centrálního podnikatele převedena do Belgie. V daňovém rozhodnutí se zmiňuje, že skupina dala tato „nehmotná aktiva“ bezplatně k dispozici svému belgickému subjektu, což znamená, že jinde ve skupině neexistuje žádný zdanitelný příjem a proto ani žádné riziko dvojího zdanění. Daňové rozhodnutí ve skutečnosti připomíná (bod č. 48), že „belgickým daňovým orgánů nepřísluší určovat účetní položku „zisk“ zahraničních společností, v níž má být uváděn nadměrný zisk“. |
| --- | --- |

(62)

Příklad č. 1: podnik A uvádí ve své žádosti o daňové rozhodnutí, že má v úmyslu posílit své výrobní kapacity u daného produktu ve své belgické továrně a zároveň přenést koordinační funkci (funkci „centrálního podnikatele“) ze zahraniční dceřiné společnosti do Belgie. V žádosti se rovněž uvádí, že podnik A převede do Belgie několik pracovních míst vyjádřených v ekvivalentech plného pracovního úvazku. Z daňového rozhodnutí vyplývá, že otázka dvojího zdanění je bezpředmětná. V rozhodnutí se uvádí, že skutečnost, že je účetní zisk v Belgii vyšší než zisk nezávislé společnosti, souvisí s know-how, výhodami v oblasti nákupů, seznamy zákazníků atd., tedy faktory, které v rámci skupiny existovaly dříve, než byla funkce centrálního podnikatele převedena do Belgie. V daňovém rozhodnutí se zmiňuje, že skupina dala tato „nehmotná aktiva“ bezplatně k dispozici svému belgickému subjektu, což znamená, že jinde ve skupině neexistuje žádný zdanitelný příjem a proto ani žádné riziko dvojího zdanění. Daňové rozhodnutí ve skutečnosti připomíná (bod č. 48), že „belgickým daňovým orgánů nepřísluší určovat účetní položku „zisk“ zahraničních společností, v níž má být uváděn nadměrný zisk“.

belgickým daňovým orgánů nepřísluší určovat účetní položku „zisk“ zahraničních společností, v níž má být uváděn nadměrný zisk

| (63) | Příklad č. 2: podnik B uvádí ve své žádosti o daňové rozhodnutí, že má v úmyslu provést v Belgii investice do své expanze. Tvrdí, že nová investice je pro něj jakožto subjekt nadnárodní skupiny výhodnější než pro nezávislou společnost. Synergie, na něž se daňové rozhodnutí odvolává, se týkají výhod, které má podnik v Belgii v podobě nižších investičních nákladů, což souvisí se skutečností, že v Belgii již jeden závod vlastní, nižších provozních nákladů, což souvisí se skutečností, že všeobecné náklady závodu lze rozdělit na širším výrobním základě, a přístupu k levné energii. |
| --- | --- |

(63)

Příklad č. 2: podnik B uvádí ve své žádosti o daňové rozhodnutí, že má v úmyslu provést v Belgii investice do své expanze. Tvrdí, že nová investice je pro něj jakožto subjekt nadnárodní skupiny výhodnější než pro nezávislou společnost. Synergie, na něž se daňové rozhodnutí odvolává, se týkají výhod, které má podnik v Belgii v podobě nižších investičních nákladů, což souvisí se skutečností, že v Belgii již jeden závod vlastní, nižších provozních nákladů, což souvisí se skutečností, že všeobecné náklady závodu lze rozdělit na širším výrobním základě, a přístupu k levné energii.

| (64) | Příklad č. 3: podnik C vysvětluje ve své žádosti o daňové rozhodnutí, že má v úmyslu učinit po restrukturalizaci svých činností v Evropě ze své belgické společnosti centrálního podnikatele. Podnik C tak údajně posílí v Belgii počet svých zaměstnanců vyjádřený v ekvivalentech plného pracovního úvazku. Belgie i v tomto případě souhlasí s použitím metody TNMM a zohledňuje zisk před zdaněním vytvořený nezávislými podniky v rámci srovnatelných transakcí na volném trhu jako ukazatel míry zisku při výpočtu daňového základu centrálního podnikatele. Na tomto základě je podniku C poskytnuta úprava jeho čistého zisku před zdaněním směrem dolů ve výši 60 %. |
| --- | --- |

(64)

Příklad č. 3: podnik C vysvětluje ve své žádosti o daňové rozhodnutí, že má v úmyslu učinit po restrukturalizaci svých činností v Evropě ze své belgické společnosti centrálního podnikatele. Podnik C tak údajně posílí v Belgii počet svých zaměstnanců vyjádřený v ekvivalentech plného pracovního úvazku. Belgie i v tomto případě souhlasí s použitím metody TNMM a zohledňuje zisk před zdaněním vytvořený nezávislými podniky v rámci srovnatelných transakcí na volném trhu jako ukazatel míry zisku při výpočtu daňového základu centrálního podnikatele. Na tomto základě je podniku C poskytnuta úprava jeho čistého zisku před zdaněním směrem dolů ve výši 60 %.

| (65) | Po přezkumu vzorku 22 daňových rozhodnutí Komise považuje tyto tři příklady za reprezentativní pro celý předmětný režim. Skutečnosti, dotčené částky a transakce se sice liší případ od případu, ale všechny tyto příklady se týkají nadnárodních společností, které zvýšily svou činnost v Belgii a požádaly, aby jejich zisk, který byl skutečně vykázán v Belgii ale byl údajně přičitatelný synergiím, úsporám z rozsahu či jiným faktorům souvisejícím s jejich příslušností k nadnárodní skupině, byl odečten ze základu daně z příjmu právnických osob a dosáhly toho. Na základě vzorku Komise zjistila, že osvobození nadměrného zisku od daně nebylo poskytováno malým podnikům, a belgické orgány nebyly schopny doložit své tvrzení, podle něhož osvobození nadměrného zisku od daně mohlo být přiznáváno rovněž subjektům, které jsou součástí malé skupiny, či z jiných důvodů, než je tvrzená existence synergií či úspor z rozsahu. |
| --- | --- |

(65)

Po přezkumu vzorku 22 daňových rozhodnutí Komise považuje tyto tři příklady za reprezentativní pro celý předmětný režim. Skutečnosti, dotčené částky a transakce se sice liší případ od případu, ale všechny tyto příklady se týkají nadnárodních společností, které zvýšily svou činnost v Belgii a požádaly, aby jejich zisk, který byl skutečně vykázán v Belgii ale byl údajně přičitatelný synergiím, úsporám z rozsahu či jiným faktorům souvisejícím s jejich příslušností k nadnárodní skupině, byl odečten ze základu daně z příjmu právnických osob a dosáhly toho. Na základě vzorku Komise zjistila, že osvobození nadměrného zisku od daně nebylo poskytováno malým podnikům, a belgické orgány nebyly schopny doložit své tvrzení, podle něhož osvobození nadměrného zisku od daně mohlo být přiznáváno rovněž subjektům, které jsou součástí malé skupiny, či z jiných důvodů, než je tvrzená existence synergií či úspor z rozsahu.

| (66) | Po výzvě k doložení možnosti osvobození nadměrného zisku od daně v případě malých a středních podniků belgické orgány uvedly tři příklady příjemců, kteří svou velikostí patří k nejmenším:






  — | podnik D s celkovou bilancí ve výši [100–120] (*1) milionů EUR, obratem ve výši [60–80] milionů EUR a [200–250] pracovními místy vyjádřenými v ekvivalentech plného pracovního úvazku, |
| --- | --- | --- |

(66)

Po výzvě k doložení možnosti osvobození nadměrného zisku od daně v případě malých a středních podniků belgické orgány uvedly tři příklady příjemců, kteří svou velikostí patří k nejmenším:

—

podnik D s celkovou bilancí ve výši [100–120] (*1) milionů EUR, obratem ve výši [60–80] milionů EUR a [200–250] pracovními místy vyjádřenými v ekvivalentech plného pracovního úvazku,

*1

| — | podnik E s celkovou bilancí ve výši [70–90] milionů EUR a [250–300] pracovními místy vyjádřenými v ekvivalentech plného pracovního úvazku, |
| --- | --- |

—

podnik E s celkovou bilancí ve výši [70–90] milionů EUR a [250–300] pracovními místy vyjádřenými v ekvivalentech plného pracovního úvazku,

| — | podnik F s celkovou bilancí ve výši [50–70] milionů EUR, obratem ve výši [70–90] milionů EUR a [350–400] pracovními místy vyjádřenými v ekvivalentech plného pracovního úvazku. |
| --- | --- |

—

podnik F s celkovou bilancí ve výši [50–70] milionů EUR, obratem ve výši [70–90] milionů EUR a [350–400] pracovními místy vyjádřenými v ekvivalentech plného pracovního úvazku.

| (67) | Po výzvě k doložení možnosti osvobození nadměrného zisku od daně z jiných důvodů, než je tvrzená existence synergií či úspor z rozsahu, belgické orgány poskytly tři příklady. V těchto daňových rozhodnutí v oblasti převodních cen schválil Útvar daňových rozhodnutí na žádost belgických podniků nadnárodních skupin a na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákonu CIR 92 vyrovnávací úpravu směrem dolů na úrovni těchto podniků. V těchto třech případech ale úprava směrem dolů přiznaná belgickým subjektům následovala po primární úpravě směrem nahoru pomocí převodních cen zisku přidružených podniků jejich skupiny v Německu, Spojeném království a Dánsku, již provedly německé, britské a dánské daňové správy. |
| --- | --- |

(67)

Po výzvě k doložení možnosti osvobození nadměrného zisku od daně z jiných důvodů, než je tvrzená existence synergií či úspor z rozsahu, belgické orgány poskytly tři příklady. V těchto daňových rozhodnutí v oblasti převodních cen schválil Útvar daňových rozhodnutí na žádost belgických podniků nadnárodních skupin a na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákonu CIR 92 vyrovnávací úpravu směrem dolů na úrovni těchto podniků. V těchto třech případech ale úprava směrem dolů přiznaná belgickým subjektům následovala po primární úpravě směrem nahoru pomocí převodních cen zisku přidružených podniků jejich skupiny v Německu, Spojeném království a Dánsku, již provedly německé, britské a dánské daňové správy.

| (68) | Toto rozhodnutí se netýká takových úředních vyrovnávacích úprav převodních cen a ani jiných podobných. Týká se pouze daňových rozhodnutí, kterými se přiznává osvobození nadměrného zisku od daně, jež představuje jednostranné a proaktivní snížení belgického daňového základu, které neodpovídá primární úpravě převodních cen směrem nahoru provedené jinou daňovou jurisdikcí, bez žádného dalšího doložení, že by snížené částky byly zahrnuty do daňového základu v zahraničí. Pro uplatnění osvobození nadměrného zisku od daně není požadováno, aby zisk osvobozený od daně byl zdaněn a dokonce ani zahrnut do daňového základu jiného zahraničního podniku nadnárodní skupiny. Daňová rozhodnutí o osvobození nadměrného zisku od daně se v tomto liší od jiných daňových rozhodnutí v oblasti převodních cen poskytnutých Útvarem daňových rozhodnutí na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákonu CIR 92, která rovněž umožňují snížit pro daňové účely skutečně dosažený zisk, ale jen v případě, kdy je snížení důsledkem skutečného zdanění či primární úpravy převodních cen směrem nahoru provedené zahraniční daňovou správou. |
| --- | --- |

(68)

Toto rozhodnutí se netýká takových úředních vyrovnávacích úprav převodních cen a ani jiných podobných. Týká se pouze daňových rozhodnutí, kterými se přiznává osvobození nadměrného zisku od daně, jež představuje jednostranné a proaktivní snížení belgického daňového základu, které neodpovídá primární úpravě převodních cen směrem nahoru provedené jinou daňovou jurisdikcí, bez žádného dalšího doložení, že by snížené částky byly zahrnuty do daňového základu v zahraničí. Pro uplatnění osvobození nadměrného zisku od daně není požadováno, aby zisk osvobozený od daně byl zdaněn a dokonce ani zahrnut do daňového základu jiného zahraničního podniku nadnárodní skupiny. Daňová rozhodnutí o osvobození nadměrného zisku od daně se v tomto liší od jiných daňových rozhodnutí v oblasti převodních cen poskytnutých Útvarem daňových rozhodnutí na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákonu CIR 92, která rovněž umožňují snížit pro daňové účely skutečně dosažený zisk, ale jen v případě, kdy je snížení důsledkem skutečného zdanění či primární úpravy převodních cen směrem nahoru provedené zahraniční daňovou správou.

3.   DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (69) | Komise se rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení, protože se předběžně domnívala, že režim zdanění nadměrného zisku představuje režim státní podpory zakázaný čl. 107 odst. 1 Smlouvy kvůli jeho neslučitelnosti s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(69)

Komise se rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení, protože se předběžně domnívala, že režim zdanění nadměrného zisku představuje režim státní podpory zakázaný čl. 107 odst. 1 Smlouvy kvůli jeho neslučitelnosti s vnitřním trhem.

| (70) | Za prvé, podle předběžného názoru Komise představuje režim zdanění nadměrného zisku režim státní podpory ve smyslu čl. 1 písm. d) nařízení Rady (EU) 2015/1589 (42), protože umožňuje některým belgickým společnostem, které patří do nadnárodních skupin, získat bez dodatečných prováděcích opatření výrazné snížení výše daně z příjmu právnických osob, již mají platit v Belgii. Komise dospěla k tomuto závěru bez ohledu na skutečnost, že osvobození od daně je poskytováno prostřednictvím daňových rozhodnutí. |
| --- | --- |

(70)

Za prvé, podle předběžného názoru Komise představuje režim zdanění nadměrného zisku režim státní podpory ve smyslu čl. 1 písm. d) nařízení Rady (EU) 2015/1589 (42), protože umožňuje některým belgickým společnostem, které patří do nadnárodních skupin, získat bez dodatečných prováděcích opatření výrazné snížení výše daně z příjmu právnických osob, již mají platit v Belgii. Komise dospěla k tomuto závěru bez ohledu na skutečnost, že osvobození od daně je poskytováno prostřednictvím daňových rozhodnutí.

42

| (71) | Za druhé, Komise se předběžně domnívala, že napadený režim poskytuje svým příjemcům selektivní zvýhodnění. Soudila, že režim představuje odchylku od referenčního systému, protože se osvobození od daně z příjmu právnických osob poskytuje u části dosaženého zisku, zatímco je tento zisk skutečně vytvořen a zanesen do účtů belgického subjektu nadnárodní skupiny. Komise rovněž vyjádřila pochybnosti ohledně skutečnosti, že by tzv. nadměrný zisk, který je v rámci režimu osvobozen od daně, měl být v souladu se zásadou obvyklých tržních podmínek, protože možnost vymezit odděleně takovou součást zisku je velmi pochybná a protože skutečný zisk vyplývající z příslušnosti k nadnárodní skupině byl v každém případě značně nadhodnocen. |
| --- | --- |

(71)

Za druhé, Komise se předběžně domnívala, že napadený režim poskytuje svým příjemcům selektivní zvýhodnění. Soudila, že režim představuje odchylku od referenčního systému, protože se osvobození od daně z příjmu právnických osob poskytuje u části dosaženého zisku, zatímco je tento zisk skutečně vytvořen a zanesen do účtů belgického subjektu nadnárodní skupiny. Komise rovněž vyjádřila pochybnosti ohledně skutečnosti, že by tzv. nadměrný zisk, který je v rámci režimu osvobozen od daně, měl být v souladu se zásadou obvyklých tržních podmínek, protože možnost vymezit odděleně takovou součást zisku je velmi pochybná a protože skutečný zisk vyplývající z příslušnosti k nadnárodní skupině byl v každém případě značně nadhodnocen.

| (72) | Komise dospěla předběžně rovněž k závěru, že je výhoda poskytnutá napadeným režimem selektivní, protože ji využívají pouze belgické subjekty nadnárodní skupiny. Belgické subjekty působící výlučně v Belgii nemohly totiž takový zisk přiznávat. Příjemci režimu k tomu převedli významnou část svých činností zpět do Belgie nebo v této zemi provedli značné investice. |
| --- | --- |

(72)

Komise dospěla předběžně rovněž k závěru, že je výhoda poskytnutá napadeným režimem selektivní, protože ji využívají pouze belgické subjekty nadnárodní skupiny. Belgické subjekty působící výlučně v Belgii nemohly totiž takový zisk přiznávat. Příjemci režimu k tomu převedli významnou část svých činností zpět do Belgie nebo v této zemi provedli značné investice.

| (73) | Komise se předběžně také domnívala, že osvobození nadměrného zisku od daně nelze opodstatnit nutností zamezit dvojímu zdanění, protože se v žádném případě nejedná o související vyvážení jakéhokoliv záměru jiné země zdanit stejný zisk. |
| --- | --- |

(73)

Komise se předběžně také domnívala, že osvobození nadměrného zisku od daně nelze opodstatnit nutností zamezit dvojímu zdanění, protože se v žádném případě nejedná o související vyvážení jakéhokoliv záměru jiné země zdanit stejný zisk.

| (74) | Protože jsou splněny všechny podmínky uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU a žádný zjevný důvod neumožňuje stanovit slučitelnost režimu zdanění nadměrného zisku s vnitřním trhem, Komise dospěla k předběžnému závěru, že tento režim představuje režim státní podpory neslučitelný s vnitřním trhem. Rozhodla se proto zahájit vůči předmětnému režimu řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. |
| --- | --- |

(74)

Protože jsou splněny všechny podmínky uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU a žádný zjevný důvod neumožňuje stanovit slučitelnost režimu zdanění nadměrného zisku s vnitřním trhem, Komise dospěla k předběžnému závěru, že tento režim představuje režim státní podpory neslučitelný s vnitřním trhem. Rozhodla se proto zahájit vůči předmětnému režimu řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.

4.   PŘIPOMÍNKY BELGIE

PŘIPOMÍNKY BELGIE

| (75) | Belgie vyjádřila připomínky ohledně rámce zvoleného v rozhodnutí o zahájení řízení pro posouzení opatření, uvedla nedodržení zásady rovného zacházení a tvrdila, že rozhodnutí o zahájení řízení obsahuje několik mylných výkladů. |
| --- | --- |

(75)

Belgie vyjádřila připomínky ohledně rámce zvoleného v rozhodnutí o zahájení řízení pro posouzení opatření, uvedla nedodržení zásady rovného zacházení a tvrdila, že rozhodnutí o zahájení řízení obsahuje několik mylných výkladů.

4.1.   Připomínky Belgie ohledně rámce zvoleného pro posouzení opatření a ohledně zásady rovného zacházení

Připomínky Belgie ohledně rámce zvoleného pro posouzení opatření a ohledně zásady rovného zacházení

| (76) | Belgie odmítá, že kombinace čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92, oběžníku ze dne 4. července 2006, výročních zpráv Útvaru daňových rozhodnutí a analýzy daňových rozhodnutí představuje režim, který splňuje kritéria stanovená v čl. 1 písm. d) nařízení (EU) 2015/1589. Belgie se domnívá, že bez hloubkového přezkumu všech daňových rozhodnutí, kterými se přiznává osvobození nadměrného zisku od daně, se musí analýza opatření jakožto režimu týkat výlučně právních ustanovení. Usuzuje, že příklady uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení byly vybrány selektivně a umožňují dospět pouze k povrchním závěrům. |
| --- | --- |

(76)

Belgie odmítá, že kombinace čl. 185 odst. 2 zákona CIR 92, oběžníku ze dne 4. července 2006, výročních zpráv Útvaru daňových rozhodnutí a analýzy daňových rozhodnutí představuje režim, který splňuje kritéria stanovená v čl. 1 písm. d) nařízení (EU) 2015/1589. Belgie se domnívá, že bez hloubkového přezkumu všech daňových rozhodnutí, kterými se přiznává osvobození nadměrného zisku od daně, se musí analýza opatření jakožto režimu týkat výlučně právních ustanovení. Usuzuje, že příklady uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení byly vybrány selektivně a umožňují dospět pouze k povrchním závěrům.

| (77) | Zastává rovněž stanovisko, že je jediným členským státem, vůči němuž zahájila Komise formální vyšetřovací řízení ohledně režimu daňových rozhodnutí spíše než ohledně individuálního opatření, zatímco většina členských států daňová rozhodnutí používá. Belgie se domnívá, že tento způsob jednání je v rozporu se zásadou rovného zacházení. |
| --- | --- |

(77)

Zastává rovněž stanovisko, že je jediným členským státem, vůči němuž zahájila Komise formální vyšetřovací řízení ohledně režimu daňových rozhodnutí spíše než ohledně individuálního opatření, zatímco většina členských států daňová rozhodnutí používá. Belgie se domnívá, že tento způsob jednání je v rozporu se zásadou rovného zacházení.

4.2.   Připomínky Belgie ohledně existence mylných výkladů v rozhodnutí o zahájení řízení

Připomínky Belgie ohledně existence mylných výkladů v rozhodnutí o zahájení řízení

4.2.1.   Role účetního zisku a referenčního systému

Role účetního zisku a referenčního systému

| (78) | Belgie tvrdí, že Komise přikládá při vymezení referenčního systému příliš velký význam účetnímu zisku belgických podniků. Belgické právní předpisy, které se týkají daně z příjmu právnických osob, povolují či stanoví při převádění účetního zisku na zdanitelný zisk řadu úprav jak směrem nahoru, tak dolů. Podle Belgie představují tyto úpravy, a to zejména úpravy stanovené v čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, inherentní prvek referenčního systému a platí pro všechny daňové poplatníky, kteří splňují podmínky pro využití předmětných úprav. |
| --- | --- |

(78)

Belgie tvrdí, že Komise přikládá při vymezení referenčního systému příliš velký význam účetnímu zisku belgických podniků. Belgické právní předpisy, které se týkají daně z příjmu právnických osob, povolují či stanoví při převádění účetního zisku na zdanitelný zisk řadu úprav jak směrem nahoru, tak dolů. Podle Belgie představují tyto úpravy, a to zejména úpravy stanovené v čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, inherentní prvek referenčního systému a platí pro všechny daňové poplatníky, kteří splňují podmínky pro využití předmětných úprav.

| (79) | Belgie rovněž tvrdí, že čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 má za cíl zamezit dvojímu zdanění. Vzhledem ke skutečnosti, že národní skupiny a ani autonomní subjekty nejsou dotčeny dvojím hospodářským zdaněním, nacházejí se ve skutkové a právní situaci, která je z hlediska cíle sledovaného předmětným opatřením odlišná od situace nadnárodních podniků. Čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 proto nepředstavuje odchylku od obecné daňové soustavy. |
| --- | --- |

(79)

Belgie rovněž tvrdí, že čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 má za cíl zamezit dvojímu zdanění. Vzhledem ke skutečnosti, že národní skupiny a ani autonomní subjekty nejsou dotčeny dvojím hospodářským zdaněním, nacházejí se ve skutkové a právní situaci, která je z hlediska cíle sledovaného předmětným opatřením odlišná od situace nadnárodních podniků. Čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 proto nepředstavuje odchylku od obecné daňové soustavy.

4.2.2.   Provedení zásady obvyklých tržních podmínek Belgií na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákonu CIR 92 neposkytuje žádné zvýhodnění

Provedení zásady obvyklých tržních podmínek Belgií na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákonu CIR 92 neposkytuje žádné zvýhodnění

| (80) | Belgie tvrdí, že na základě jejího systému daně z příjmu právnických osob lze zdanit pouze zisk za obvyklých tržních podmínek. Protože Komise nedávno uznala zásadu obvyklých tržních podmínek za zásadu, která umožňuje za účelem posouzení státní podpory prokázat existenci zvýhodnění, může daňové rozhodnutí zvýhodnit daňového poplatníka pouze za podmínky, že je v rozporu se zásadou obvyklých tržních podmínek. |
| --- | --- |

(80)

Belgie tvrdí, že na základě jejího systému daně z příjmu právnických osob lze zdanit pouze zisk za obvyklých tržních podmínek. Protože Komise nedávno uznala zásadu obvyklých tržních podmínek za zásadu, která umožňuje za účelem posouzení státní podpory prokázat existenci zvýhodnění, může daňové rozhodnutí zvýhodnit daňového poplatníka pouze za podmínky, že je v rozporu se zásadou obvyklých tržních podmínek.

| (81) | Belgie připomíná, že stanovení převodních cen neslouží pouze k určení odpovídající ceny zboží a služeb vyměňovaných mezi přidruženými stranami, ale také k rozdělení nadměrného zisku mezi jednotlivé podniky nadnárodní skupiny. Belgie zastává stanovisko, že i v případě, že jsou mezipodnikové transakce správně účtovány, neznamená to nutně, že je celkový zisk v souladu se zásadou obvyklých tržních podmínek (43). Dodává, že sama existence mechanismu úprav převodních cen dokazuje, že pro daňové účely nelze vycházet z cen, které se objevují v obchodních účtech. Skutečnost, že obchodní zisk přesahuje schválený zisk za obvyklých tržních podmínek, není proto relevantní. |
| --- | --- |

(81)

Belgie připomíná, že stanovení převodních cen neslouží pouze k určení odpovídající ceny zboží a služeb vyměňovaných mezi přidruženými stranami, ale také k rozdělení nadměrného zisku mezi jednotlivé podniky nadnárodní skupiny. Belgie zastává stanovisko, že i v případě, že jsou mezipodnikové transakce správně účtovány, neznamená to nutně, že je celkový zisk v souladu se zásadou obvyklých tržních podmínek (43). Dodává, že sama existence mechanismu úprav převodních cen dokazuje, že pro daňové účely nelze vycházet z cen, které se objevují v obchodních účtech. Skutečnost, že obchodní zisk přesahuje schválený zisk za obvyklých tržních podmínek, není proto relevantní.

43

| (82) | Belgie zastává stanovisko, že nadměrný zisk nelze přidělovat belgickým subjektům pomocí metody odlišných subjektů, na níž je právě založena zásada obvyklých tržních podmínek. Vyloučení tohoto zisku z daňového základu belgických subjektů proto nemá za následek jejich zvýhodnění. Podle Belgie neexistuje na mezinárodní úrovni žádná shoda ohledně způsobu, jakým má být mezi různé subjekty nadnárodní skupiny rozdělován zisk vytvořený díky synergiím ve skupině a/nebo úsporám z rozsahu. I v případě, že by nadměrný zisk měl uniknout zdanění kvůli skutečnosti, že ho Belgie od daně osvobodí a žádná jiná daňová jurisdikce nezdaní, Belgii nepřísluší, aby zajišťovala, že celý zisk bude zdaněn. |
| --- | --- |

(82)

Belgie zastává stanovisko, že nadměrný zisk nelze přidělovat belgickým subjektům pomocí metody odlišných subjektů, na níž je právě založena zásada obvyklých tržních podmínek. Vyloučení tohoto zisku z daňového základu belgických subjektů proto nemá za následek jejich zvýhodnění. Podle Belgie neexistuje na mezinárodní úrovni žádná shoda ohledně způsobu, jakým má být mezi různé subjekty nadnárodní skupiny rozdělován zisk vytvořený díky synergiím ve skupině a/nebo úsporám z rozsahu. I v případě, že by nadměrný zisk měl uniknout zdanění kvůli skutečnosti, že ho Belgie od daně osvobodí a žádná jiná daňová jurisdikce nezdaní, Belgii nepřísluší, aby zajišťovala, že celý zisk bude zdaněn.

| (83) | Belgie poskytla popis postupu ve dvou etapách uvedený v hrubých rysech v 15. bodě odůvodnění, který se používá pro stanovení zisku odečítaného na základě osvobození nadměrného zisku od daně. |
| --- | --- |

(83)

Belgie poskytla popis postupu ve dvou etapách uvedený v hrubých rysech v 15. bodě odůvodnění, který se používá pro stanovení zisku odečítaného na základě osvobození nadměrného zisku od daně.

| (84) | Domnívá se, že původ nadměrného zisku je bezpředmětný pro zjištění, zda Belgie poskytuje zvýhodnění, pokud zdaňuje zisk za obvyklých tržních podmínek příslušných subjektů v plné výši. Belgie tvrdí, že nadměrný zisk pochází obvykle ze synergií nebo úspor z rozsahu, a odkazuje na odstavec 1.10 pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování, aby odůvodnila nepřidělení tohoto zisku Belgii (44). Domnívá se, že se v případě, že nadměrný zisk není připsán žádnému jinému daňovému území, a není tak nikde zdaněn, jedná o selhání zásady obvyklých tržních podmínek. |
| --- | --- |

(84)

Domnívá se, že původ nadměrného zisku je bezpředmětný pro zjištění, zda Belgie poskytuje zvýhodnění, pokud zdaňuje zisk za obvyklých tržních podmínek příslušných subjektů v plné výši. Belgie tvrdí, že nadměrný zisk pochází obvykle ze synergií nebo úspor z rozsahu, a odkazuje na odstavec 1.10 pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování, aby odůvodnila nepřidělení tohoto zisku Belgii (44). Domnívá se, že se v případě, že nadměrný zisk není připsán žádnému jinému daňovému území, a není tak nikde zdaněn, jedná o selhání zásady obvyklých tržních podmínek.

44

| (85) | Belgie odmítá, že by existovaly nesrovnalosti ve volbě nejvhodnější metody stanovení převodních cen či testované části. Případně zjištěné nesrovnalosti nelze podle Belgie pro účely posouzení režimu zobecňovat bez provedení hloubkové analýzy všech daňových rozhodnutí případ od případu. |
| --- | --- |

(85)

Belgie odmítá, že by existovaly nesrovnalosti ve volbě nejvhodnější metody stanovení převodních cen či testované části. Případně zjištěné nesrovnalosti nelze podle Belgie pro účely posouzení režimu zobecňovat bez provedení hloubkové analýzy všech daňových rozhodnutí případ od případu.

| (86) | Belgie tvrdí, že zdanění či nezdanění nadměrného zisku v zahraničí nespadá do její odpovědnosti. Některá daňová rozhodnutí, kterými se nadměrný zisk osvobozuje od daně, byla zveřejněna a některé podniky jsou ve svých ročních účtech transparentní. Výměna informací není možná, protože Belgii nepřísluší rozhodovat o alokaci zisku a místu jeho zdanění. Pokud se skutečně ukáže, že tento zisk nepodléhá žádnému zdanění, příčinou jsou rozdíly mezi belgickým právem a právem zahraniční země a/nebo selhání zásady obvyklých tržních podmínek. |
| --- | --- |

(86)

Belgie tvrdí, že zdanění či nezdanění nadměrného zisku v zahraničí nespadá do její odpovědnosti. Některá daňová rozhodnutí, kterými se nadměrný zisk osvobozuje od daně, byla zveřejněna a některé podniky jsou ve svých ročních účtech transparentní. Výměna informací není možná, protože Belgii nepřísluší rozhodovat o alokaci zisku a místu jeho zdanění. Pokud se skutečně ukáže, že tento zisk nepodléhá žádnému zdanění, příčinou jsou rozdíly mezi belgickým právem a právem zahraniční země a/nebo selhání zásady obvyklých tržních podmínek.

4.2.3.   Provedení čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 není selektivní

Provedení čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 není selektivní

| (87) | S odvoláním na judikaturu Tribunálu (45) Belgie tvrdí, že podniky, které využívají čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, nemají společné rysy, které by umožňovaly jejich odlišení od ostatních podniků, s výjimkou skutečnosti, že splňují podmínky pro uplatnění tohoto ustanovení. Podle Belgie skutečnost, že se využití tohoto ustanovení omezuje na nadnárodní společnosti, nestačí k prokázání selektivity, protože podniky tohoto typu – na rozdíl například od společností offshore – nesdílejí společné příznačné rysy jako je hospodářské odvětví, činnost, význam hospodářské bilance, počet zaměstnanců či země, v níž sídlí. |
| --- | --- |

(87)

S odvoláním na judikaturu Tribunálu (45) Belgie tvrdí, že podniky, které využívají čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, nemají společné rysy, které by umožňovaly jejich odlišení od ostatních podniků, s výjimkou skutečnosti, že splňují podmínky pro uplatnění tohoto ustanovení. Podle Belgie skutečnost, že se využití tohoto ustanovení omezuje na nadnárodní společnosti, nestačí k prokázání selektivity, protože podniky tohoto typu – na rozdíl například od společností offshore – nesdílejí společné příznačné rysy jako je hospodářské odvětví, činnost, význam hospodářské bilance, počet zaměstnanců či země, v níž sídlí.

45

offshore

| (88) | Belgie odmítá rovněž tvrzení, podle kterého zpětné převedení zásadních činností, provedení investic nebo vytvoření pracovních míst v Belgii představují výslovnou či nepřímou podmínku uplatnění daňových rozhodnutí, kterými se poskytuje osvobození nadměrného zisku od daně. Podle Belgie neukládají právní předpisy žádnou podmínku tohoto typu a v pravomoci Útvaru daňových rozhodnutí není takové podmínky stanovit. Jediná zákonná povinnost uložená žadateli spočívá v tom, že musí poskytnout popis svých činností a rovněž úplný popis situace nebo konkrétní transakce, jak je stanoveno v čl. 21 zákona ze dne 24. prosince 2002, kterým se do belgického daňového práva zavádí systém daňových rozhodnutí. |
| --- | --- |

(88)

Belgie odmítá rovněž tvrzení, podle kterého zpětné převedení zásadních činností, provedení investic nebo vytvoření pracovních míst v Belgii představují výslovnou či nepřímou podmínku uplatnění daňových rozhodnutí, kterými se poskytuje osvobození nadměrného zisku od daně. Podle Belgie neukládají právní předpisy žádnou podmínku tohoto typu a v pravomoci Útvaru daňových rozhodnutí není takové podmínky stanovit. Jediná zákonná povinnost uložená žadateli spočívá v tom, že musí poskytnout popis svých činností a rovněž úplný popis situace nebo konkrétní transakce, jak je stanoveno v čl. 21 zákona ze dne 24. prosince 2002, kterým se do belgického daňového práva zavádí systém daňových rozhodnutí.

4.2.4.   Odůvodnění

Odůvodnění

| (89) | Belgie se domnívá, že osvobození nadměrného zisku od daně je oprávněné z důvodu, že se jedná o nutný a přiměřený prostředek jak zamezit možným dvojím zdaněním. Belgie tvrdí, že toto osvobození od daně nemá za cíl omezit skutečná dvojí zdanění nebo je odstranit. |
| --- | --- |

(89)

Belgie se domnívá, že osvobození nadměrného zisku od daně je oprávněné z důvodu, že se jedná o nutný a přiměřený prostředek jak zamezit možným dvojím zdaněním. Belgie tvrdí, že toto osvobození od daně nemá za cíl omezit skutečná dvojí zdanění nebo je odstranit.

4.2.5.   Navrácení podpory

Navrácení podpory

| (90) | Belgie zastává stanovisko, že navrácení podpory je v každém případě údajně vyloučeno z důvodu zásady právní jistoty a zásady legitimního očekávání (46), protože předchozí rozhodnutí Komise v oblasti převodních cen a státní podpory ji vedla k usouzení, že nelze dospět k závěru o existenci státní podpory, pokud vzhledem k neexistenci harmonizovaných právních předpisů v této oblasti na úrovni Unie členský stát přijme zásadu obvyklých tržních podmínek (47). Belgie se dále odvolává na závěry rady ministrů ohledně kodexu chování v oblasti zdaňování podniků (48), odkazuje na jiný režim údajně založený na stejných zásadách jako režim zdanění nadměrného zisku (49) a uvádí, že Komise začala považovat posledně zmíněný režim za problémový z hlediska pravidel pro státní podporu až deset roků po konci platnosti režimu dohod o neformálním kapitálu. Navrácení podpory by bylo mimořádně složité a vedlo by ke dvojímu zdanění a také k nerovnému zacházení mezi Belgií a ostatními členskými státy, které rovněž používají v daňové oblasti daňová rozhodnutí. |
| --- | --- |

(90)

Belgie zastává stanovisko, že navrácení podpory je v každém případě údajně vyloučeno z důvodu zásady právní jistoty a zásady legitimního očekávání (46), protože předchozí rozhodnutí Komise v oblasti převodních cen a státní podpory ji vedla k usouzení, že nelze dospět k závěru o existenci státní podpory, pokud vzhledem k neexistenci harmonizovaných právních předpisů v této oblasti na úrovni Unie členský stát přijme zásadu obvyklých tržních podmínek (47). Belgie se dále odvolává na závěry rady ministrů ohledně kodexu chování v oblasti zdaňování podniků (48), odkazuje na jiný režim údajně založený na stejných zásadách jako režim zdanění nadměrného zisku (49) a uvádí, že Komise začala považovat posledně zmíněný režim za problémový z hlediska pravidel pro státní podporu až deset roků po konci platnosti režimu dohod o neformálním kapitálu. Navrácení podpory by bylo mimořádně složité a vedlo by ke dvojímu zdanění a také k nerovnému zacházení mezi Belgií a ostatními členskými státy, které rovněž používají v daňové oblasti daňová rozhodnutí.

46

47

48

49

5.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (91) | Připomínky podaly společnosti AGC Glass Europe SA/NV dne 1. července 2015 a [...] dne 3. července 2015. Oba podniky využily daňových rozhodnutí podle čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92. |
| --- | --- |

(91)

Připomínky podaly společnosti AGC Glass Europe SA/NV dne 1. července 2015 a [...] dne 3. července 2015. Oba podniky využily daňových rozhodnutí podle čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92.

| (92) | Společnost AGC Glass Europe SA/NV ve svých připomínkách upozorňuje, že nikdy neuplatnila a ani neprovedla daňové rozhodnutí, které získala na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákonu CIR 92. |
| --- | --- |

(92)

Společnost AGC Glass Europe SA/NV ve svých připomínkách upozorňuje, že nikdy neuplatnila a ani neprovedla daňové rozhodnutí, které získala na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákonu CIR 92.

| (93) | Společnost [...] tvrdí, že je v rozhodnutí o zahájení řízení uváděna mezi příjemci předmětného opatření neoprávněně. Dodává, že obdržela předběžný souhlas s cenami, který může vést k úpravě převodních cen směrem nahoru na základě čl. 185 odst. 2 písm. a) zákona CIR 92 či směrem dolů na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 (50). Vzhledem k těmto skutečnostem se domnívá, že režim nevyužila, a žádá, aby byla vyloučena z konečného rozhodnutí a ze všech opatření navrácení podpory, ke kterým by toto rozhodnutí mohlo vést. |
| --- | --- |

(93)

Společnost [...] tvrdí, že je v rozhodnutí o zahájení řízení uváděna mezi příjemci předmětného opatření neoprávněně. Dodává, že obdržela předběžný souhlas s cenami, který může vést k úpravě převodních cen směrem nahoru na základě čl. 185 odst. 2 písm. a) zákona CIR 92 či směrem dolů na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 (50). Vzhledem k těmto skutečnostem se domnívá, že režim nevyužila, a žádá, aby byla vyloučena z konečného rozhodnutí a ze všech opatření navrácení podpory, ke kterým by toto rozhodnutí mohlo vést.

50

6.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

POSOUZENÍ OPATŘENÍ

6.1.   Existence režimu podpory

Existence režimu podpory

| (94) | Komise se domnívá, že předmětné opatření představuje režim podpory ve smyslu čl. 1 písm. d) nařízení (EU) 2015/1589. Podle tohoto článku se režimem podpory rozumí „jakýkoliv akt, na jehož základě může být bez dalších prováděcích opatření poskytnuta jednotlivá podpora pro podniky definované aktem obecným nebo abstraktním způsobem...“. |
| --- | --- |

(94)

Komise se domnívá, že předmětné opatření představuje režim podpory ve smyslu čl. 1 písm. d) nařízení (EU) 2015/1589. Podle tohoto článku se režimem podpory rozumí „jakýkoliv akt, na jehož základě může být bez dalších prováděcích opatření poskytnuta jednotlivá podpora pro podniky definované aktem obecným nebo abstraktním způsobem...“.

jakýkoliv akt, na jehož základě může být bez dalších prováděcích opatření poskytnuta jednotlivá podpora pro podniky definované aktem obecným nebo abstraktním způsobem...

| (95) | Judikatura Evropské unie neposkytuje žádný pokyn, jak tuto definici vykládat. Komise nicméně upozorňuje, že soudy Unie v minulosti připustily její postup, který spočívá v označení za režimy podpory ve smyslu tohoto ustanovení daňových opatření, která vykazovala řadu stejných příznačných rysů jako předmětný režim (51). |
| --- | --- |

(95)

Judikatura Evropské unie neposkytuje žádný pokyn, jak tuto definici vykládat. Komise nicméně upozorňuje, že soudy Unie v minulosti připustily její postup, který spočívá v označení za režimy podpory ve smyslu tohoto ustanovení daňových opatření, která vykazovala řadu stejných příznačných rysů jako předmětný režim (51).

51

| (96) | Režim podpory splňuje v zásadě tato tři kritéria: i) jedná se o akt, na jehož základě lze podporu poskytnout; ii) režim nevyžaduje další prováděcí opatření a iii) režim definuje možné příjemce podpory obecným a abstraktním způsobem. |
| --- | --- |

(96)

Režim podpory splňuje v zásadě tato tři kritéria: i) jedná se o akt, na jehož základě lze podporu poskytnout; ii) režim nevyžaduje další prováděcí opatření a iii) režim definuje možné příjemce podpory obecným a abstraktním způsobem.

| (97) | Pokud jde o první z těchto kritérií, je osvobození nadměrného zisku od daně poskytováno na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92. Toto ustanovení, jež zavedl do belgického zákoníku o dani z příjmu zákon ze dne 21. června 2004, povoluje úpravu směrem dolů převodních cen zahrnutých do daňového základu daňových poplatníků, jsou-li splněny určité podmínky. V jednotlivých daňových rozhodnutích, kterými se nadměrný zisk osvobozuje od daně, je uváděno jako právní základ tohoto osvobození a Belgie ho zmiňuje v různých dokumentech popisujících osvobození od daně (52). |
| --- | --- |

(97)

Pokud jde o první z těchto kritérií, je osvobození nadměrného zisku od daně poskytováno na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92. Toto ustanovení, jež zavedl do belgického zákoníku o dani z příjmu zákon ze dne 21. června 2004, povoluje úpravu směrem dolů převodních cen zahrnutých do daňového základu daňových poplatníků, jsou-li splněny určité podmínky. V jednotlivých daňových rozhodnutích, kterými se nadměrný zisk osvobozuje od daně, je uváděno jako právní základ tohoto osvobození a Belgie ho zmiňuje v různých dokumentech popisujících osvobození od daně (52).

52

| (98) | Způsob provádění čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 je vysvětlen v důvodové zprávě k zákonu ze dne 21. června 2004, v oběžníku ze dne 4. července 2006 a v odpovědích ministra financí na parlamentní otázky ohledně provádění tohoto ustanovení. Tyto odpovědi potvrzují, že osvobození nadměrného zisku od daně se uplatňuje nad rámec stanovený výše uvedeným ustanovením a je rozšířeno na zisky, které rovněž nebyly zahrnuty do zisku přidruženého podniku, který je součástí stejné nadnárodní skupiny, na jiném daňovém území. Neexistence jakékoliv povinnosti dokázat, že stejný zisk je zahrnut do daňového základu dvou přidružených podniků (jednou v zahraničí a jednou v Belgii), je důležitým prvkem, který umožňuje rozlišit daňová rozhodnutí, kterými se poskytuje osvobození nadměrného zisku od daně, od jiných daňových rozhodnutí, kterými se povoluje úprava převodních cen směrem dolů podle čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 (53). |
| --- | --- |

(98)

Způsob provádění čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 je vysvětlen v důvodové zprávě k zákonu ze dne 21. června 2004, v oběžníku ze dne 4. července 2006 a v odpovědích ministra financí na parlamentní otázky ohledně provádění tohoto ustanovení. Tyto odpovědi potvrzují, že osvobození nadměrného zisku od daně se uplatňuje nad rámec stanovený výše uvedeným ustanovením a je rozšířeno na zisky, které rovněž nebyly zahrnuty do zisku přidruženého podniku, který je součástí stejné nadnárodní skupiny, na jiném daňovém území. Neexistence jakékoliv povinnosti dokázat, že stejný zisk je zahrnut do daňového základu dvou přidružených podniků (jednou v zahraničí a jednou v Belgii), je důležitým prvkem, který umožňuje rozlišit daňová rozhodnutí, kterými se poskytuje osvobození nadměrného zisku od daně, od jiných daňových rozhodnutí, kterými se povoluje úprava převodních cen směrem dolů podle čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 (53).

53

| (99) | Krátce řečeno, čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, důvodová zpráva k zákonu ze dne 21. června 2004, oběžník ze dne 4. července 2006 a odpovědi ministra financí na parlamentní otázky ohledně provádění čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 představují akty, na jejichž základě je přiznáváno osvobození nadměrného zisku od daně. |
| --- | --- |

(99)

Krátce řečeno, čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, důvodová zpráva k zákonu ze dne 21. června 2004, oběžník ze dne 4. července 2006 a odpovědi ministra financí na parlamentní otázky ohledně provádění čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 představují akty, na jejichž základě je přiznáváno osvobození nadměrného zisku od daně.

| (100) | Pokud jde o druhé kritérium, Komise soudí, že je nutno chápat pojem „prováděcí opatření“ jako opatření, jež předpokládá výkon nezanedbatelné posuzovací pravomoci ze strany orgánu poskytujícího podporu, která může ovlivnit výši, povahu nebo podmínky poskytnutí podpory pomocí přijímání následných aktů (54). Naopak pouhé technické provedení aktu, který počítá s poskytnutím předmětné podpory, nepředstavuje prováděcí opatření ve smyslu čl. 1 písm. d) nařízení (EU) 2015/1589. |
| --- | --- |

(100)

Pokud jde o druhé kritérium, Komise soudí, že je nutno chápat pojem „prováděcí opatření“ jako opatření, jež předpokládá výkon nezanedbatelné posuzovací pravomoci ze strany orgánu poskytujícího podporu, která může ovlivnit výši, povahu nebo podmínky poskytnutí podpory pomocí přijímání následných aktů (54). Naopak pouhé technické provedení aktu, který počítá s poskytnutím předmětné podpory, nepředstavuje prováděcí opatření ve smyslu čl. 1 písm. d) nařízení (EU) 2015/1589.

54

| (101) | Komise se domnívá, že osvobození nadměrného zisku od daně se poskytuje, aniž jsou nutná další prováděcí opatření ve smyslu čl. 1 písm. d) nařízení (EU) 2015/1589. Prvky nutné pro využití tohoto osvobození lze popsat in abstracto. Dokládají existenci systematického postupu při poskytování podpory, který byl zjištěn ve vzorku daňových rozhodnutí, který Komise přezkoumala, a který Belgie popsala ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(101)

Komise se domnívá, že osvobození nadměrného zisku od daně se poskytuje, aniž jsou nutná další prováděcí opatření ve smyslu čl. 1 písm. d) nařízení (EU) 2015/1589. Prvky nutné pro využití tohoto osvobození lze popsat in abstracto. Dokládají existenci systematického postupu při poskytování podpory, který byl zjištěn ve vzorku daňových rozhodnutí, který Komise přezkoumala, a který Belgie popsala ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení.

in abstracto

| (102) | Osvobození nadměrného zisku od daně je tak přiznáváno při existenci těchto kumulativních skutečností:






  — | přijímací subjekty jsou součástí nadnárodního podniku; |
| --- | --- | --- |

(102)

Osvobození nadměrného zisku od daně je tak přiznáváno při existenci těchto kumulativních skutečností:

—

přijímací subjekty jsou součástí nadnárodního podniku;

| — | tyto subjekty obdrží povinné předběžné povolení formou rozhodnutí Útvaru daňových rozhodnutí, čímž může být podpora poskytnuta pouze v případě zisku, který souvisí s novou situací, jež dosud z daňového hlediska nevedla k následkům, jako například reorganizace vedoucí k převedení centrálního podnikatele zpět do Belgie nebo nárůst činností či provedení nových investic v zemi (55); |
| --- | --- |

—

tyto subjekty obdrží povinné předběžné povolení formou rozhodnutí Útvaru daňových rozhodnutí, čímž může být podpora poskytnuta pouze v případě zisku, který souvisí s novou situací, jež dosud z daňového hlediska nevedla k následkům, jako například reorganizace vedoucí k převedení centrálního podnikatele zpět do Belgie nebo nárůst činností či provedení nových investic v zemi (55);

55

| — | zisk dosažený těmito subjekty přesahuje zisk, kterého by dosáhly srovnatelné autonomní subjekty za podobných podmínek; |
| --- | --- |

—

zisk dosažený těmito subjekty přesahuje zisk, kterého by dosáhly srovnatelné autonomní subjekty za podobných podmínek;

| — | tyto subjekty nemusí provést primární úpravu směrem nahoru v jiném členském státě. |
| --- | --- |

—

tyto subjekty nemusí provést primární úpravu směrem nahoru v jiném členském státě.

| (103) | Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, Komise posoudila vzorek 22 jednotlivých daňových rozhodnutí, který lze považovat za reprezentativní pro předmětný režim. Jednotlivé skutečnosti, dotčené částky a transakce se sice ve skutečnosti liší od jednoho daňového rozhodnutí k druhému, ale všechna tato rozhodnutí se týkají subjektů velkých nadnárodních společností, které zvýšily svou činnost v Belgii a požádaly, aby jejich zisk, který byl skutečně zaevidován v Belgii, ale byl údajně přičitatelný synergiím, úsporám z rozsahu či jiným faktorům souvisejícím s jejich příslušností ke skupině, byl odečten ze základu daně z příjmu právnických osob a dosáhly toho. |
| --- | --- |

(103)

Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, Komise posoudila vzorek 22 jednotlivých daňových rozhodnutí, který lze považovat za reprezentativní pro předmětný režim. Jednotlivé skutečnosti, dotčené částky a transakce se sice ve skutečnosti liší od jednoho daňového rozhodnutí k druhému, ale všechna tato rozhodnutí se týkají subjektů velkých nadnárodních společností, které zvýšily svou činnost v Belgii a požádaly, aby jejich zisk, který byl skutečně zaevidován v Belgii, ale byl údajně přičitatelný synergiím, úsporám z rozsahu či jiným faktorům souvisejícím s jejich příslušností ke skupině, byl odečten ze základu daně z příjmu právnických osob a dosáhly toho.

| (104) | Na rozdíl od tvrzení Belgie skutečnost, že Komise odkazuje na společné prvky, které zjistila ve vzorku daňových rozhodnutí, neznamená, že soudí, že prvky státní podpory vyplývají spíše z jednotlivých daňových rozhodnutí než z režimu podpory. Komise se domnívá, že daňová rozhodnutí představují nástroj, jehož pomocí se režim provádí, jak to stanoví zákon, na němž je režim založen, a že popis některých jednotlivých daňových rozhodnutí v rozhodnutí o zahájení řízení slouží pouze ke znázornění způsobu, jak byl režim prováděn v praxi. V každém případě Komise v části 4.1 svého rozhodnutí o zahájení řízení jasně vysvětlila důvody, proč se v tomto stádiu domnívala, že opatření představuje režim podpory, a to způsobem, že Belgie nemohla mít nejmenší iluze o možnosti, že by Komise posoudila prvky státní podpory jako vyplývající z jednotlivých daňových rozhodnutí a nikoliv z režimu. |
| --- | --- |

(104)

Na rozdíl od tvrzení Belgie skutečnost, že Komise odkazuje na společné prvky, které zjistila ve vzorku daňových rozhodnutí, neznamená, že soudí, že prvky státní podpory vyplývají spíše z jednotlivých daňových rozhodnutí než z režimu podpory. Komise se domnívá, že daňová rozhodnutí představují nástroj, jehož pomocí se režim provádí, jak to stanoví zákon, na němž je režim založen, a že popis některých jednotlivých daňových rozhodnutí v rozhodnutí o zahájení řízení slouží pouze ke znázornění způsobu, jak byl režim prováděn v praxi. V každém případě Komise v části 4.1 svého rozhodnutí o zahájení řízení jasně vysvětlila důvody, proč se v tomto stádiu domnívala, že opatření představuje režim podpory, a to způsobem, že Belgie nemohla mít nejmenší iluze o možnosti, že by Komise posoudila prvky státní podpory jako vyplývající z jednotlivých daňových rozhodnutí a nikoliv z režimu.

| (105) | Povinnost získat jednotlivé daňové rozhodnutí k tomu, aby bylo možno využít osvobození nadměrného zisku od daně, nepředstavuje prováděcí opatření ale technický prováděcí prostředek režimu, který slouží k potvrzení, že byly dodrženy podmínky stanovené režimem, a k ověření metody zvolené daňovým poplatníkem k určení výše údajně nadměrného zisku, který má být osvobozen od daně (56). |
| --- | --- |

(105)

Povinnost získat jednotlivé daňové rozhodnutí k tomu, aby bylo možno využít osvobození nadměrného zisku od daně, nepředstavuje prováděcí opatření ale technický prováděcí prostředek režimu, který slouží k potvrzení, že byly dodrženy podmínky stanovené režimem, a k ověření metody zvolené daňovým poplatníkem k určení výše údajně nadměrného zisku, který má být osvobozen od daně (56).

56

| (106) | Na tento závěr nemá vliv skutečnost, že Útvar daňových rozhodnutí má omezenou posuzovací pravomoc při schvalování konkrétní míry úpravy směrem dolů uplatněné na daňový základ v závislosti na informacích poskytnutých daňovým poplatníkem nebo při posuzování, zda jsou splněny určité podmínky, za nichž lze takové snížení přiznat (např. existence nové situace, která dosud nevyvolala důsledky na daňové úrovni). Existence zvláštního útvaru pověřeného daňovými rozhodnutími, který má výlučnou pravomoc v oblasti daňových rozhodnutí pro posouzení důvěryhodnosti odhadu výše nadměrného zisku přiznaného daňovým poplatníkem během druhé etapy, nutně vyžaduje omezenou posuzovací pravomoc ze strany Útvaru daňových rozhodnutí. Tento útvar umožňuje pouze zaručit řádné provádění osvobození od daně. |
| --- | --- |

(106)

Na tento závěr nemá vliv skutečnost, že Útvar daňových rozhodnutí má omezenou posuzovací pravomoc při schvalování konkrétní míry úpravy směrem dolů uplatněné na daňový základ v závislosti na informacích poskytnutých daňovým poplatníkem nebo při posuzování, zda jsou splněny určité podmínky, za nichž lze takové snížení přiznat (např. existence nové situace, která dosud nevyvolala důsledky na daňové úrovni). Existence zvláštního útvaru pověřeného daňovými rozhodnutími, který má výlučnou pravomoc v oblasti daňových rozhodnutí pro posouzení důvěryhodnosti odhadu výše nadměrného zisku přiznaného daňovým poplatníkem během druhé etapy, nutně vyžaduje omezenou posuzovací pravomoc ze strany Útvaru daňových rozhodnutí. Tento útvar umožňuje pouze zaručit řádné provádění osvobození od daně.

| (107) | Pokud byly splněny podmínky uvedené ve 102. bodě odůvodnění, Útvar daňových rozhodnutí systematicky vydával rozhodnutí, která přiznávala osvobození nadměrného zisku od daně. Jak Belgie potvrdila, Útvar daňových rozhodnutí nikdy zamítl žádnou žádost o daňové rozhodnutí, kterým se poskytovalo osvobození nadměrného zisku od daně (57). |
| --- | --- |

(107)

Pokud byly splněny podmínky uvedené ve 102. bodě odůvodnění, Útvar daňových rozhodnutí systematicky vydával rozhodnutí, která přiznávala osvobození nadměrného zisku od daně. Jak Belgie potvrdila, Útvar daňových rozhodnutí nikdy zamítl žádnou žádost o daňové rozhodnutí, kterým se poskytovalo osvobození nadměrného zisku od daně (57).

57

| (108) | Na základě uvedeného dospívá Komise k závěru, že osvobození nadměrného zisku od daně nevyžaduje žádné další prováděcí opatření. |
| --- | --- |

(108)

Na základě uvedeného dospívá Komise k závěru, že osvobození nadměrného zisku od daně nevyžaduje žádné další prováděcí opatření.

| (109) | Akt, na jehož základě je osvobození nadměrného zisku od daně přiznáváno, definuje možné příjemce tohoto osvobození obecným a abstraktním způsobem. Provádění čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, který představuje právní základ daňových rozhodnutí, která jsou nutná pro možnost využít osvobození od daně, je omezeno na subjekty, které jsou součástí „nadnárodní skupiny spojených společností“. |
| --- | --- |

(109)

Akt, na jehož základě je osvobození nadměrného zisku od daně přiznáváno, definuje možné příjemce tohoto osvobození obecným a abstraktním způsobem. Provádění čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, který představuje právní základ daňových rozhodnutí, která jsou nutná pro možnost využít osvobození od daně, je omezeno na subjekty, které jsou součástí „nadnárodní skupiny spojených společností“.

| (110) | Lze proto dospět k závěru, že osvobození nadměrného zisku od daně v podobě, v jaké je systematicky prováděno Útvarem daňových rozhodnutí, splňuje podmínky existence režimu podpory definované v čl. 1 písm. d) nařízení (EU) 2015/1589. Podle judikatury Soudního dvora se může Komise v případě režimu podpory omezit na přezkum obecných rysů předmětného režimu a není povinna zkoumat každý konkrétní případ uplatnění tohoto režimu (58). |
| --- | --- |

(110)

Lze proto dospět k závěru, že osvobození nadměrného zisku od daně v podobě, v jaké je systematicky prováděno Útvarem daňových rozhodnutí, splňuje podmínky existence režimu podpory definované v čl. 1 písm. d) nařízení (EU) 2015/1589. Podle judikatury Soudního dvora se může Komise v případě režimu podpory omezit na přezkum obecných rysů předmětného režimu a není povinna zkoumat každý konkrétní případ uplatnění tohoto režimu (58).

58

6.2.   Existence podpory

Existence podpory

| (111) | Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné s vnitřním trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(111)

Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné s vnitřním trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.

| (112) | Podle ustálené judikatury vyžaduje označení za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, aby byly splněny všechny podmínky, které jsou v něm uvedené (59). Je tak stanoveno, že aby bylo možno označit určité opatření za státní podporu, musí se za prvé jednat o zásah státu nebo prostřednictvím státních prostředků; za druhé, tento zásah může ovlivnit obchod mezi členskými státy; za třetí, zásah musí poskytovat selektivní zvýhodnění určitému podniku; a za čtvrté, zásah narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž (60). |
| --- | --- |

(112)

Podle ustálené judikatury vyžaduje označení za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, aby byly splněny všechny podmínky, které jsou v něm uvedené (59). Je tak stanoveno, že aby bylo možno označit určité opatření za státní podporu, musí se za prvé jednat o zásah státu nebo prostřednictvím státních prostředků; za druhé, tento zásah může ovlivnit obchod mezi členskými státy; za třetí, zásah musí poskytovat selektivní zvýhodnění určitému podniku; a za čtvrté, zásah narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž (60).

59

60

| (113) | Pokud jde o první podmínku existence podpory, osvobození nadměrného zisku od daně je založeno na čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 a všech pokynech, které podporují výklad belgických orgánů tohoto ustanovení, kterým se přiznává osvobození od daně. Osvobození od daně je k tomu přiznáváno pomocí povinných daňových rozhodnutí vydávaných Útvarem daňových rozhodnutí – což je orgán belgické daňové správy –, která jsou závazná pro belgickou daňovou správu. Osvobození nadměrného zisku od daně je proto přičitatelné belgickému státu. |
| --- | --- |

(113)

Pokud jde o první podmínku existence podpory, osvobození nadměrného zisku od daně je založeno na čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 a všech pokynech, které podporují výklad belgických orgánů tohoto ustanovení, kterým se přiznává osvobození od daně. Osvobození od daně je k tomu přiznáváno pomocí povinných daňových rozhodnutí vydávaných Útvarem daňových rozhodnutí – což je orgán belgické daňové správy –, která jsou závazná pro belgickou daňovou správu. Osvobození nadměrného zisku od daně je proto přičitatelné belgickému státu.

| (114) | Pokud jde o financování režimu pomocí státních prostředků, podle ustálené judikatury Soudního dvora opatření, kterým veřejné orgány poskytují určitým podnikům zvýhodňující daňové zacházení, které sice není spojeno s převodem státních prostředků, ale staví tyto podniky do lepší finanční situace oproti ostatním poplatníkům, představuje státní podporu (61). Komise prokáže v části 6.3, že osvobození nadměrného zisku od daně vede ke snížení daně, již mají v Belgii platit podniky, které obdržely daňové rozhodnutí na základě předmětného režimu, a jež se odchyluje od daně, kterou by tyto podniky měly platit na základě obecného systému daně z příjmu právnických osob, pokud by tento režim neexistoval. Osvobození nadměrného zisku od daně proto vede ke ztrátě státních prostředků, protože každé snížení daně, již mají uhradit podniky, které využívají předmětného režimu, vyvolává ztrátu daňových příjmů, které by Belgie měla mít za obvyklých okolností. |
| --- | --- |

(114)

Pokud jde o financování režimu pomocí státních prostředků, podle ustálené judikatury Soudního dvora opatření, kterým veřejné orgány poskytují určitým podnikům zvýhodňující daňové zacházení, které sice není spojeno s převodem státních prostředků, ale staví tyto podniky do lepší finanční situace oproti ostatním poplatníkům, představuje státní podporu (61). Komise prokáže v části 6.3, že osvobození nadměrného zisku od daně vede ke snížení daně, již mají v Belgii platit podniky, které obdržely daňové rozhodnutí na základě předmětného režimu, a jež se odchyluje od daně, kterou by tyto podniky měly platit na základě obecného systému daně z příjmu právnických osob, pokud by tento režim neexistoval. Osvobození nadměrného zisku od daně proto vede ke ztrátě státních prostředků, protože každé snížení daně, již mají uhradit podniky, které využívají předmětného režimu, vyvolává ztrátu daňových příjmů, které by Belgie měla mít za obvyklých okolností.

61

| (115) | Pokud jde o druhou podmínku existence státní podpory, se u podniků, které využívají předmětný režim, jedná o nadnárodní společnosti, které vykonávají své činnosti v několika členských státech, takže každá podpora v jejich prospěch může ovlivnit obchod v rámci Unie. Protože daňové rozhodnutí, kterým se přiznává osvobození od daně, může být vydáno pouze u zisku, který vyplývá z nové situace, čímž se předpokládá opětné převedení činností do Belgie nebo jejich zvýšení, a protože výhoda vzniklá z osvobození od daně je úměrná významu nových činností a nového zisku vytvořeného podnikem v Belgii, režim může ovlivnit rozhodování nadnárodních skupin ohledně umístění jejich investic v rámci Unie a tím ovlivnit obchod uvnitř Unie. |
| --- | --- |

(115)

Pokud jde o druhou podmínku existence státní podpory, se u podniků, které využívají předmětný režim, jedná o nadnárodní společnosti, které vykonávají své činnosti v několika členských státech, takže každá podpora v jejich prospěch může ovlivnit obchod v rámci Unie. Protože daňové rozhodnutí, kterým se přiznává osvobození od daně, může být vydáno pouze u zisku, který vyplývá z nové situace, čímž se předpokládá opětné převedení činností do Belgie nebo jejich zvýšení, a protože výhoda vzniklá z osvobození od daně je úměrná významu nových činností a nového zisku vytvořeného podnikem v Belgii, režim může ovlivnit rozhodování nadnárodních skupin ohledně umístění jejich investic v rámci Unie a tím ovlivnit obchod uvnitř Unie.

| (116) | Opatření poskytnuté státem je dále považováno za opatření, které narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, pokud posiluje konkurenční postavení příjemců vůči ostatním konkurenčním podnikům (62). Protože snížením daně splatitelné na základě obecného systému zdanění zisku společností předmětný režim osvobozuje podniky, které ho využívají, od nákladů, které by měly běžně nést, a narušuje tak nebo může narušit hospodářskou soutěž posílením finančního postavení těchto podniků, čímž je rovněž splněna čtvrtá podmínka existence státní podpory. |
| --- | --- |

(116)

Opatření poskytnuté státem je dále považováno za opatření, které narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, pokud posiluje konkurenční postavení příjemců vůči ostatním konkurenčním podnikům (62). Protože snížením daně splatitelné na základě obecného systému zdanění zisku společností předmětný režim osvobozuje podniky, které ho využívají, od nákladů, které by měly běžně nést, a narušuje tak nebo může narušit hospodářskou soutěž posílením finančního postavení těchto podniků, čímž je rovněž splněna čtvrtá podmínka existence státní podpory.

62

| (117) | Pokud jde o třetí podmínku existence státní podpory, Komise prokáže v následující části, jak předmětný režim selektivně zvýhodňuje belgické subjekty nadnárodní skupiny, které jsou přijaty do tohoto režimu, a rovněž nadnárodní skupiny, k nimž tyto subjekty přísluší. Toto zvýhodnění vyplývá z jednostranné úpravy jejich daňového základu směrem dolů, čímž dochází ke snížení daně z příjmu právnických osob, již mají tyto subjekty platit v Belgii, oproti dani, již by měly běžně platit podle obecného systému zdanění zisku společností. |
| --- | --- |

(117)

Pokud jde o třetí podmínku existence státní podpory, Komise prokáže v následující části, jak předmětný režim selektivně zvýhodňuje belgické subjekty nadnárodní skupiny, které jsou přijaty do tohoto režimu, a rovněž nadnárodní skupiny, k nimž tyto subjekty přísluší. Toto zvýhodnění vyplývá z jednostranné úpravy jejich daňového základu směrem dolů, čímž dochází ke snížení daně z příjmu právnických osob, již mají tyto subjekty platit v Belgii, oproti dani, již by měly běžně platit podle obecného systému zdanění zisku společností.

6.3.   Existence selektivní výhody

Existence selektivní výhody

| (118) | Podle ustálené judikatury „čl. 107 odst. 1 Smlouvy ukládá povinnost určit, zda v rámci daného právního režimu je vnitrostátní opatření takové povahy, že zvýhodňuje ‚určité podniky nebo určitá odvětví výroby‘ vůči ostatním, které se nacházejí s ohledem na cíl sledovaný uvedeným režimem ve srovnatelné skutkové a právní situaci. Pokud je tomu tak, dotyčné opatření splňuje podmínku selektivity...“ (63). |
| --- | --- |

(118)

Podle ustálené judikatury „čl. 107 odst. 1 Smlouvy ukládá povinnost určit, zda v rámci daného právního režimu je vnitrostátní opatření takové povahy, že zvýhodňuje ‚určité podniky nebo určitá odvětví výroby‘ vůči ostatním, které se nacházejí s ohledem na cíl sledovaný uvedeným režimem ve srovnatelné skutkové a právní situaci. Pokud je tomu tak, dotyčné opatření splňuje podmínku selektivity...“ (63).

čl. 107 odst. 1 Smlouvy ukládá povinnost určit, zda v rámci daného právního režimu je vnitrostátní opatření takové povahy, že zvýhodňuje ‚určité podniky nebo určitá odvětví výroby‘ vůči ostatním, které se nacházejí s ohledem na cíl sledovaný uvedeným režimem ve srovnatelné skutkové a právní situaci. Pokud je tomu tak, dotyčné opatření splňuje podmínku selektivity...

63

| (119) | Ve věcech, které se týkají oblasti zdanění, Soudní dvůr vypracoval pro určení, zda je určité daňové opatření selektivní, analýzu ve třech etapách (64). Nejprve je nutno určit, co je obecný či běžný režim zdanění platný v členském státě, tj. tzv. „referenční systém“. V druhé etapě je nutno určit, zda předmětné daňové opatření představuje odchylku od tohoto systému tím, že zavádí rozlišování mezi hospodářskými subjekty, které se nacházejí s ohledem na inherentní cíle systému ve srovnatelné skutkové a právní situaci. Pokud opatření představuje odchylku od referenčního systému, je nutno ve třetí etapě stanovit, zda lze toto opatření odůvodnit povahou nebo obecnou systematikou referenčního systému. Daňové opatření, které představuje odchylku z provádění referenčního systému, lze odůvodnit, může-li dotyčný členský stát prokázat, že toto opatření vyplývá přímo ze základních nebo řídících principů jeho daňové soustavy (65). Pokud ano, daňové opatření není selektivní. Důkazní břemeno přísluší v této třetí etapě členskému státu. |
| --- | --- |

(119)

Ve věcech, které se týkají oblasti zdanění, Soudní dvůr vypracoval pro určení, zda je určité daňové opatření selektivní, analýzu ve třech etapách (64). Nejprve je nutno určit, co je obecný či běžný režim zdanění platný v členském státě, tj. tzv. „referenční systém“. V druhé etapě je nutno určit, zda předmětné daňové opatření představuje odchylku od tohoto systému tím, že zavádí rozlišování mezi hospodářskými subjekty, které se nacházejí s ohledem na inherentní cíle systému ve srovnatelné skutkové a právní situaci. Pokud opatření představuje odchylku od referenčního systému, je nutno ve třetí etapě stanovit, zda lze toto opatření odůvodnit povahou nebo obecnou systematikou referenčního systému. Daňové opatření, které představuje odchylku z provádění referenčního systému, lze odůvodnit, může-li dotyčný členský stát prokázat, že toto opatření vyplývá přímo ze základních nebo řídících principů jeho daňové soustavy (65). Pokud ano, daňové opatření není selektivní. Důkazní břemeno přísluší v této třetí etapě členskému státu.

64

65

6.3.1.   Určení referenčního systému

Určení referenčního systému

| (120) | Pro účely analýzy selektivní povahy určitého opatření podpory se referenční systém skládá ze sourodého souboru pravidel, která na základě objektivních kritérií platí pro všechny podniky, které spadají do oblasti jeho působnosti, jež je definována jeho cílem. |
| --- | --- |

(120)

Pro účely analýzy selektivní povahy určitého opatření podpory se referenční systém skládá ze sourodého souboru pravidel, která na základě objektivních kritérií platí pro všechny podniky, které spadají do oblasti jeho působnosti, jež je definována jeho cílem.

6.3.1.1.   Referenčním systémem je systém zdanění příjmů právnických osob v Belgii

Referenčním systémem je systém zdanění příjmů právnických osob v Belgii

| (121) | V tomto konkrétním případě se Komise domnívá, že referenčním systémem je systém zdanění podle obecného práva zisku společností stanovený režimem daně z příjmu právnických osob v Belgii (66), jehož cílem je zdanění zisku všech společností, které podléhají zdanění v Belgii. Belgický systém daně z příjmu právnických osob se uplatňuje na společnosti, které sídlí v Belgii, a rovněž na belgické pobočky společností, které v ní nesídlí. Společnosti, které sídlí v Belgii (67), musí platit daň z příjmu právnických osob u zisku, který vytvářejí na mezinárodní úrovni (68), kromě případů, kdy se uplatňuje úmluva o zamezení dvojího zdanění. Společnosti, které v Belgii nesídlí, podléhají dani z příjmu právnických osob pouze u určitého typu zvláštních příjmů z belgických zdrojů (69). V obou případech se belgická daň z příjmu právnických osob platí z celkového zisku, ať byl vytvořen na mezinárodní úrovni či v Belgii. Obecně proto platí, že všechny podniky, které vytvářejí příjmy v Belgii, jsou považovány za podniky, které se z hlediska zdanění podniků nacházejí v podobné skutkové a právní situaci. |
| --- | --- |

(121)

V tomto konkrétním případě se Komise domnívá, že referenčním systémem je systém zdanění podle obecného práva zisku společností stanovený režimem daně z příjmu právnických osob v Belgii (66), jehož cílem je zdanění zisku všech společností, které podléhají zdanění v Belgii. Belgický systém daně z příjmu právnických osob se uplatňuje na společnosti, které sídlí v Belgii, a rovněž na belgické pobočky společností, které v ní nesídlí. Společnosti, které sídlí v Belgii (67), musí platit daň z příjmu právnických osob u zisku, který vytvářejí na mezinárodní úrovni (68), kromě případů, kdy se uplatňuje úmluva o zamezení dvojího zdanění. Společnosti, které v Belgii nesídlí, podléhají dani z příjmu právnických osob pouze u určitého typu zvláštních příjmů z belgických zdrojů (69). V obou případech se belgická daň z příjmu právnických osob platí z celkového zisku, ať byl vytvořen na mezinárodní úrovni či v Belgii. Obecně proto platí, že všechny podniky, které vytvářejí příjmy v Belgii, jsou považovány za podniky, které se z hlediska zdanění podniků nacházejí v podobné skutkové a právní situaci.

66

67

68

69

| (122) | Celkový zisk je stanoven podle pravidel o zisku, která jsou uvedena v ustanoveních o výpočtu zdanitelného zisku jednotlivých podnikatelů, jak je definován v článku 24 zákona CIR 92. Celkový zisk odpovídá příjmům bez odečitatelných výdajů, které jsou obvykle zaevidovány v účtech, takže skutečně zaevidovaný zisk představuje základ pro výpočet celkového zisku zdanitelného na základě belgického systému daně z příjmu právnických osob (70). |
| --- | --- |

(122)

Celkový zisk je stanoven podle pravidel o zisku, která jsou uvedena v ustanoveních o výpočtu zdanitelného zisku jednotlivých podnikatelů, jak je definován v článku 24 zákona CIR 92. Celkový zisk odpovídá příjmům bez odečitatelných výdajů, které jsou obvykle zaevidovány v účtech, takže skutečně zaevidovaný zisk představuje základ pro výpočet celkového zisku zdanitelného na základě belgického systému daně z příjmu právnických osob (70).

70

6.3.1.2.   Osvobození nadměrného zisku od daně není nedílnou součástí referenčního systému

Osvobození nadměrného zisku od daně není nedílnou součástí referenčního systému

| (123) | Podle belgického systému daně z příjmu právnických osob je skutečně zaevidovaný zisk předmětem úprav směrem nahoru a dolů, které stanoví belgické daňové právo, aby se dospělo k celkovému zdanitelnému zisku (71). V tomto ohledu Belgie tvrdí, že všechny úpravy skutečně zaevidovaného zisku, které doporučuje zákon CIR 92, a tedy také osvobození nadměrného zisku od daně, jsou nedílnou součástí referenčního systému. |
| --- | --- |

(123)

Podle belgického systému daně z příjmu právnických osob je skutečně zaevidovaný zisk předmětem úprav směrem nahoru a dolů, které stanoví belgické daňové právo, aby se dospělo k celkovému zdanitelnému zisku (71). V tomto ohledu Belgie tvrdí, že všechny úpravy skutečně zaevidovaného zisku, které doporučuje zákon CIR 92, a tedy také osvobození nadměrného zisku od daně, jsou nedílnou součástí referenčního systému.

71

| (124) | Komise nesdílí názor, podle kterého je osvobození nadměrného zisku od daně nedílnou součástí referenčního systému, a to z důvodů vyložených ve 125. až 128. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(124)

Komise nesdílí názor, podle kterého je osvobození nadměrného zisku od daně nedílnou součástí referenčního systému, a to z důvodů vyložených ve 125. až 128. bodě odůvodnění.

| (125) | Za prvé, osvobození nadměrného zisku od daně neukládá žádné ustanovení zákona CIR 92. Komise zaznamenává, že se v čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, na jehož základě je osvobození nadměrného zisku od daně ve skutečnosti přiznáváno, odkazuje na zvláštní transakce nebo dohody mezi dvěma přidruženými subjekty, které jsou součástí nadnárodní skupiny. Povaha obvyklých tržních podmínek stanovená pro tyto transakce či dohody může vést k úpravě převodních cen na základě tohoto ustanovení, ale nepovoluje a ani neukládá abstraktní, jednostranné osvobození od daně pevně dané části nebo pevně stanoveného podílu zisku skutečně zaevidovaného belgickým subjektem, který je součástí nadnárodní skupiny. Toto ustanovení spíše vyžaduje identifikaci transakce či dohody (nebo řady transakcí) s konkrétní zahraniční přidruženou protistranou, která patří do nadnárodní skupiny. Pouze čl. 185 odst. 2 písm. a) zákona CIR 92, který se týká úprav převodních cen směrem nahoru, ve skutečnosti umožňuje belgické daňové správě provádět jednostrannou primární úpravu převodních cen, pokud se podmínky stanovené pro transakci či dohodu odchylují od podmínek, které by byly dohodnuty za obvyklých tržních podmínek. Provádění čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, který se týká úprav převodních cen směrem dolů, obsahuje naopak dodatečnou podmínku, že zisk vytvořený transakcí nebo dohodou, který má být osvobozen od daně, musí být rovněž zahrnut do zisku zahraniční protistrany v rámci této transakce či dohody. |
| --- | --- |

(125)

Za prvé, osvobození nadměrného zisku od daně neukládá žádné ustanovení zákona CIR 92. Komise zaznamenává, že se v čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, na jehož základě je osvobození nadměrného zisku od daně ve skutečnosti přiznáváno, odkazuje na zvláštní transakce nebo dohody mezi dvěma přidruženými subjekty, které jsou součástí nadnárodní skupiny. Povaha obvyklých tržních podmínek stanovená pro tyto transakce či dohody může vést k úpravě převodních cen na základě tohoto ustanovení, ale nepovoluje a ani neukládá abstraktní, jednostranné osvobození od daně pevně dané části nebo pevně stanoveného podílu zisku skutečně zaevidovaného belgickým subjektem, který je součástí nadnárodní skupiny. Toto ustanovení spíše vyžaduje identifikaci transakce či dohody (nebo řady transakcí) s konkrétní zahraniční přidruženou protistranou, která patří do nadnárodní skupiny. Pouze čl. 185 odst. 2 písm. a) zákona CIR 92, který se týká úprav převodních cen směrem nahoru, ve skutečnosti umožňuje belgické daňové správě provádět jednostrannou primární úpravu převodních cen, pokud se podmínky stanovené pro transakci či dohodu odchylují od podmínek, které by byly dohodnuty za obvyklých tržních podmínek. Provádění čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, který se týká úprav převodních cen směrem dolů, obsahuje naopak dodatečnou podmínku, že zisk vytvořený transakcí nebo dohodou, který má být osvobozen od daně, musí být rovněž zahrnut do zisku zahraniční protistrany v rámci této transakce či dohody.

| (126) | Za druhé, belgický systém daně z příjmu právnických osob má za cíl zdanit všechny podniky, které podléhají dani ze svého skutečného zisku, ať už se jedná o nezávislé společnosti či společnosti příslušející ke skupině, ať již patří do národní či nadnárodní skupiny, ať jsou součástí velké či menší nadnárodní skupiny a ať sídlí v Belgii krátce či v ní vykonávají své činnosti již po řadu roků. Jinými slovy, všichni tito poplatníci se nacházejí z hlediska cíle sledovaného systémem daně z příjmu právnických osob – tj. zdanit všechny společnosti, které podléhají dani ze svého skutečného zisku – ve srovnatelné skutkové a právní situaci. Belgické právo ostatně eviduje subjekty přítomné v Belgii, které podléhají dani z příjmu právnických osob, a zahrnuje všechny společnosti, sdružení, provozovny nebo jakékoliv jiné řádně zřízené subjekty, které mají právní subjektivitu a věnují se provozování činností nebo transakcím výdělečné povahy (72). Právní forma podniku a ani jeho struktura (skupina společností či nikoli) nepředstavují rozhodující kritérium, pokud jde o vybírání daně z příjmu právnických osob v Belgii. Z uvedeného proto vyplývá, že úpravy skutečně zaevidovaného zisku dostupné všem těmto poplatníkům jsou sice obecné povahy, a tedy neselektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (73), ale osvobození nadměrného zisku od daně mezi těmito poplatníky rozlišuje, protože předmětný režim mohou využít pouze belgické subjekty, které jsou součástí nadnárodní skupiny dostatečné velikosti a které vykonávají činnosti v Belgii od nedávné doby, jak je vysvětleno v části 6.3.2. |
| --- | --- |

(126)

Za druhé, belgický systém daně z příjmu právnických osob má za cíl zdanit všechny podniky, které podléhají dani ze svého skutečného zisku, ať už se jedná o nezávislé společnosti či společnosti příslušející ke skupině, ať již patří do národní či nadnárodní skupiny, ať jsou součástí velké či menší nadnárodní skupiny a ať sídlí v Belgii krátce či v ní vykonávají své činnosti již po řadu roků. Jinými slovy, všichni tito poplatníci se nacházejí z hlediska cíle sledovaného systémem daně z příjmu právnických osob – tj. zdanit všechny společnosti, které podléhají dani ze svého skutečného zisku – ve srovnatelné skutkové a právní situaci. Belgické právo ostatně eviduje subjekty přítomné v Belgii, které podléhají dani z příjmu právnických osob, a zahrnuje všechny společnosti, sdružení, provozovny nebo jakékoliv jiné řádně zřízené subjekty, které mají právní subjektivitu a věnují se provozování činností nebo transakcím výdělečné povahy (72). Právní forma podniku a ani jeho struktura (skupina společností či nikoli) nepředstavují rozhodující kritérium, pokud jde o vybírání daně z příjmu právnických osob v Belgii. Z uvedeného proto vyplývá, že úpravy skutečně zaevidovaného zisku dostupné všem těmto poplatníkům jsou sice obecné povahy, a tedy neselektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (73), ale osvobození nadměrného zisku od daně mezi těmito poplatníky rozlišuje, protože předmětný režim mohou využít pouze belgické subjekty, které jsou součástí nadnárodní skupiny dostatečné velikosti a které vykonávají činnosti v Belgii od nedávné doby, jak je vysvětleno v části 6.3.2.

72

73

| (127) | Za třetí, rozdíl ve výpočtu zdanitelného zisku u nezávislých společností a společností, které patří do nadnárodní skupiny, nemá žádný dopad na cíl systému daně z příjmu právnických osob v Belgii, tj. zdanit zisk všech společností, které zde sídlí nebo vyvíjejí činnost prostřednictvím stálé provozovny v Belgii, ať jsou nezávislé či integrované. Je-li výpočet zdanitelného zisku v případě nezávislých neintegrovaných/vnitrostátních společností, které provádějí transakce na trhu, poměrně jednoduchý, protože je založen na rozdílu mezi příjmy a náklady, které určuje konkurenční trh, při výpočtu zdanitelného zisku v případě společností integrovaných do nadnárodní skupiny je nutno používat nepřímých údajů. Při výpočtu svého zdanitelného zisku tak společnosti integrované do nadnárodní skupiny musí stanovit ceny, které se uplatní na tyto transakce v rámci skupiny, místo aby použily ceny přímo vynucené trhem. Lze se sice domnívat, že některá strategická rozhodnutí se přijímají ve vyšším zájmu nadnárodní skupiny jako celku, ale daň z příjmu právnických osob se v Belgii vybírá od jednotlivých subjektů a nikoliv od nadnárodní skupiny. Předmětný režim se týká výlučně zdanitelného zisku belgických společností nadnárodní skupiny, takže každé snížení daňových příjmů se zakládá na jednotlivých hospodářských výsledcích těchto společností. Je sice pravda, že belgické daňové předpisy počítají se zvláštními ustanoveními, které platí pro skupiny, ale tato ustanovení mají obecně za cíl zrovnoprávnit neintegrované společnosti a hospodářské subjekty organizované formou skupin a nikoliv poskytnout výhodnější zacházení posledně zmíněným. |
| --- | --- |

(127)

Za třetí, rozdíl ve výpočtu zdanitelného zisku u nezávislých společností a společností, které patří do nadnárodní skupiny, nemá žádný dopad na cíl systému daně z příjmu právnických osob v Belgii, tj. zdanit zisk všech společností, které zde sídlí nebo vyvíjejí činnost prostřednictvím stálé provozovny v Belgii, ať jsou nezávislé či integrované. Je-li výpočet zdanitelného zisku v případě nezávislých neintegrovaných/vnitrostátních společností, které provádějí transakce na trhu, poměrně jednoduchý, protože je založen na rozdílu mezi příjmy a náklady, které určuje konkurenční trh, při výpočtu zdanitelného zisku v případě společností integrovaných do nadnárodní skupiny je nutno používat nepřímých údajů. Při výpočtu svého zdanitelného zisku tak společnosti integrované do nadnárodní skupiny musí stanovit ceny, které se uplatní na tyto transakce v rámci skupiny, místo aby použily ceny přímo vynucené trhem. Lze se sice domnívat, že některá strategická rozhodnutí se přijímají ve vyšším zájmu nadnárodní skupiny jako celku, ale daň z příjmu právnických osob se v Belgii vybírá od jednotlivých subjektů a nikoliv od nadnárodní skupiny. Předmětný režim se týká výlučně zdanitelného zisku belgických společností nadnárodní skupiny, takže každé snížení daňových příjmů se zakládá na jednotlivých hospodářských výsledcích těchto společností. Je sice pravda, že belgické daňové předpisy počítají se zvláštními ustanoveními, které platí pro skupiny, ale tato ustanovení mají obecně za cíl zrovnoprávnit neintegrované společnosti a hospodářské subjekty organizované formou skupin a nikoliv poskytnout výhodnější zacházení posledně zmíněným.

| (128) | Pokud by Komise měla uznat tvrzení Belgie v tomto bodě, znamenalo by to, že by se členský stát mohl vyhnout uplatňování pravidel Unie pro státní podporu jednoduše tím, že by do svého daňového zákoníku zavedl osvobození od daně. |
| --- | --- |

(128)

Pokud by Komise měla uznat tvrzení Belgie v tomto bodě, znamenalo by to, že by se členský stát mohl vyhnout uplatňování pravidel Unie pro státní podporu jednoduše tím, že by do svého daňového zákoníku zavedl osvobození od daně.

6.3.1.3.   Závěr k referenčnímu systému

Závěr k referenčnímu systému

| (129) | Lze dospět k závěru, že referenčním systémem, který je nutno zohlednit při zjišťování, zda osvobození nadměrného zisku od daně má či nemá selektivní povahu, je systém daně z příjmu právnických osob v Belgii, jehož cílem je zdanit stejným způsobem zisk všech společností, které v Belgii sídlí nebo zde vyvíjejí činnost prostřednictvím stálé provozovny. Protože cílem předmětného režimu je upravit zdanitelný zisk společnosti pro účely vybírání daně z příjmu právnických osob v Belgii v souladu s belgickým systémem daně z příjmu právnických osob, představuje tento systém referenční systém, na jehož základě je nutno režim přezkoumat, aby se zjistilo, zda svým příjemcům poskytl selektivní zvýhodnění. |
| --- | --- |

(129)

Lze dospět k závěru, že referenčním systémem, který je nutno zohlednit při zjišťování, zda osvobození nadměrného zisku od daně má či nemá selektivní povahu, je systém daně z příjmu právnických osob v Belgii, jehož cílem je zdanit stejným způsobem zisk všech společností, které v Belgii sídlí nebo zde vyvíjejí činnost prostřednictvím stálé provozovny. Protože cílem předmětného režimu je upravit zdanitelný zisk společnosti pro účely vybírání daně z příjmu právnických osob v Belgii v souladu s belgickým systémem daně z příjmu právnických osob, představuje tento systém referenční systém, na jehož základě je nutno režim přezkoumat, aby se zjistilo, zda svým příjemcům poskytl selektivní zvýhodnění.

6.3.2.   Osvobození nadměrného zisku od daně představuje odchylku od referenčního systému

Osvobození nadměrného zisku od daně představuje odchylku od referenčního systému

| (130) | Když je nyní prokázáno, že obecný systém daně z příjmu právnických osob v Belgii představuje referenční systém, na jehož základě se má předmětný režim posuzovat, je nutno určit, zda osvobození nadměrného zisku od daně představuje odchylku od tohoto referenčního systému, která vede k nerovnému zacházení mezi společnostmi, jež se nacházejí z hlediska cíle sledovaného tímto systémem v podobné skutkové a právní situaci. |
| --- | --- |

(130)

Když je nyní prokázáno, že obecný systém daně z příjmu právnických osob v Belgii představuje referenční systém, na jehož základě se má předmětný režim posuzovat, je nutno určit, zda osvobození nadměrného zisku od daně představuje odchylku od tohoto referenčního systému, která vede k nerovnému zacházení mezi společnostmi, jež se nacházejí z hlediska cíle sledovaného tímto systémem v podobné skutkové a právní situaci.

| (131) | Pokud jde o druhou etapu analýzy selektivity, prokázání, že určité daňové opatření představuje či nepředstavuje odchylku od referenčního systému, obvykle souběžně provází vymezení zvýhodnění, jež toto opatření poskytlo svým příjemcům. Vede-li daňové opatření k neoprávněnému snížení daně, již mají jeho příjemci platit, a pokud by tito příjemci bez tohoto opatření měli uhradit na základě referenčního systému vyšší daň, představuje toto snížení jak odchylku od referenčního systému, tak zvýhodnění poskytnuté daňovým opatřením. |
| --- | --- |

(131)

Pokud jde o druhou etapu analýzy selektivity, prokázání, že určité daňové opatření představuje či nepředstavuje odchylku od referenčního systému, obvykle souběžně provází vymezení zvýhodnění, jež toto opatření poskytlo svým příjemcům. Vede-li daňové opatření k neoprávněnému snížení daně, již mají jeho příjemci platit, a pokud by tito příjemci bez tohoto opatření měli uhradit na základě referenčního systému vyšší daň, představuje toto snížení jak odchylku od referenčního systému, tak zvýhodnění poskytnuté daňovým opatřením.

| (132) | Komise soudí, že osvobození nadměrného zisku od daně přiznané na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 představuje odchylku od systému daně z příjmu právnických osob v Belgii a nikoliv pouhé provedení tohoto systému. Jak bude prokázáno v následujících dvou dílčích částech, Komise se domnívá, že tato odchylka poskytuje příjemcům předmětného režimu selektivní zvýhodnění. |
| --- | --- |

(132)

Komise soudí, že osvobození nadměrného zisku od daně přiznané na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 představuje odchylku od systému daně z příjmu právnických osob v Belgii a nikoliv pouhé provedení tohoto systému. Jak bude prokázáno v následujících dvou dílčích částech, Komise se domnívá, že tato odchylka poskytuje příjemcům předmětného režimu selektivní zvýhodnění.

| (133) | Osvobození nadměrného zisku od daně se odchyluje od obecného systému zdanění zisku společností, jak s ním počítá systém daně z příjmu právnických osob v Belgii, podle kterého jsou dílčí subjekty společností, které v Belgii sídlí nebo zde vykonávají činnosti prostřednictvím stálé provozovny, daněny na základě jejich celkového zisku, tj. skutečně zaevidovaného zisku, a nejsou daněny na základě hypotetické úrovně zisku, která se získá odhadem „upraveného zisku za obvyklých tržních podmínek“ dotčeného subjektu. Pro účely čl. 107 odst. 1 SFEU poskytuje osvobození nadměrného zisku od daně belgickým subjektům nadnárodní společnosti selektivní zvýhodnění tím, že od daně z příjmu právnických osob v Belgii osvobozuje část jejich skutečně zaevidovaného zisku (74). |
| --- | --- |

(133)

Osvobození nadměrného zisku od daně se odchyluje od obecného systému zdanění zisku společností, jak s ním počítá systém daně z příjmu právnických osob v Belgii, podle kterého jsou dílčí subjekty společností, které v Belgii sídlí nebo zde vykonávají činnosti prostřednictvím stálé provozovny, daněny na základě jejich celkového zisku, tj. skutečně zaevidovaného zisku, a nejsou daněny na základě hypotetické úrovně zisku, která se získá odhadem „upraveného zisku za obvyklých tržních podmínek“ dotčeného subjektu. Pro účely čl. 107 odst. 1 SFEU poskytuje osvobození nadměrného zisku od daně belgickým subjektům nadnárodní společnosti selektivní zvýhodnění tím, že od daně z příjmu právnických osob v Belgii osvobozuje část jejich skutečně zaevidovaného zisku (74).

74

| (134) | Aniž je dotčen předchozí bod odůvodnění a bez ohledu na skutečnost, že by bylo možno usoudit, že referenční systém obsahuje obecné pravidlo, kterým se stanoví, že společnosti nadnárodní skupiny, které sídlí v Belgii nebo zde vyvíjejí činnosti prostřednictvím stálé provozovny, nemají být daněny na základě skutečně zaevidovaného zisku, který přesahuje zisk za obvyklých tržních podmínek, což usoudit nelze (75), se Komise domnívá, že osvobození nadměrného zisku od daně představuje nesprávné uplatnění zásady obvyklých tržních podmínek, a tedy odchylku od této zásady, která je součástí tohoto systému (76). |
| --- | --- |

(134)

Aniž je dotčen předchozí bod odůvodnění a bez ohledu na skutečnost, že by bylo možno usoudit, že referenční systém obsahuje obecné pravidlo, kterým se stanoví, že společnosti nadnárodní skupiny, které sídlí v Belgii nebo zde vyvíjejí činnosti prostřednictvím stálé provozovny, nemají být daněny na základě skutečně zaevidovaného zisku, který přesahuje zisk za obvyklých tržních podmínek, což usoudit nelze (75), se Komise domnívá, že osvobození nadměrného zisku od daně představuje nesprávné uplatnění zásady obvyklých tržních podmínek, a tedy odchylku od této zásady, která je součástí tohoto systému (76).

75

76

6.3.2.1.   Předmětný režim poskytuje svým příjemcům selektivní zvýhodnění tím, že se odchyluje od obecného systému daně z příjmu právnických osob v Belgii

Předmětný režim poskytuje svým příjemcům selektivní zvýhodnění tím, že se odchyluje od obecného systému daně z příjmu právnických osob v Belgii

| (135) | Hospodářské zvýhodnění může být poskytnuto různým snížením daňové zátěže podniku, a to zejména snížením daňového základu nebo výše daně, která se má zaplatit (77). Jak je vysvětleno v části 2.1, režim zdanění nadměrného zisku umožňuje subjektům, které sídlí v Belgii nebo zde vyvíjejí činnosti prostřednictvím stálé provozovny a které jsou součástí nadnárodní skupiny, snížit daň, již mají platit v Belgii, tím, že si od svého skutečně zaevidovaného zisku mohou odečíst tzv. „nadměrný“ zisk. Tento nadměrný zisk se vypočítá odhadem hypotetického průměrného zisku, kterého by mohl za srovnatelných okolností dosáhnout nezávislý podnik vykonávající srovnatelné činnosti. Rozdíl mezi tímto skutečně zaevidovaným ziskem subjektu a tímto hypotetickým průměrným ziskem je následně převeden na procentní podíl osvobození zisku před zdaněním, aby se získal procentní podíl průměrného nadměrného zisku za zvažované období. Tento procentní podíl představuje daňový základ vyměřený příjemci na základě předmětného režimu na období pěti roků, po které je belgická daňová správa vázána daňovým rozhodnutím. |
| --- | --- |

(135)

Hospodářské zvýhodnění může být poskytnuto různým snížením daňové zátěže podniku, a to zejména snížením daňového základu nebo výše daně, která se má zaplatit (77). Jak je vysvětleno v části 2.1, režim zdanění nadměrného zisku umožňuje subjektům, které sídlí v Belgii nebo zde vyvíjejí činnosti prostřednictvím stálé provozovny a které jsou součástí nadnárodní skupiny, snížit daň, již mají platit v Belgii, tím, že si od svého skutečně zaevidovaného zisku mohou odečíst tzv. „nadměrný“ zisk. Tento nadměrný zisk se vypočítá odhadem hypotetického průměrného zisku, kterého by mohl za srovnatelných okolností dosáhnout nezávislý podnik vykonávající srovnatelné činnosti. Rozdíl mezi tímto skutečně zaevidovaným ziskem subjektu a tímto hypotetickým průměrným ziskem je následně převeden na procentní podíl osvobození zisku před zdaněním, aby se získal procentní podíl průměrného nadměrného zisku za zvažované období. Tento procentní podíl představuje daňový základ vyměřený příjemci na základě předmětného režimu na období pěti roků, po které je belgická daňová správa vázána daňovým rozhodnutím.

77

| (136) | Osvobození nadměrného zisku od daně není však dostupné všem subjektům společností, které se nacházejí v podobné skutkové a právní situaci, což se vzhledem k cíli systému daně z příjmu právnických osob v Belgii, kterým je zdanění zisku společností, týká všech společností, které podléhají dani z příjmu právnických osob v Belgii. Systém daně z příjmu právnických osob v Belgii totiž neobsahuje žádnou zásadu či pravidlo, kterými by bylo možno daňově osvobodit skutečně zaevidovaný zisk, který přesahuje hypotetickou úroveň zisku za obvyklých tržních podmínek (78). Čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, na který se Belgie odvolává při přiznávání osvobození nadměrného zisku od daně na základě předmětného režimu, nemá tento smysl a ani nevede k tomuto důsledku. Předmětný režim představuje spíše odchylku od obecného pravidla stanoveného belgickým daňovým právem, podle něhož se daní skutečně zaevidovaný zisk. |
| --- | --- |

(136)

Osvobození nadměrného zisku od daně není však dostupné všem subjektům společností, které se nacházejí v podobné skutkové a právní situaci, což se vzhledem k cíli systému daně z příjmu právnických osob v Belgii, kterým je zdanění zisku společností, týká všech společností, které podléhají dani z příjmu právnických osob v Belgii. Systém daně z příjmu právnických osob v Belgii totiž neobsahuje žádnou zásadu či pravidlo, kterými by bylo možno daňově osvobodit skutečně zaevidovaný zisk, který přesahuje hypotetickou úroveň zisku za obvyklých tržních podmínek (78). Čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, na který se Belgie odvolává při přiznávání osvobození nadměrného zisku od daně na základě předmětného režimu, nemá tento smysl a ani nevede k tomuto důsledku. Předmětný režim představuje spíše odchylku od obecného pravidla stanoveného belgickým daňovým právem, podle něhož se daní skutečně zaevidovaný zisk.

78

| (137) | Komise proto potvrzuje stanovisko vyjádřené v 89. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, podle něhož je předmětný režim selektivní na několika úrovních a z řady důvodů. |
| --- | --- |

(137)

Komise proto potvrzuje stanovisko vyjádřené v 89. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, podle něhož je předmětný režim selektivní na několika úrovních a z řady důvodů.

| (138) | Za prvé, osvobození nadměrného zisku od daně je dostupné pouze subjektům, které jsou součástí nadnárodní skupiny, a není dostupné nezávislým subjektům nebo subjektům, které jsou součástí vnitrostátních skupin společností. Protože je předmětný režim založen na čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, který omezuje osvobození od daně – a vydání daňového rozhodnutí, jež je nutné pro využití osvobození – pouze na subjekty zapojené do přeshraničních transakcí, mohou tohoto osvobození nadměrného zisku od daně využít pouze belgické subjekty, které jsou součástí nadnárodní skupiny. Jinými slovy, hospodářské zvýhodnění poskytnuté příjemcům na základě předmětného režimu je selektivní de iure, protože k němu mají přístup pouze subjekty, které přísluší k nadnárodní skupině, a přístup k němu nemají nezávislé subjekty nebo subjekty, které jsou součástí vnitrostátní skupiny společností. Subjekty, které jsou součástí vnitrostátní skupiny společností, by rovněž mohly hrát po vnitrostátní reorganizaci roli centrálního podnikatele, a tak také tvrdit, že jejich skutečně zaevidovaný zisk po této reorganizaci přesahuje hypotetický průměrný zisk, který by mohla dosáhnout nezávislá společnost vykonávající srovnatelné činnosti, z důvodu (údajného) vytvoření synergií či úspor z rozsahu na vnitrostátní úrovni. Avšak na rozdíl od centrálních podnikatelů jejich mezinárodních konkurentů sídlících v Belgii, kteří jednají se zahraničními společnostmi sdruženými ve skupině, nemohou tyto subjekty využít snížení svého daňového základu, jež stanoví předmětný režim v případě nadměrného zisku, protože tyto subjekty nespadají do oblasti působnosti čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92. |
| --- | --- |

(138)

Za prvé, osvobození nadměrného zisku od daně je dostupné pouze subjektům, které jsou součástí nadnárodní skupiny, a není dostupné nezávislým subjektům nebo subjektům, které jsou součástí vnitrostátních skupin společností. Protože je předmětný režim založen na čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, který omezuje osvobození od daně – a vydání daňového rozhodnutí, jež je nutné pro využití osvobození – pouze na subjekty zapojené do přeshraničních transakcí, mohou tohoto osvobození nadměrného zisku od daně využít pouze belgické subjekty, které jsou součástí nadnárodní skupiny. Jinými slovy, hospodářské zvýhodnění poskytnuté příjemcům na základě předmětného režimu je selektivní de iure, protože k němu mají přístup pouze subjekty, které přísluší k nadnárodní skupině, a přístup k němu nemají nezávislé subjekty nebo subjekty, které jsou součástí vnitrostátní skupiny společností. Subjekty, které jsou součástí vnitrostátní skupiny společností, by rovněž mohly hrát po vnitrostátní reorganizaci roli centrálního podnikatele, a tak také tvrdit, že jejich skutečně zaevidovaný zisk po této reorganizaci přesahuje hypotetický průměrný zisk, který by mohla dosáhnout nezávislá společnost vykonávající srovnatelné činnosti, z důvodu (údajného) vytvoření synergií či úspor z rozsahu na vnitrostátní úrovni. Avšak na rozdíl od centrálních podnikatelů jejich mezinárodních konkurentů sídlících v Belgii, kteří jednají se zahraničními společnostmi sdruženými ve skupině, nemohou tyto subjekty využít snížení svého daňového základu, jež stanoví předmětný režim v případě nadměrného zisku, protože tyto subjekty nespadají do oblasti působnosti čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92.

de iure

| (139) | Za druhé, pro využití osvobození nadměrného zisku od daně na základě předmětného režimu je nutno, aby Útvar daňových rozhodnutí vydal předběžné povolení formou daňového rozhodnutí, které lze ale získat pouze pro budoucí situace nebo transakce, které zatím nevedly k důsledkům v daňové oblasti, a nikoliv pro stávající situace. Systém předjímajících rozhodnutí v daňové oblasti, který do belgického daňového práva zavedl zákon ze dne 24. prosince 2002, totiž stanoví, že se daňové rozhodnutí uplatní pouze na „na určitou situaci nebo na konkrétní transakci, která dosud nevedla k důsledkům na daňové úrovni“ pro dotčeného daňového poplatníka (79). Přesněji řečeno, daňový poplatník nemůže požádat o daňové rozhodnutí, které by zahrnovalo daňové důsledky jeho stávající situace, protože daňové rozhodnutí se může týkat pouze daňových důsledků „nové situace“. Tyto podmínky platí rovněž pro daňová rozhodnutí, kterými se přiznává osvobození nadměrného zisku od daně na základě předmětného režimu. Ve vzorku daňových rozhodnutí, kterými se přiznává osvobození nadměrného zisku od daně a který Komise analyzovala, každé daňové rozhodnutí zmiňovalo výrazné investice a/nebo vytvoření pracovních míst a/nebo převedení činností zpět do Belgie (80). Tyto skutečnosti nejsou sice výslovně uváděny jako podmínky poskytnutí osvobození nadměrného zisku od daně na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, ale jsou zásadní pro vydání daňového rozhodnutí, které je povinné pro uplatnění osvobození nadměrného zisku od daně. Podmínka „nové situace“, jež vyplývá z povinnosti požádat předem o daňové rozhodnutí, aby bylo možno využít osvobození nadměrného zisku od daně (81), tak ze zákona vede k selektivitě mezi nadnárodními skupinami, které zavedením nových činností do Belgie mění svůj model podnikání, a všemi ostatními hospodářskými subjekty (včetně nadnárodních skupin), které v Belgii nadále pokračují ve svém stávajícím modelu podnikání. |
| --- | --- |

(139)

Za druhé, pro využití osvobození nadměrného zisku od daně na základě předmětného režimu je nutno, aby Útvar daňových rozhodnutí vydal předběžné povolení formou daňového rozhodnutí, které lze ale získat pouze pro budoucí situace nebo transakce, které zatím nevedly k důsledkům v daňové oblasti, a nikoliv pro stávající situace. Systém předjímajících rozhodnutí v daňové oblasti, který do belgického daňového práva zavedl zákon ze dne 24. prosince 2002, totiž stanoví, že se daňové rozhodnutí uplatní pouze na „na určitou situaci nebo na konkrétní transakci, která dosud nevedla k důsledkům na daňové úrovni“ pro dotčeného daňového poplatníka (79). Přesněji řečeno, daňový poplatník nemůže požádat o daňové rozhodnutí, které by zahrnovalo daňové důsledky jeho stávající situace, protože daňové rozhodnutí se může týkat pouze daňových důsledků „nové situace“. Tyto podmínky platí rovněž pro daňová rozhodnutí, kterými se přiznává osvobození nadměrného zisku od daně na základě předmětného režimu. Ve vzorku daňových rozhodnutí, kterými se přiznává osvobození nadměrného zisku od daně a který Komise analyzovala, každé daňové rozhodnutí zmiňovalo výrazné investice a/nebo vytvoření pracovních míst a/nebo převedení činností zpět do Belgie (80). Tyto skutečnosti nejsou sice výslovně uváděny jako podmínky poskytnutí osvobození nadměrného zisku od daně na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, ale jsou zásadní pro vydání daňového rozhodnutí, které je povinné pro uplatnění osvobození nadměrného zisku od daně. Podmínka „nové situace“, jež vyplývá z povinnosti požádat předem o daňové rozhodnutí, aby bylo možno využít osvobození nadměrného zisku od daně (81), tak ze zákona vede k selektivitě mezi nadnárodními skupinami, které zavedením nových činností do Belgie mění svůj model podnikání, a všemi ostatními hospodářskými subjekty (včetně nadnárodních skupin), které v Belgii nadále pokračují ve svém stávajícím modelu podnikání.

na určitou situaci nebo na konkrétní transakci, která dosud nevedla k důsledkům na daňové úrovni

79

80

81

| (140) | Za třetí, režim zdanění nadměrného zisku osvobozuje od daně zisk, který údajně vyplývá ze synergií, úspor z rozsahu a jiných výhod, které plynou z příslušnosti k nadnárodní skupině. Tyto výhody si sice mohou nárokovat všech skupiny společností, ale pouze subjekty, které přísluší k nadnárodní skupině o dostatečné velikosti, aby vznikal výraznější zisk ze synergií, úspor z rozsahu a jiných výhod v rámci skupiny, jsou podněcovány k získání daňového rozhodnutí na základě předmětného režimu. Důvodem je, že získání daňového rozhodnutí vyžaduje podání podrobné žádosti s popisem nové situace, která odůvodňuje osvobození od daně, podrobným rozborem působení podniku z hlediska zaměstnanosti a předložením vyčerpávající studie nadměrného zisku, což je výrazně náročnější pro malé skupiny společností než pro velké. Synergie a úspory nákladů, které jsou uváděny v žádostech o daňové rozhodnutí, skutečně vyžadují dostatečně významné působení a rozsah činností, aby podání žádosti o daňové rozhodnutí bylo opodstatněné. V odpovědi na žádost Komise tak nebyla Belgie schopna uvést jediný příklad osvobození nadměrného zisku od daně, o něž požádal a které získal belgický subjekt, který je součástí nadnárodní skupiny malé velikosti. Jinými slovy, předmětný režim je rovněž selektivní de facto, protože pouze belgické subjekty, které jsou součástí nadnárodní skupiny o velké a v nejlepším případě střední velikosti, mohou skutečně využít osvobození nadměrného zisku od daně na rozdíl od subjektů, které jsou součástí nadnárodní skupiny o menší velikosti. |
| --- | --- |

(140)

Za třetí, režim zdanění nadměrného zisku osvobozuje od daně zisk, který údajně vyplývá ze synergií, úspor z rozsahu a jiných výhod, které plynou z příslušnosti k nadnárodní skupině. Tyto výhody si sice mohou nárokovat všech skupiny společností, ale pouze subjekty, které přísluší k nadnárodní skupině o dostatečné velikosti, aby vznikal výraznější zisk ze synergií, úspor z rozsahu a jiných výhod v rámci skupiny, jsou podněcovány k získání daňového rozhodnutí na základě předmětného režimu. Důvodem je, že získání daňového rozhodnutí vyžaduje podání podrobné žádosti s popisem nové situace, která odůvodňuje osvobození od daně, podrobným rozborem působení podniku z hlediska zaměstnanosti a předložením vyčerpávající studie nadměrného zisku, což je výrazně náročnější pro malé skupiny společností než pro velké. Synergie a úspory nákladů, které jsou uváděny v žádostech o daňové rozhodnutí, skutečně vyžadují dostatečně významné působení a rozsah činností, aby podání žádosti o daňové rozhodnutí bylo opodstatněné. V odpovědi na žádost Komise tak nebyla Belgie schopna uvést jediný příklad osvobození nadměrného zisku od daně, o něž požádal a které získal belgický subjekt, který je součástí nadnárodní skupiny malé velikosti. Jinými slovy, předmětný režim je rovněž selektivní de facto, protože pouze belgické subjekty, které jsou součástí nadnárodní skupiny o velké a v nejlepším případě střední velikosti, mohou skutečně využít osvobození nadměrného zisku od daně na rozdíl od subjektů, které jsou součástí nadnárodní skupiny o menší velikosti.

de facto

| (141) | Lze tak dospět k závěru, že předmětný režimu umožňuje snížit daňový základ odečtením tzv. „nadměrného“ zisku od skutečně zaevidovaného zisku pouze belgickým subjektům, které jsou součástí dostatečně velké nadnárodní skupiny, jež zavádí v Belgii nové činnosti, a je proto nutno považovat tento režim pro účely čl. 107 odst. 1 SFEU za režim, který tyto subjekty selektivně zvýhodňuje. Snížením výše daně, kterou by tyto belgické subjekty měly platit podle obecného systému zdanění zisku podniků, zbavuje osvobození nadměrného zisku od daně rozpočet těchto subjektů nákladů, které by měly běžně nést, a poskytuje jim tak selektivní zvýhodnění. |
| --- | --- |

(141)

Lze tak dospět k závěru, že předmětný režimu umožňuje snížit daňový základ odečtením tzv. „nadměrného“ zisku od skutečně zaevidovaného zisku pouze belgickým subjektům, které jsou součástí dostatečně velké nadnárodní skupiny, jež zavádí v Belgii nové činnosti, a je proto nutno považovat tento režim pro účely čl. 107 odst. 1 SFEU za režim, který tyto subjekty selektivně zvýhodňuje. Snížením výše daně, kterou by tyto belgické subjekty měly platit podle obecného systému zdanění zisku podniků, zbavuje osvobození nadměrného zisku od daně rozpočet těchto subjektů nákladů, které by měly běžně nést, a poskytuje jim tak selektivní zvýhodnění.

| (142) | Belgie odůvodňuje rozdílné zacházení, které umožňuje předmětný režim, odkazem na rozsudek Tribunálu ze dne 7. listopadu 2014 ve věci T-399/11 a zdůrazňuje, že skutečnost, že určité daňové opatření je omezeno na nadnárodní společnosti, nestačí k tomu, aby se dospělo k závěru o jeho selektivitě, protože toto seskupení společností nesdílí – na rozdíl například od společností offshore – společné charakteristiky jako je hospodářské odvětví, činnost, význam hospodářské bilance, počet zaměstnanců či země, v níž sídlí (82). Nejenom že rozsudek, na který se Belgie odvolává, je napadený (83), ale navíc se nedá na předmětný režim použít, protože se týkal otázky, zda je selektivní určité daňové zvýhodnění související s konkrétními finančními transakcemi, zatímco předmětný režim se týká zvýhodnění poskytovaných specifickým kategoriím podniků. V rozsudku, na který se Belgie odvolává, Tribunál totiž usoudil, že daňové opatření, jež upřednostňuje akvizici zahraničních dceřiných společností před akvizicí vnitrostátních dceřiných společností, nevede k žádnému selektivnímu zvýhodnění ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože a priori nebrání žádné kategorii podniků, aby ho využily. Režim zdanění nadměrného zisku mohou naopak využívat pouze některé kategorie podniků, a to subjekty, které jsou součástí dostatečně velké nadnárodní skupiny, která zavádí v Belgii nové činnosti. |
| --- | --- |

(142)

Belgie odůvodňuje rozdílné zacházení, které umožňuje předmětný režim, odkazem na rozsudek Tribunálu ze dne 7. listopadu 2014 ve věci T-399/11 a zdůrazňuje, že skutečnost, že určité daňové opatření je omezeno na nadnárodní společnosti, nestačí k tomu, aby se dospělo k závěru o jeho selektivitě, protože toto seskupení společností nesdílí – na rozdíl například od společností offshore – společné charakteristiky jako je hospodářské odvětví, činnost, význam hospodářské bilance, počet zaměstnanců či země, v níž sídlí (82). Nejenom že rozsudek, na který se Belgie odvolává, je napadený (83), ale navíc se nedá na předmětný režim použít, protože se týkal otázky, zda je selektivní určité daňové zvýhodnění související s konkrétními finančními transakcemi, zatímco předmětný režim se týká zvýhodnění poskytovaných specifickým kategoriím podniků. V rozsudku, na který se Belgie odvolává, Tribunál totiž usoudil, že daňové opatření, jež upřednostňuje akvizici zahraničních dceřiných společností před akvizicí vnitrostátních dceřiných společností, nevede k žádnému selektivnímu zvýhodnění ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože a priori nebrání žádné kategorii podniků, aby ho využily. Režim zdanění nadměrného zisku mohou naopak využívat pouze některé kategorie podniků, a to subjekty, které jsou součástí dostatečně velké nadnárodní skupiny, která zavádí v Belgii nové činnosti.

offshore

82

83

priori

| (143) | Komise se rovněž nedomnívá, jak tvrdí Belgie, že selektivní zvýhodnění souvisí s nezdaněním zisku, který byl od daně osvobozen v Belgii, v zahraničí, protože právě Belgie snižuje jednostranně daňový základ belgického subjektu nadnárodní skupiny, který předmětný režim využívá, a to bez ohledu na skutečné či údajné zdanění stejného zisku jiným členským státem. Čl. 107 odst. 1 SFEU každopádně členskému státu zakazuje, aby poskytoval státní podporu. Otázku, zda konkrétní režim poskytuje svým příjemcům zvýhodnění, je proto nutno posuzovat na základě opatření příslušného členského státu, tj. Belgie. Toto posouzení nesmí brát zřetel na případný neutrální či negativní dopad režimu na úrovni ostatních společností nadnárodní skupiny kvůli tomu, jak se s nimi jedná v jiných členských státech. |
| --- | --- |

(143)

Komise se rovněž nedomnívá, jak tvrdí Belgie, že selektivní zvýhodnění souvisí s nezdaněním zisku, který byl od daně osvobozen v Belgii, v zahraničí, protože právě Belgie snižuje jednostranně daňový základ belgického subjektu nadnárodní skupiny, který předmětný režim využívá, a to bez ohledu na skutečné či údajné zdanění stejného zisku jiným členským státem. Čl. 107 odst. 1 SFEU každopádně členskému státu zakazuje, aby poskytoval státní podporu. Otázku, zda konkrétní režim poskytuje svým příjemcům zvýhodnění, je proto nutno posuzovat na základě opatření příslušného členského státu, tj. Belgie. Toto posouzení nesmí brát zřetel na případný neutrální či negativní dopad režimu na úrovni ostatních společností nadnárodní skupiny kvůli tomu, jak se s nimi jedná v jiných členských státech.

6.3.2.2.   Předmětný režim poskytuje selektivní zvýhodnění tím, že se odchyluje od zásady obvyklých tržních podmínek

Předmětný režim poskytuje selektivní zvýhodnění tím, že se odchyluje od zásady obvyklých tržních podmínek

| (144) | Ať již lze považovat systém daně z příjmu právnických osob v Belgii za systém, který obsahuje či neobsahuje obecné pravidlo, kterým se zakazuje zdanění zisku, který subjekty nadnárodní skupiny skutečně zaevidovaly a který přesahuje zisk za obvyklých tržních podmínek, což Komise odmítá (84), osvobození nadměrného zisku od daně přesto představuje odchylku od referenčního systému, protože důvody, které opodstatňují jak osvobození od daně, tak metodu používanou při určení nadměrného zisku pro účely uplatnění předmětného režimu, porušují zásadu obvyklých tržních podmínek, která je součástí tohoto systému. |
| --- | --- |

(144)

Ať již lze považovat systém daně z příjmu právnických osob v Belgii za systém, který obsahuje či neobsahuje obecné pravidlo, kterým se zakazuje zdanění zisku, který subjekty nadnárodní skupiny skutečně zaevidovaly a který přesahuje zisk za obvyklých tržních podmínek, což Komise odmítá (84), osvobození nadměrného zisku od daně přesto představuje odchylku od referenčního systému, protože důvody, které opodstatňují jak osvobození od daně, tak metodu používanou při určení nadměrného zisku pro účely uplatnění předmětného režimu, porušují zásadu obvyklých tržních podmínek, která je součástí tohoto systému.

84

a)   Zásada obvyklých tržních podmínek z hlediska čl. 107 odst. 1 Smlouvy

| (145) | Soudní dvůr již rozhodl, že snížení základu daně vyplývající z daňového opatření, které umožňuje daňovému poplatníkovi používat při transakcích v rámci skupiny převodní ceny, jež se neblíží cenám, které by se používaly v podmínkách volné hospodářské soutěže mezi nezávislými podniky, které vyjednávají za srovnatelných podmínek v souladu se zásadou obvyklých tržních podmínek, poskytuje tomuto poplatníkovi selektivní zvýhodnění tím, že daň, již má platit podle obecné daňové soustavy, je nižší než daň, již mají platit nezávislé společnosti, které vypočítávají svůj základ daně na základě svého skutečně zaevidovaného zisku (85). |
| --- | --- |

(145)

Soudní dvůr již rozhodl, že snížení základu daně vyplývající z daňového opatření, které umožňuje daňovému poplatníkovi používat při transakcích v rámci skupiny převodní ceny, jež se neblíží cenám, které by se používaly v podmínkách volné hospodářské soutěže mezi nezávislými podniky, které vyjednávají za srovnatelných podmínek v souladu se zásadou obvyklých tržních podmínek, poskytuje tomuto poplatníkovi selektivní zvýhodnění tím, že daň, již má platit podle obecné daňové soustavy, je nižší než daň, již mají platit nezávislé společnosti, které vypočítávají svůj základ daně na základě svého skutečně zaevidovaného zisku (85).

85

| (146) | Ve svém rozsudku o daňovém režimu uplatňovanému Belgií u koordinačních center (86) Soudní dvůr přezkoumal opravný prostředek podaný proti rozhodnutí Komise, jež dospěla zejména k závěru, že způsob určení zdanitelného příjmu, jak ho stanoví tento režim, poskytuje těmto centrům selektivní zvýhodnění (87). Podle tohoto režimu byl zdanitelný zisk určen paušální částkou, odpovídající procentu z celkové výše výdajů a provozních nákladů, z nichž byly vyloučeny náklady na zaměstnance a finanční poplatky. Podle Soudního dvora „[z]a účelem přezkoumání, zda výpočet zdanitelných příjmů, jak je upraven v režimu koordinačních center, posledně uvedená zvýhodňuje, je namístě [...] porovnat uvedený režim a režim obecného práva, jenž je založen na rozdílu mezi zisky a náklady podniku vykonávajícímu své činnosti za podmínek volné hospodářské soutěže“. Soudní dvůr dále usoudil, že „vyloučení těchto výdajů z nákladů, jež slouží pro určení zdanitelných příjmů těchto center, způsobuje, že účtované ceny se nepodobají cenám, které by se uplatnily za podmínek volné hospodářské soutěže“, což podle Soudního dvora „může uvedená centra hospodářsky zvýhodňovat“ (88). |
| --- | --- |

(146)

Ve svém rozsudku o daňovém režimu uplatňovanému Belgií u koordinačních center (86) Soudní dvůr přezkoumal opravný prostředek podaný proti rozhodnutí Komise, jež dospěla zejména k závěru, že způsob určení zdanitelného příjmu, jak ho stanoví tento režim, poskytuje těmto centrům selektivní zvýhodnění (87). Podle tohoto režimu byl zdanitelný zisk určen paušální částkou, odpovídající procentu z celkové výše výdajů a provozních nákladů, z nichž byly vyloučeny náklady na zaměstnance a finanční poplatky. Podle Soudního dvora „[z]a účelem přezkoumání, zda výpočet zdanitelných příjmů, jak je upraven v režimu koordinačních center, posledně uvedená zvýhodňuje, je namístě [...] porovnat uvedený režim a režim obecného práva, jenž je založen na rozdílu mezi zisky a náklady podniku vykonávajícímu své činnosti za podmínek volné hospodářské soutěže“. Soudní dvůr dále usoudil, že „vyloučení těchto výdajů z nákladů, jež slouží pro určení zdanitelných příjmů těchto center, způsobuje, že účtované ceny se nepodobají cenám, které by se uplatnily za podmínek volné hospodářské soutěže“, což podle Soudního dvora „může uvedená centra hospodářsky zvýhodňovat“ (88).

86

87

[z]a účelem přezkoumání, zda výpočet zdanitelných příjmů, jak je upraven v režimu koordinačních center, posledně uvedená zvýhodňuje, je namístě [...] porovnat uvedený režim a režim obecného práva, jenž je založen na rozdílu mezi zisky a náklady podniku vykonávajícímu své činnosti za podmínek volné hospodářské soutěže

vyloučení těchto výdajů z nákladů, jež slouží pro určení zdanitelných příjmů těchto center, způsobuje, že účtované ceny se nepodobají cenám, které by se uplatnily za podmínek volné hospodářské soutěže

může uvedená centra hospodářsky zvýhodňovat

88

| (147) | Soudní dvůr tak uznal, že daňové opatření, které přivede společnost, jež přísluší k nadnárodní skupině, k tomu, aby účtovala převodní ceny, které nejsou v souladu s cenami, jež by byly účtovány v podmínkách volné hospodářské soutěže, tj. s cenami vyjednanými nezávislými podniky za srovnatelných okolností podle zásady obvyklých tržních podmínek, poskytuje této společnosti selektivní zvýhodnění tím, že vede ke snížení daňového základu, a tedy vymahatelné daně, na základě obecného systému daně z příjmu právnických osob. Tato zásada, podle níž by transakce prováděné mezi společnostmi stejné skupiny měly být odměňovány, jako by byly uzavřeny mezi nezávislými společnostmi vyjednávajícími za srovnatelných okolností v podmínkách volné hospodářské soutěže, se obecně nazývá „zásadou obvyklých tržních podmínek“. |
| --- | --- |

(147)

Soudní dvůr tak uznal, že daňové opatření, které přivede společnost, jež přísluší k nadnárodní skupině, k tomu, aby účtovala převodní ceny, které nejsou v souladu s cenami, jež by byly účtovány v podmínkách volné hospodářské soutěže, tj. s cenami vyjednanými nezávislými podniky za srovnatelných okolností podle zásady obvyklých tržních podmínek, poskytuje této společnosti selektivní zvýhodnění tím, že vede ke snížení daňového základu, a tedy vymahatelné daně, na základě obecného systému daně z příjmu právnických osob. Tato zásada, podle níž by transakce prováděné mezi společnostmi stejné skupiny měly být odměňovány, jako by byly uzavřeny mezi nezávislými společnostmi vyjednávajícími za srovnatelných okolností v podmínkách volné hospodářské soutěže, se obecně nazývá „zásadou obvyklých tržních podmínek“.

| (148) | Cílem zásady obvyklých tržních podmínek je zaručit, že transakce prováděné mezi společnostmi stejné skupiny budou pro daňové účely pojímány při zohlednění výše zisku, které by se dosáhlo, pokud by stejné transakce byly uzavřeny mezi nezávislými společnostmi, bez čehož by se společnostem skupiny dostávalo příznivějšího zacházení podle obecného systému daně z příjmu právnických osob, pokud jde o výpočet jejich zdanitelného zisku, a to oproti nezávislým společnostem, a vedlo by k nerovnému zacházení z hlediska cíle takového systému, kterým je zdanění zisku všech společností spadajících do jeho daňové jurisdikce. |
| --- | --- |

(148)

Cílem zásady obvyklých tržních podmínek je zaručit, že transakce prováděné mezi společnostmi stejné skupiny budou pro daňové účely pojímány při zohlednění výše zisku, které by se dosáhlo, pokud by stejné transakce byly uzavřeny mezi nezávislými společnostmi, bez čehož by se společnostem skupiny dostávalo příznivějšího zacházení podle obecného systému daně z příjmu právnických osob, pokud jde o výpočet jejich zdanitelného zisku, a to oproti nezávislým společnostem, a vedlo by k nerovnému zacházení z hlediska cíle takového systému, kterým je zdanění zisku všech společností spadajících do jeho daňové jurisdikce.

| (149) | Pro posouzení, zda Belgie poskytla pomocí předmětného režimu selektivní zvýhodnění, musí Komise ověřit, jestli se metoda schválená Belgií pro určení zisku za obvyklých tržních podmínek upraveného během druhé etapy režimu odchyluje od metody, jež vede k důvěryhodnému odhadu výsledku založeného na trhu, a tím od zásady obvyklých tržních podmínek. Protože metoda vede ke snížení daně, již má podle obecného systému daně z příjmu právnických osob v Belgii platit belgický subjekt, oproti dani podniků, které se nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci, bude tento režim považován za režim, který poskytuje selektivní zvýhodnění ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(149)

Pro posouzení, zda Belgie poskytla pomocí předmětného režimu selektivní zvýhodnění, musí Komise ověřit, jestli se metoda schválená Belgií pro určení zisku za obvyklých tržních podmínek upraveného během druhé etapy režimu odchyluje od metody, jež vede k důvěryhodnému odhadu výsledku založeného na trhu, a tím od zásady obvyklých tržních podmínek. Protože metoda vede ke snížení daně, již má podle obecného systému daně z příjmu právnických osob v Belgii platit belgický subjekt, oproti dani podniků, které se nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci, bude tento režim považován za režim, který poskytuje selektivní zvýhodnění ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (150) | Zásada obvyklých tržních podmínek je proto nedílnou součástí posouzení Komise daňových opatření poskytnutých společnostem skupiny z hlediska čl. 107 odst. 1 SFEU, a to bez ohledu na otázku, zda členský stát zahrnul tuto zásadu do svého vnitrostátního právního systému a v jaké formě. Je použita, aby se zjistilo, zda byl zdanitelný zisk určité společnosti, která patří do skupiny společností, stanoven pro účely výpočtu daně z příjmu právnických osob při použití metody, která se blíží tržním podmínkám, tak, aby se této společnosti nedostalo při uplatnění obecného systému daně z příjmu právnických osob příznivějšího zacházení než nezávislým společnostem, jejichž zdanitelný zisk určuje trh. Aby se předešlo všem nejasnostem, zásada obvyklých tržních podmínek, již Komise používá pro posouzení státní podpory, není zásada, která vyplývá z článku 9 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku a z pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování, které představují nezávazný nástroj, ale jedná se o obecnou zásadu rovného zacházení v oblasti zdanění, jež spadá do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, který je pro členské státy závazný a pokrývá vnitrostátní daňové předpisy (89). |
| --- | --- |

(150)

Zásada obvyklých tržních podmínek je proto nedílnou součástí posouzení Komise daňových opatření poskytnutých společnostem skupiny z hlediska čl. 107 odst. 1 SFEU, a to bez ohledu na otázku, zda členský stát zahrnul tuto zásadu do svého vnitrostátního právního systému a v jaké formě. Je použita, aby se zjistilo, zda byl zdanitelný zisk určité společnosti, která patří do skupiny společností, stanoven pro účely výpočtu daně z příjmu právnických osob při použití metody, která se blíží tržním podmínkám, tak, aby se této společnosti nedostalo při uplatnění obecného systému daně z příjmu právnických osob příznivějšího zacházení než nezávislým společnostem, jejichž zdanitelný zisk určuje trh. Aby se předešlo všem nejasnostem, zásada obvyklých tržních podmínek, již Komise používá pro posouzení státní podpory, není zásada, která vyplývá z článku 9 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku a z pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování, které představují nezávazný nástroj, ale jedná se o obecnou zásadu rovného zacházení v oblasti zdanění, jež spadá do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, který je pro členské státy závazný a pokrývá vnitrostátní daňové předpisy (89).

89

| (151) | V tomto konkrétním případě Komise soudí, že se metoda, již předmětný režim stanoví pro určení „upraveného zisku za obvyklých tržních podmínek“ během druhé etapy a jak je popsána v 15. bodě odůvodnění, odchyluje od zásady obvyklých tržních podmínek, čímž vede k poskytnutí selektivního zvýhodnění podnikům, které tento režim využívají. Podle popisu předmětného režimu belgickými orgány a vzhledem k informacím uvedeným ve vzorku jednotlivých daňových rozhodnutí, který Komise zkoumala (90), jsou belgické subjekty nadnárodní skupiny, které využívají osvobození svého nadměrného zisku od daně, považovány za subjekty spravující a plnící v rámci své nadnárodní skupiny nejsložitější funkce (ať už se jedná o všechny funkce či pouze o funkce související s jedinou činností nebo s jedním zeměpisným územím). Jak je vysvětleno v následující dílčí části, Komise se proto domnívá, že by celkový zbytkový zisk vyplývající z transakcí v rámci skupiny uzavřených mezi těmito subjekty a společnostmi, které jsou s nimi sdruženy v rámci skupiny, měl být přičítán belgickým subjektům skupiny jako jejich zisk za obvyklých tržních podmínek (v rámci první etapy). Uplatnění zásady obvyklých tržních podmínek neponechává v posouzení převodních cen místo pro odlišné obecné uznání a přičitatelnost zisku vytvořeného synergiemi a úsporami z rozsahu (v rámci druhé etapy). |
| --- | --- |

(151)

V tomto konkrétním případě Komise soudí, že se metoda, již předmětný režim stanoví pro určení „upraveného zisku za obvyklých tržních podmínek“ během druhé etapy a jak je popsána v 15. bodě odůvodnění, odchyluje od zásady obvyklých tržních podmínek, čímž vede k poskytnutí selektivního zvýhodnění podnikům, které tento režim využívají. Podle popisu předmětného režimu belgickými orgány a vzhledem k informacím uvedeným ve vzorku jednotlivých daňových rozhodnutí, který Komise zkoumala (90), jsou belgické subjekty nadnárodní skupiny, které využívají osvobození svého nadměrného zisku od daně, považovány za subjekty spravující a plnící v rámci své nadnárodní skupiny nejsložitější funkce (ať už se jedná o všechny funkce či pouze o funkce související s jedinou činností nebo s jedním zeměpisným územím). Jak je vysvětleno v následující dílčí části, Komise se proto domnívá, že by celkový zbytkový zisk vyplývající z transakcí v rámci skupiny uzavřených mezi těmito subjekty a společnostmi, které jsou s nimi sdruženy v rámci skupiny, měl být přičítán belgickým subjektům skupiny jako jejich zisk za obvyklých tržních podmínek (v rámci první etapy). Uplatnění zásady obvyklých tržních podmínek neponechává v posouzení převodních cen místo pro odlišné obecné uznání a přičitatelnost zisku vytvořeného synergiemi a úsporami z rozsahu (v rámci druhé etapy).

90

b)   Zbytkový zisk je ziskem za obvyklých tržních podmínek belgického subjektu nadnárodní skupiny, který jedná jako „centrální podnikatel“

| (152) | Belgické orgány popisují předmětný režim jako režim založený na myšlence, že belgické subjekty nadnárodní skupiny jednají jako „centrální podnikatelé“ (91). Podle nich jsou hlavní odpovědnosti, které se týkají taktického a strategického rozhodování a nejsložitějších funkcí skupiny – ať už se jedná o všechny funkce či pouze o funkce související s jedinou činností nebo s jedním zeměpisným územím –, konsolidovány v rámci těchto belgických subjektů skupiny. U subjektů sdružených ve skupině, které s těmito belgickými subjekty skupiny jednají, by se proto mělo jednat o subdodavatele či výrobce, poskytovatele výzkumných služeb, omezené distributory nebo zprostředkovatele/zástupce (92) či jiné subjekty vykonávající „automatické“ funkce s omezeným ručením. |
| --- | --- |

(152)

Belgické orgány popisují předmětný režim jako režim založený na myšlence, že belgické subjekty nadnárodní skupiny jednají jako „centrální podnikatelé“ (91). Podle nich jsou hlavní odpovědnosti, které se týkají taktického a strategického rozhodování a nejsložitějších funkcí skupiny – ať už se jedná o všechny funkce či pouze o funkce související s jedinou činností nebo s jedním zeměpisným územím –, konsolidovány v rámci těchto belgických subjektů skupiny. U subjektů sdružených ve skupině, které s těmito belgickými subjekty skupiny jednají, by se proto mělo jednat o subdodavatele či výrobce, poskytovatele výzkumných služeb, omezené distributory nebo zprostředkovatele/zástupce (92) či jiné subjekty vykonávající „automatické“ funkce s omezeným ručením.

centrální podnikatelé

91

92

| (153) | Jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění, osvobození nadměrného zisku od daně je přiznáváno postupem ve dvou etapách. V rámci první etapy tohoto postupu odhadne belgický subjekt nadnárodní společnosti svůj zisk za obvyklých tržních podmínek, jako by se jednalo o zbytkový zisk, což znamená použití jednostranné metody stanovení převodních cen, jako je metoda TNMM, která se v praxi používá nejčastěji (93). Tato metoda je občas považována za vhodnou metodu výpočtu převodních cen pro určení cen a podmínek kontrolované transakce mezi subjekty, které vykonávají složité funkce, a subjekty, které vykonávají méně složité funkce. Při použití metody TNMM je obvykle testovanou částí ta část transakce, na kterou lze metodu uplatnit nejspolehlivěji a pro niž lze nalézt nejspolehlivější srovnávací prvky. Nejčastěji se proto jedná o tu část, která vykazuje nejméně složitou funkční analýzu (94). Při použití metody TNMM je čistý zisk testované části zkoumán vzhledem k vhodnému základu, jako jsou náklady, prodej nebo aktiva (95). Naopak zbytkový zisk (či případně zbytková ztráta) vyplývající z řady transakcí kontrolovaných při použití metody TNMM připadne netestované části, tj. obvykle subjektu, který vykazuje nejsložitější profil. |
| --- | --- |

(153)

Jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění, osvobození nadměrného zisku od daně je přiznáváno postupem ve dvou etapách. V rámci první etapy tohoto postupu odhadne belgický subjekt nadnárodní společnosti svůj zisk za obvyklých tržních podmínek, jako by se jednalo o zbytkový zisk, což znamená použití jednostranné metody stanovení převodních cen, jako je metoda TNMM, která se v praxi používá nejčastěji (93). Tato metoda je občas považována za vhodnou metodu výpočtu převodních cen pro určení cen a podmínek kontrolované transakce mezi subjekty, které vykonávají složité funkce, a subjekty, které vykonávají méně složité funkce. Při použití metody TNMM je obvykle testovanou částí ta část transakce, na kterou lze metodu uplatnit nejspolehlivěji a pro niž lze nalézt nejspolehlivější srovnávací prvky. Nejčastěji se proto jedná o tu část, která vykazuje nejméně složitou funkční analýzu (94). Při použití metody TNMM je čistý zisk testované části zkoumán vzhledem k vhodnému základu, jako jsou náklady, prodej nebo aktiva (95). Naopak zbytkový zisk (či případně zbytková ztráta) vyplývající z řady transakcí kontrolovaných při použití metody TNMM připadne netestované části, tj. obvykle subjektu, který vykazuje nejsložitější profil.

93

94

95

| (154) | Aniž by posuzovala vhodnost uplatnění jedné z jednostranných metod stanovení převodních cen za účelem určení zisku za obvyklých tržních podmínek belgického subjektu nadnárodní skupiny během první etapy u každého jednotlivého případu, pro který bylo vydáno daňové rozhodnutí na základě předmětného režimu (96), Komise soudí, že belgický subjekt nadnárodní skupiny by měl jako centrální podnikatel pověřený taktickými a strategickými rozhodnutími a spravující a vykonávající nejsložitější funkce v rámci nadnárodní skupiny obdržet jako vyrovnání nárůst očekávané výnosnosti, aby bylo možno zaručit výsledek v souladu s tržními podmínkami (97). Na druhé straně jeho protistrany sdružené v rámci skupiny, které jsou vystaveny menším rizikům, by obdržely pouze omezenou odměnu, protože jsou chráněny proti podnikatelským rizikům a souvisejícím ztrátám (98). Jinými slovy, po stanovení převodních cen během první etapy se belgickému subjektu nadnárodní skupiny jakožto „centrálnímu podnikateli“ přidělí zbytkový zisk vyplývající z transakcí v rámci skupiny. Tento zbytkový zisk tak odpovídá z hlediska systému daně z příjmu právnických osob v Belgii zisku za obvyklých tržních podmínek belgického subjektu nadnárodní skupiny a v případě režimu zdanění nadměrného zisku odpovídá rovněž jeho skutečně zaevidovanému zisku. |
| --- | --- |

(154)

Aniž by posuzovala vhodnost uplatnění jedné z jednostranných metod stanovení převodních cen za účelem určení zisku za obvyklých tržních podmínek belgického subjektu nadnárodní skupiny během první etapy u každého jednotlivého případu, pro který bylo vydáno daňové rozhodnutí na základě předmětného režimu (96), Komise soudí, že belgický subjekt nadnárodní skupiny by měl jako centrální podnikatel pověřený taktickými a strategickými rozhodnutími a spravující a vykonávající nejsložitější funkce v rámci nadnárodní skupiny obdržet jako vyrovnání nárůst očekávané výnosnosti, aby bylo možno zaručit výsledek v souladu s tržními podmínkami (97). Na druhé straně jeho protistrany sdružené v rámci skupiny, které jsou vystaveny menším rizikům, by obdržely pouze omezenou odměnu, protože jsou chráněny proti podnikatelským rizikům a souvisejícím ztrátám (98). Jinými slovy, po stanovení převodních cen během první etapy se belgickému subjektu nadnárodní skupiny jakožto „centrálnímu podnikateli“ přidělí zbytkový zisk vyplývající z transakcí v rámci skupiny. Tento zbytkový zisk tak odpovídá z hlediska systému daně z příjmu právnických osob v Belgii zisku za obvyklých tržních podmínek belgického subjektu nadnárodní skupiny a v případě režimu zdanění nadměrného zisku odpovídá rovněž jeho skutečně zaevidovanému zisku.

96

97

98

| (155) | Během druhé etapy postupu popsaného v 15. bodě odůvodnění belgický subjekt nadnárodní skupiny provádí při použití metody TNMM odhad zisku, který by srovnatelná nezávislá společnost dosáhla za srovnatelných okolností, aby tak dospěl k „upravenému zisku za obvyklých tržních podmínek“, přičemž je tentokráte testovanou částí belgický subjekt. Rozdíl mezi ziskem obdrženým během první etapy a ziskem obdrženým během druhé etapy (zbytkový zisk bez „upraveného zisku za obvyklých tržních podmínek“ vypočteného během druhé etapy) představuje výši „nadměrného zisku“, která je na základě předmětného režimu osvobozena od daně (99). Podle Belgie opodstatňuje druhou etapu postupu skutečnost, že belgické subjekty nadnárodní skupiny by měly být daněny pouze z „upraveného zisku za obvyklých tržních podmínek“, a proto skutečně zaevidovaný zisk, který přesahuje tento upravený zisk za obvyklých tržních podmínek, může být pro daňové účely opomenut, protože představuje „nadměrný zisk“. |
| --- | --- |

(155)

Během druhé etapy postupu popsaného v 15. bodě odůvodnění belgický subjekt nadnárodní skupiny provádí při použití metody TNMM odhad zisku, který by srovnatelná nezávislá společnost dosáhla za srovnatelných okolností, aby tak dospěl k „upravenému zisku za obvyklých tržních podmínek“, přičemž je tentokráte testovanou částí belgický subjekt. Rozdíl mezi ziskem obdrženým během první etapy a ziskem obdrženým během druhé etapy (zbytkový zisk bez „upraveného zisku za obvyklých tržních podmínek“ vypočteného během druhé etapy) představuje výši „nadměrného zisku“, která je na základě předmětného režimu osvobozena od daně (99). Podle Belgie opodstatňuje druhou etapu postupu skutečnost, že belgické subjekty nadnárodní skupiny by měly být daněny pouze z „upraveného zisku za obvyklých tržních podmínek“, a proto skutečně zaevidovaný zisk, který přesahuje tento upravený zisk za obvyklých tržních podmínek, může být pro daňové účely opomenut, protože představuje „nadměrný zisk“.

99

| (156) | Komise se nedomnívá, že by druhá etapa byla v souladu se zásadou obvyklých tržních podmínek. Jak je vysvětleno ve 153. bodě odůvodnění, obecně platí, že zbytkový zisk vyplývající z transakcí v rámci skupiny by měl být považován v plné výši za zisk za obvyklých tržních podmínek centrálního podnikatele, a to vzhledem k podnikatelským rizikům a souvisejícím nákladům (tzn. případné náklady související s řízením rizik či jejich omezením nebo náklady, které mohou vzniknout, dojde-li k riziku), které nese jako centrální podnikatel v rámci struktury nadnárodní skupiny. Část zisku, kterou Belgie považuje za „nadměrnou“, je ve skutečnosti pouze složkou zbytkového zisku, který je přičitatelný belgickému subjektu skupiny jako centrálnímu podnikateli v rámci jeho nadnárodní skupiny. Nezohlednění celého zisku tohoto typu v daňovém základu centrálního podnikatele proto představuje neoprávněnou odchylku od tržního mechanismu, což je v rozporu se zásadou obvyklých tržních podmínek a vede k selektivnímu zvýhodnění subjektů, který předmětný režim využívají, protože snižuje jejich základ daně podle systému daně z příjmu právnických osob v Belgii. |
| --- | --- |

(156)

Komise se nedomnívá, že by druhá etapa byla v souladu se zásadou obvyklých tržních podmínek. Jak je vysvětleno ve 153. bodě odůvodnění, obecně platí, že zbytkový zisk vyplývající z transakcí v rámci skupiny by měl být považován v plné výši za zisk za obvyklých tržních podmínek centrálního podnikatele, a to vzhledem k podnikatelským rizikům a souvisejícím nákladům (tzn. případné náklady související s řízením rizik či jejich omezením nebo náklady, které mohou vzniknout, dojde-li k riziku), které nese jako centrální podnikatel v rámci struktury nadnárodní skupiny. Část zisku, kterou Belgie považuje za „nadměrnou“, je ve skutečnosti pouze složkou zbytkového zisku, který je přičitatelný belgickému subjektu skupiny jako centrálnímu podnikateli v rámci jeho nadnárodní skupiny. Nezohlednění celého zisku tohoto typu v daňovém základu centrálního podnikatele proto představuje neoprávněnou odchylku od tržního mechanismu, což je v rozporu se zásadou obvyklých tržních podmínek a vede k selektivnímu zvýhodnění subjektů, který předmětný režim využívají, protože snižuje jejich základ daně podle systému daně z příjmu právnických osob v Belgii.

| (157) | Belgie tvrdí, že belgické subjekty nadnárodní skupiny si připisují část zbytkového zisku nikoliv kvůli svým vlastním funkcím, rizikům či aktivům, ale protože patří do nadnárodní skupiny. Belgie označuje tuto část zisku za zisk vyplývající ze synergií nebo úspor z rozsahu a tvrdí, že by neměla být na základě zásady obvyklých tržních podmínek přičítána belgickému centrálnímu podnikateli. Komise s tímto uvažováním nesouhlasí. |
| --- | --- |

(157)

Belgie tvrdí, že belgické subjekty nadnárodní skupiny si připisují část zbytkového zisku nikoliv kvůli svým vlastním funkcím, rizikům či aktivům, ale protože patří do nadnárodní skupiny. Belgie označuje tuto část zisku za zisk vyplývající ze synergií nebo úspor z rozsahu a tvrdí, že by neměla být na základě zásady obvyklých tržních podmínek přičítána belgickému centrálnímu podnikateli. Komise s tímto uvažováním nesouhlasí.

| (158) | Za prvé, zásada obvyklých tržních podmínek nepodporuje obecnou úpravu směrem dolů zisku vyplývajícího ze synergií nebo úspor z rozsahu. Vyžaduje naopak, aby byl celý zbytkový zisk vyplývající z transakcí mezi podniky sdruženými ve skupině přičten jednomu z podniků skupiny, který vystupuje jako centrální podnikatel vzhledem k jeho jedinečném příspěvku pro skupinu, jak to prokazují vykonávané funkce, nesená rizika a používaná aktiva (100). Rozdělení funkcí, rizik a aktiv mezi jednotlivé strany kontrolované transakce je rozhodujícím prvkem pro určení, kterému subjektu bude podle zásady obvyklých tržních podmínek přidělen zbytkový zisk a v jaké míře, a to včetně případného zisku vyplývajícího ze synergií nebo úspor z rozsahu. |
| --- | --- |

(158)

Za prvé, zásada obvyklých tržních podmínek nepodporuje obecnou úpravu směrem dolů zisku vyplývajícího ze synergií nebo úspor z rozsahu. Vyžaduje naopak, aby byl celý zbytkový zisk vyplývající z transakcí mezi podniky sdruženými ve skupině přičten jednomu z podniků skupiny, který vystupuje jako centrální podnikatel vzhledem k jeho jedinečném příspěvku pro skupinu, jak to prokazují vykonávané funkce, nesená rizika a používaná aktiva (100). Rozdělení funkcí, rizik a aktiv mezi jednotlivé strany kontrolované transakce je rozhodujícím prvkem pro určení, kterému subjektu bude podle zásady obvyklých tržních podmínek přidělen zbytkový zisk a v jaké míře, a to včetně případného zisku vyplývajícího ze synergií nebo úspor z rozsahu.

100

| (159) | Komise v tomto ohledu soudí, že zisk označovaný Belgií za „nadměrný zisk“ nemá být převáděn ale zdaněn tam, kde je vytvářen (101), a to bez ohledu na skutečnost, že (částečně) souvisí se synergiemi a úsporami z rozsahu. Zisk související se synergiemi nebo úsporami z rozsahu není podle zásady obvyklých tržních podmínek určován, odměňován a ani přidělován odděleně. Jeho přidělení vyplývá automaticky z cen a podmínek převodu, na nichž se dohodly sdružené podniky u všech transakcí a dohod mezi nimi. Jsou-li tyto podmínky a ceny v souladu se zásadou obvyklých tržních podmínek, vyplynou zisk ze synergií a úspor z rozsahu a způsob, jakým je rozdělován mezi jednotlivé subjekty skupiny, automaticky z těchto podmínek a cen. Musí být proto zdaněn tam, kde je vytvářen. |
| --- | --- |

(159)

Komise v tomto ohledu soudí, že zisk označovaný Belgií za „nadměrný zisk“ nemá být převáděn ale zdaněn tam, kde je vytvářen (101), a to bez ohledu na skutečnost, že (částečně) souvisí se synergiemi a úsporami z rozsahu. Zisk související se synergiemi nebo úsporami z rozsahu není podle zásady obvyklých tržních podmínek určován, odměňován a ani přidělován odděleně. Jeho přidělení vyplývá automaticky z cen a podmínek převodu, na nichž se dohodly sdružené podniky u všech transakcí a dohod mezi nimi. Jsou-li tyto podmínky a ceny v souladu se zásadou obvyklých tržních podmínek, vyplynou zisk ze synergií a úspor z rozsahu a způsob, jakým je rozdělován mezi jednotlivé subjekty skupiny, automaticky z těchto podmínek a cen. Musí být proto zdaněn tam, kde je vytvářen.

101

| (160) | Tak i v případě, kdy lze výhodu vyplývající ze synergií a úspor z rozsahu považovat za důležitou, nemůže být vyrovnávána odděleně a ani (pře)rozdělována mezi členy nadnárodní skupiny. Je automaticky rozdělena mezi sdružené strany v důsledku uplatnění zásady obvyklých tržních podmínek na převodní ceny stanovené pro transakce v rámci skupiny (102). |
| --- | --- |

(160)

Tak i v případě, kdy lze výhodu vyplývající ze synergií a úspor z rozsahu považovat za důležitou, nemůže být vyrovnávána odděleně a ani (pře)rozdělována mezi členy nadnárodní skupiny. Je automaticky rozdělena mezi sdružené strany v důsledku uplatnění zásady obvyklých tržních podmínek na převodní ceny stanovené pro transakce v rámci skupiny (102).

102

| (161) | Za druhé, způsob, jak dospět k upravenému zisku za obvyklých tržních podmínek během druhé etapy postupu popsaného v 15. bodě odůvodnění, je svou podstatou v rozporu s jakoukoliv metodou stanovení převodních cen použitou během první etapy tohoto postupu k dosažení výchozího zisku za obvyklých tržních podmínek. Protože možnosti osvobození nadměrného zisku od daně mohou využít pouze subjekty, které jednají jako centrální podnikatel, každá metoda stanovení převodních cen použitá během první etapy musí považovat tyto subjekty v řadě transakcí za tu nejsložitější část nejvíce vystavenou rizikům. Avšak pro účely uplatnění metody TNMM jsou stejné subjekty během druhé etapy vždy považovány za testovanou stranu a nejméně složitou část transakce. |
| --- | --- |

(161)

Za druhé, způsob, jak dospět k upravenému zisku za obvyklých tržních podmínek během druhé etapy postupu popsaného v 15. bodě odůvodnění, je svou podstatou v rozporu s jakoukoliv metodou stanovení převodních cen použitou během první etapy tohoto postupu k dosažení výchozího zisku za obvyklých tržních podmínek. Protože možnosti osvobození nadměrného zisku od daně mohou využít pouze subjekty, které jednají jako centrální podnikatel, každá metoda stanovení převodních cen použitá během první etapy musí považovat tyto subjekty v řadě transakcí za tu nejsložitější část nejvíce vystavenou rizikům. Avšak pro účely uplatnění metody TNMM jsou stejné subjekty během druhé etapy vždy považovány za testovanou stranu a nejméně složitou část transakce.

| (162) | Metoda TNMM je považována za spolehlivou pro stanovení přibližné odměny za obvyklých tržních podmínek pouze té části, která plní jednoduché a méně složité funkce a která je vystavena málo rizikům v transakci nebo řadě transakcí se sdruženým subjektem, který plní složité funkce a nese podnikatelská rizika (103). Pokud je belgický subjekt nadnárodní skupiny centrálním podnikatelem, tak nejméně složitými částmi nadnárodní skupiny jsou přidružené zahraniční subjekty tohoto belgického subjektu nadnárodní skupiny. Protože by tyto přidružené subjekty měly získávat vyrovnání pomocí standardní výnosnosti za plnění standardních funkcí, měl by být v souladu s tržními podmínkami přičten belgickému subjektu skupiny zbytkový a nikoliv standardní zisk za složité funkce, které v rámci skupiny plní. Při testování obou částí kontrolovaných transakcí pomocí jednostranné metody stanovení převodních cen, jako je metoda TNMM, během různých etap vyhodnocování převodní ceny, jako je tomu u předmětného režimu, se zjišťuje, že kombinovaný provozní zisk z transakcí prováděných mezi sdruženými stranami neodpovídá součtu zisků, ke kterým se dospěje použitím metody TNMM na obě části transakcí, čímž vzniká navzdory zásadě obvyklých tržních podmínek poměrná část nezdaněných příjmů. |
| --- | --- |

(162)

Metoda TNMM je považována za spolehlivou pro stanovení přibližné odměny za obvyklých tržních podmínek pouze té části, která plní jednoduché a méně složité funkce a která je vystavena málo rizikům v transakci nebo řadě transakcí se sdruženým subjektem, který plní složité funkce a nese podnikatelská rizika (103). Pokud je belgický subjekt nadnárodní skupiny centrálním podnikatelem, tak nejméně složitými částmi nadnárodní skupiny jsou přidružené zahraniční subjekty tohoto belgického subjektu nadnárodní skupiny. Protože by tyto přidružené subjekty měly získávat vyrovnání pomocí standardní výnosnosti za plnění standardních funkcí, měl by být v souladu s tržními podmínkami přičten belgickému subjektu skupiny zbytkový a nikoliv standardní zisk za složité funkce, které v rámci skupiny plní. Při testování obou částí kontrolovaných transakcí pomocí jednostranné metody stanovení převodních cen, jako je metoda TNMM, během různých etap vyhodnocování převodní ceny, jako je tomu u předmětného režimu, se zjišťuje, že kombinovaný provozní zisk z transakcí prováděných mezi sdruženými stranami neodpovídá součtu zisků, ke kterým se dospěje použitím metody TNMM na obě části transakcí, čímž vzniká navzdory zásadě obvyklých tržních podmínek poměrná část nezdaněných příjmů.

103

| (163) | Jinými slovy, za předpokladu, že po první etapě byla uplatněna zásada obvyklých tržních podmínek správným způsobem, měly by se podmínky a ceny, kterými se řídí transakce mezi belgickými subjekty skupiny a sdruženými subjekty skupiny, odrazit ve skutečně zaevidovaném zisku. Při správném uplatnění této zásady se standardní zisk přičítá přidruženým zahraničním subjektům a je jimi skutečně zaevidován a zbytkový zisk se přičítá centrálnímu podnikateli a je skutečně zaevidován belgickými subjekty nadnárodní skupiny. |
| --- | --- |

(163)

Jinými slovy, za předpokladu, že po první etapě byla uplatněna zásada obvyklých tržních podmínek správným způsobem, měly by se podmínky a ceny, kterými se řídí transakce mezi belgickými subjekty skupiny a sdruženými subjekty skupiny, odrazit ve skutečně zaevidovaném zisku. Při správném uplatnění této zásady se standardní zisk přičítá přidruženým zahraničním subjektům a je jimi skutečně zaevidován a zbytkový zisk se přičítá centrálnímu podnikateli a je skutečně zaevidován belgickými subjekty nadnárodní skupiny.

| (164) | Odstavec 1.10 pokynů OECD (104), z něhož Belgie vychází při odůvodnění osvobození nadměrného zisku od daně, neumožňuje ponechat stranou a ani osvobodit od daně zisk vytvářený synergiemi nebo úsporami z rozsahu, aniž by byl přidělen jednomu či více členům nadnárodní skupiny (105). V tomto odstavci jsou sice zmíněny potíže a nedostatečná shoda ohledně přidělování zisku souvisejícího se synergiemi nebo úsporami z rozsahu odlišným subjektům nadnárodní skupiny, ale v žádném případě se v něm nedoporučuje, aby tento zisk nebyl přidělen a zůstal nezdaněn v těch mimořádných případech, kdy lze synergie prokázat. |
| --- | --- |

(164)

Odstavec 1.10 pokynů OECD (104), z něhož Belgie vychází při odůvodnění osvobození nadměrného zisku od daně, neumožňuje ponechat stranou a ani osvobodit od daně zisk vytvářený synergiemi nebo úsporami z rozsahu, aniž by byl přidělen jednomu či více členům nadnárodní skupiny (105). V tomto odstavci jsou sice zmíněny potíže a nedostatečná shoda ohledně přidělování zisku souvisejícího se synergiemi nebo úsporami z rozsahu odlišným subjektům nadnárodní skupiny, ale v žádném případě se v něm nedoporučuje, aby tento zisk nebyl přidělen a zůstal nezdaněn v těch mimořádných případech, kdy lze synergie prokázat.

104

105

| (165) | Stejné platí také pro jednostrannou a abstraktní daňovou úpravu stanovenou předmětným režimem, která se opírá o vzorovou úmluvu OECD o daních z příjmu a majetku, jež je základem četných úmluv o zamezení dvojího zdanění mezi členskými a nečlenskými zeměmi OECD. Jednostranná úprava prováděná Belgií u skutečně zaevidovaného zisku subjektu skupiny nutně znamená, že nadměrný zisk osvobozený od daně na základě tohoto režimu nemůže zdanit – a také nezdaní – jiná daňová jurisdikce z prostého důvodu, že tyto jiné státy neuznávají právo zdanit zisk vyplývající specificky ze synergií nebo úspor z rozsahu, protože takový zisk se týká pouze Belgie, tedy státu, ve kterém je skutečně zaevidován. |
| --- | --- |

(165)

Stejné platí také pro jednostrannou a abstraktní daňovou úpravu stanovenou předmětným režimem, která se opírá o vzorovou úmluvu OECD o daních z příjmu a majetku, jež je základem četných úmluv o zamezení dvojího zdanění mezi členskými a nečlenskými zeměmi OECD. Jednostranná úprava prováděná Belgií u skutečně zaevidovaného zisku subjektu skupiny nutně znamená, že nadměrný zisk osvobozený od daně na základě tohoto režimu nemůže zdanit – a také nezdaní – jiná daňová jurisdikce z prostého důvodu, že tyto jiné státy neuznávají právo zdanit zisk vyplývající specificky ze synergií nebo úspor z rozsahu, protože takový zisk se týká pouze Belgie, tedy státu, ve kterém je skutečně zaevidován.

| (166) | Za třetí, osvobození nadměrného zisku od daně na základě předmětného režimu lze využít, aniž je během druhé etapy nutno prokázat existenci synergií či úspor z rozsahu nebo je kvantifikovat. Místo toho se existence synergií či úspor z rozsahu abstraktně předpokládá a měří jako rozdíl mezi ziskem za obvyklých tržních podmínek belgického subjektu stanoveným během první etapy postupu popsaného v 15. bodě odůvodnění (v podobě vyjádřené jeho skutečně zaevidovaným ziskem) a upraveným ziskem za obvyklých tržních podmínek, který se vypočítává během druhé etapy. |
| --- | --- |

(166)

Za třetí, osvobození nadměrného zisku od daně na základě předmětného režimu lze využít, aniž je během druhé etapy nutno prokázat existenci synergií či úspor z rozsahu nebo je kvantifikovat. Místo toho se existence synergií či úspor z rozsahu abstraktně předpokládá a měří jako rozdíl mezi ziskem za obvyklých tržních podmínek belgického subjektu stanoveným během první etapy postupu popsaného v 15. bodě odůvodnění (v podobě vyjádřené jeho skutečně zaevidovaným ziskem) a upraveným ziskem za obvyklých tržních podmínek, který se vypočítává během druhé etapy.

| (167) | Belgie nepožaduje od belgických subjektů nadnárodní skupiny, aby doložily existenci a/nebo původ zisku vyplývajícího ze synergií či úspor z rozsahu, aby mohly předmětný režim využít. Je však možné, že k synergiím vyplývajícím z reorganizace podniku, od nichž se očekává zvýšení zisku nadnárodní společnosti, vůbec nedojde. Může se také stát, že provedení globálního provozního modelu, který byl vypracován, aby posílil synergie skupiny, povede ve skutečnosti k dodatečným nákladům a ztrátám výkonnosti (106). V takových případech by provedení předmětného režimu přesto vedlo k odečtení „nadměrného zisku“ od zisku skutečně zaevidovaného belgickým subjektem nadnárodní skupiny. |
| --- | --- |

(167)

Belgie nepožaduje od belgických subjektů nadnárodní skupiny, aby doložily existenci a/nebo původ zisku vyplývajícího ze synergií či úspor z rozsahu, aby mohly předmětný režim využít. Je však možné, že k synergiím vyplývajícím z reorganizace podniku, od nichž se očekává zvýšení zisku nadnárodní společnosti, vůbec nedojde. Může se také stát, že provedení globálního provozního modelu, který byl vypracován, aby posílil synergie skupiny, povede ve skutečnosti k dodatečným nákladům a ztrátám výkonnosti (106). V takových případech by provedení předmětného režimu přesto vedlo k odečtení „nadměrného zisku“ od zisku skutečně zaevidovaného belgickým subjektem nadnárodní skupiny.

106

| (168) | Na rozdíl od doporučení OECD (107) belgické orgány automaticky uznávají, že nadměrný zisk, který tvoří část celkového zbytkového zisku z kombinovaných transakcí, pochází ze synergií, úspor z rozsahu nebo blíže neurčených skutečností/faktorů souvisejících s nadnárodní skupinou. Tento nadměrný zisk je tím zcela oddělen od analýzy funkcí, rizik a aktiv stran podílejících se na kontrolovaných transakcích, která tvoří základ u všech stanovení převodních cen. Byl tak vyjmut z přidělování zisku, jež představuje podstatu zásady obvyklých tržních podmínek. |
| --- | --- |

(168)

Na rozdíl od doporučení OECD (107) belgické orgány automaticky uznávají, že nadměrný zisk, který tvoří část celkového zbytkového zisku z kombinovaných transakcí, pochází ze synergií, úspor z rozsahu nebo blíže neurčených skutečností/faktorů souvisejících s nadnárodní skupinou. Tento nadměrný zisk je tím zcela oddělen od analýzy funkcí, rizik a aktiv stran podílejících se na kontrolovaných transakcích, která tvoří základ u všech stanovení převodních cen. Byl tak vyjmut z přidělování zisku, jež představuje podstatu zásady obvyklých tržních podmínek.

107

c)   Závěr ohledně existence selektivního zvýhodnění

| (169) | Na základě předchozího dospívá Komise k závěru, že se metoda stanovení zdanitelného zisku belgických subjektů nadnárodní skupiny podle tohoto režimu odchyluje od metody, která vede ke spolehlivému odhadu výsledku na základě trhu, a tím se odchyluje od zásady obvyklých tržních podmínek. Vzhledem k tomu, že uplatnění této metody vede ke snížení zisku skutečně zaevidovaného těmito subjekty, který by měl představovat výchozí bod pro výpočet jejich celkového zdanitelného zisku na základě systému daně z příjmu právnických osob v Belgii (108), je nutno tento režim považovat pro potřeby uplatnění čl. 107 odst. 1 SFEU za režim poskytující těmto subjektům selektivní zvýhodnění. |
| --- | --- |

(169)

Na základě předchozího dospívá Komise k závěru, že se metoda stanovení zdanitelného zisku belgických subjektů nadnárodní skupiny podle tohoto režimu odchyluje od metody, která vede ke spolehlivému odhadu výsledku na základě trhu, a tím se odchyluje od zásady obvyklých tržních podmínek. Vzhledem k tomu, že uplatnění této metody vede ke snížení zisku skutečně zaevidovaného těmito subjekty, který by měl představovat výchozí bod pro výpočet jejich celkového zdanitelného zisku na základě systému daně z příjmu právnických osob v Belgii (108), je nutno tento režim považovat pro potřeby uplatnění čl. 107 odst. 1 SFEU za režim poskytující těmto subjektům selektivní zvýhodnění.

108

| (170) | Předmětný režim tím, že se odchyluje od zásady obvyklých tržních podmínek, snižuje daň, již mají jeho příjemci platit na základě systému daně z příjmu právnických osob v Belgii, ve srovnání s nezávislými společnostmi, jejichž zdanitelný zisk určuje trh. Tato odchylka od zásady obvyklých tržních podmínek rovněž selektivně zvýhodňuje tyto příjemce oproti subjektům, které jsou součástí vnitrostátní skupiny podniků, a subjektům, které jsou součástí nadnárodní skupiny, která v Belgii nadále pokračuje ve stávajícím modelu podnikání (109), z nichž žádný nemůže požádat o daňové rozhodnutí, jež je nutné pro využití tohoto režimu, protože všechny tyto subjekty jsou daněny na základě svého skutečně zaevidovaného zisku. Tato odchylka selektivně zvýhodňuje své příjemce rovněž oproti subjektům, které jsou součástí malé nadnárodní skupiny, protože tyto subjekty jsou také daněny na základě svého skutečně zaevidovaného zisku (110). |
| --- | --- |

(170)

Předmětný režim tím, že se odchyluje od zásady obvyklých tržních podmínek, snižuje daň, již mají jeho příjemci platit na základě systému daně z příjmu právnických osob v Belgii, ve srovnání s nezávislými společnostmi, jejichž zdanitelný zisk určuje trh. Tato odchylka od zásady obvyklých tržních podmínek rovněž selektivně zvýhodňuje tyto příjemce oproti subjektům, které jsou součástí vnitrostátní skupiny podniků, a subjektům, které jsou součástí nadnárodní skupiny, která v Belgii nadále pokračuje ve stávajícím modelu podnikání (109), z nichž žádný nemůže požádat o daňové rozhodnutí, jež je nutné pro využití tohoto režimu, protože všechny tyto subjekty jsou daněny na základě svého skutečně zaevidovaného zisku. Tato odchylka selektivně zvýhodňuje své příjemce rovněž oproti subjektům, které jsou součástí malé nadnárodní skupiny, protože tyto subjekty jsou také daněny na základě svého skutečně zaevidovaného zisku (110).

109

110

6.3.3.   Neexistence odůvodnění povahou a obecnou systematikou daňové soustavy

Neexistence odůvodnění povahou a obecnou systematikou daňové soustavy

| (171) | Opatření, které se odchyluje od referenčního systému, lze přesto považovat za neselektivní, je-li odůvodněno povahou nebo obecnou systematikou tohoto systému. Je tomu tak v případě, kdy opatření přímo vyplývá ze základních nebo řídících principů referenčního systému či z mechanismů úzce spojených s fungováním a účinností systému (111). |
| --- | --- |

(171)

Opatření, které se odchyluje od referenčního systému, lze přesto považovat za neselektivní, je-li odůvodněno povahou nebo obecnou systematikou tohoto systému. Je tomu tak v případě, kdy opatření přímo vyplývá ze základních nebo řídících principů referenčního systému či z mechanismů úzce spojených s fungováním a účinností systému (111).

111

| (172) | Belgie se domnívá, že předmětný režim je odůvodněn zamezením možného dvojího zdanění. Dvojím zdaněním se označují situace, kdy je stejný zisk dvakrát zdaněn v případě stejného daňového poplatníka (dvojí právní zdanění) či v případě dvou různých poplatníků (dvojí hospodářské zdanění). Nutnost zabránit dvojímu zdanění lze sice uvádět jako případné odůvodnění odchylky od obecného systému daně z příjmu právnických osob (112), ale Belgie neprokázala, že předmětný režim sleduje skutečně tento cíl. Belgie dokonce uznala, že režim není určen k tomu, aby snížil nebo odstranil skutečné dvojí zdanění, ale pouze možné dvojí zdanění (113). Nelze proto usoudit, že osvobození nadměrného zisku od daně přímo vyplývá ze základních nebo řídících principů referenčního systému či z mechanismů úzce spojených s fungováním a účinností systému. |
| --- | --- |

(172)

Belgie se domnívá, že předmětný režim je odůvodněn zamezením možného dvojího zdanění. Dvojím zdaněním se označují situace, kdy je stejný zisk dvakrát zdaněn v případě stejného daňového poplatníka (dvojí právní zdanění) či v případě dvou různých poplatníků (dvojí hospodářské zdanění). Nutnost zabránit dvojímu zdanění lze sice uvádět jako případné odůvodnění odchylky od obecného systému daně z příjmu právnických osob (112), ale Belgie neprokázala, že předmětný režim sleduje skutečně tento cíl. Belgie dokonce uznala, že režim není určen k tomu, aby snížil nebo odstranil skutečné dvojí zdanění, ale pouze možné dvojí zdanění (113). Nelze proto usoudit, že osvobození nadměrného zisku od daně přímo vyplývá ze základních nebo řídících principů referenčního systému či z mechanismů úzce spojených s fungováním a účinností systému.

112

113

| (173) | Zatímco se toto ustanovení podle čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 uplatňuje na situace zahrnující dvě (zjištěné či zjistitelné) společnosti a daňová správa může uplatnit (vyrovnávací) úpravu směrem dolů zdanitelného zisku belgického podniku, pokud je stejný zisk rovněž zahrnut od zdanitelného zisku přidruženého zahraničního podniku, odpovědi ministra financí na parlamentní otázky ohledně uplatnění tohoto ustanovení jasně naznačují rozšířené uplatňování osvobození nadměrného zisku od daně nad rámec působnosti tohoto ustanovení také na zisk, který nebyl zaevidován ani zahrnut do daňového základu přidruženého zahraničního subjektu skupiny na jiném daňovém území. Je-li možno odůvodnit omezení podle čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 vyrovnávací úpravy směrem dolů na společnosti, které jsou součástí nadnárodní skupiny, povahou nebo obecnou systematikou daňové soustavy, nelze tak učinit v případě osvobození nadměrného zisku od daně. |
| --- | --- |

(173)

Zatímco se toto ustanovení podle čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 uplatňuje na situace zahrnující dvě (zjištěné či zjistitelné) společnosti a daňová správa může uplatnit (vyrovnávací) úpravu směrem dolů zdanitelného zisku belgického podniku, pokud je stejný zisk rovněž zahrnut od zdanitelného zisku přidruženého zahraničního podniku, odpovědi ministra financí na parlamentní otázky ohledně uplatnění tohoto ustanovení jasně naznačují rozšířené uplatňování osvobození nadměrného zisku od daně nad rámec působnosti tohoto ustanovení také na zisk, který nebyl zaevidován ani zahrnut do daňového základu přidruženého zahraničního subjektu skupiny na jiném daňovém území. Je-li možno odůvodnit omezení podle čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 vyrovnávací úpravy směrem dolů na společnosti, které jsou součástí nadnárodní skupiny, povahou nebo obecnou systematikou daňové soustavy, nelze tak učinit v případě osvobození nadměrného zisku od daně.

| (174) | Neexistence jakékoliv povinnosti dokázat, že stejný zisk je zahrnut do daňového základu dvou přidružených podniků (jednou v zahraničí a jednou v Belgii), je důležitým prvkem, který umožňuje rozlišit daňová rozhodnutí, kterými se poskytuje osvobození nadměrného zisku od daně, od jiných daňových rozhodnutí v oblasti převodních cen, kterými se povoluje vyrovnávací úprava převodních cen směrem dolů podle čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92. U posledně uvedeného typu daňových rozhodnutí reaguje úprava směrem dolů na situaci, kdy byl zisk zaevidovaný a osvobozený od daně v Belgii rovněž přiznán jako zdanitelný zisk přidruženým subjektem skupiny v jiné daňové jurisdikci nebo kdy zahraniční daňová správa provedla původní úpravu směrem nahoru zdanitelného zisku tohoto přidruženého zahraničního subjektu (114). Osvobozením nadměrného zisku od daně se naopak přiznává předem jednostranné osvobození, které nevyžaduje, že zisk osvobozený od daně již byl nebo bude zahrnut do daňového základu přidruženého zahraničního subjektu skupiny v jiné daňové jurisdikci a ani jeho skutečné zdanění na tomto území. |
| --- | --- |

(174)

Neexistence jakékoliv povinnosti dokázat, že stejný zisk je zahrnut do daňového základu dvou přidružených podniků (jednou v zahraničí a jednou v Belgii), je důležitým prvkem, který umožňuje rozlišit daňová rozhodnutí, kterými se poskytuje osvobození nadměrného zisku od daně, od jiných daňových rozhodnutí v oblasti převodních cen, kterými se povoluje vyrovnávací úprava převodních cen směrem dolů podle čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92. U posledně uvedeného typu daňových rozhodnutí reaguje úprava směrem dolů na situaci, kdy byl zisk zaevidovaný a osvobozený od daně v Belgii rovněž přiznán jako zdanitelný zisk přidruženým subjektem skupiny v jiné daňové jurisdikci nebo kdy zahraniční daňová správa provedla původní úpravu směrem nahoru zdanitelného zisku tohoto přidruženého zahraničního subjektu (114). Osvobozením nadměrného zisku od daně se naopak přiznává předem jednostranné osvobození, které nevyžaduje, že zisk osvobozený od daně již byl nebo bude zahrnut do daňového základu přidruženého zahraničního subjektu skupiny v jiné daňové jurisdikci a ani jeho skutečné zdanění na tomto území.

114

| (175) | Nelze proto ani usoudit, že osvobození nadměrného zisku od daně reaguje na situace dvojího zdanění nezbytným a přiměřeným způsobem (115). Předmětný režim tak přesahuje rámec toho, co je nezbytné a přiměřené pro dosažení cíle, který spočívá v zamezení dvojího zdanění, a nelze jej proto odůvodnit povahou nebo obecnou systematikou tohoto systému. |
| --- | --- |

(175)

Nelze proto ani usoudit, že osvobození nadměrného zisku od daně reaguje na situace dvojího zdanění nezbytným a přiměřeným způsobem (115). Předmětný režim tak přesahuje rámec toho, co je nezbytné a přiměřené pro dosažení cíle, který spočívá v zamezení dvojího zdanění, a nelze jej proto odůvodnit povahou nebo obecnou systematikou tohoto systému.

115

| (176) | Komise se nedomnívá, že zásada obvyklých tržních podmínek, a zejména článek 9 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku, který tuto zásadu převádí na dvojí zdanění, odůvodňuje jednostrannou úpravu daňového základu daňového poplatníka směrem dolů na základě režimu zdanění nadměrného zisku. |
| --- | --- |

(176)

Komise se nedomnívá, že zásada obvyklých tržních podmínek, a zejména článek 9 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku, který tuto zásadu převádí na dvojí zdanění, odůvodňuje jednostrannou úpravu daňového základu daňového poplatníka směrem dolů na základě režimu zdanění nadměrného zisku.

| (177) | Komise připomíná, že uplatňování zásady obvyklých tržních podmínek daňovými správami má hlavně za cíl zabránit, aby podniky, které jsou součástí mezinárodní skupiny, mohly ovlivňovat převodní ceny a tím rozdělování zisku mezi sebou, což je možnost, již nezávislé společnosti nemají. Správné uplatňování zásady obvyklých tržních podmínek tak daňovým správám poskytuje právo zvýšit daňový základ podniků, které provádějí transakce v rámci skupiny, aby se zaručilo stejné zacházení daňovým poplatníkům, kteří provádějí transakce výlučně za tržních podmínek. |
| --- | --- |

(177)

Komise připomíná, že uplatňování zásady obvyklých tržních podmínek daňovými správami má hlavně za cíl zabránit, aby podniky, které jsou součástí mezinárodní skupiny, mohly ovlivňovat převodní ceny a tím rozdělování zisku mezi sebou, což je možnost, již nezávislé společnosti nemají. Správné uplatňování zásady obvyklých tržních podmínek tak daňovým správám poskytuje právo zvýšit daňový základ podniků, které provádějí transakce v rámci skupiny, aby se zaručilo stejné zacházení daňovým poplatníkům, kteří provádějí transakce výlučně za tržních podmínek.

| (178) | Umožňuje-li zásada obvyklých tržních podmínek daňovým správám přistoupit k jednostranným úpravám směrem nahoru daňového základu podniků skupiny, které nedodrží tuto zásadu při stanovení převodních cen, s úpravou převodních cen směrem dolů, která vede ke snížení daně, se podle zásady obvyklých tržních podmínek počítá (aniž je povinná) pouze v mimořádné situaci, kdy se jedná o vyrovnávací úpravu následkem primární úpravy provedené jinou daňovou jurisdikcí, tj. na symetrickém základě. Jak je vysvětleno v části 6.3.2.2, jednostranná úprava směrem dolů skutečně zaevidovaného zisku, která je provedena z obezřetnosti předem, není výsledkem správného uplatnění zásady obvyklých tržních podmínek, a to jak obecně, tak ve zvláštním případě osvobození nadměrného zisku od daně. |
| --- | --- |

(178)

Umožňuje-li zásada obvyklých tržních podmínek daňovým správám přistoupit k jednostranným úpravám směrem nahoru daňového základu podniků skupiny, které nedodrží tuto zásadu při stanovení převodních cen, s úpravou převodních cen směrem dolů, která vede ke snížení daně, se podle zásady obvyklých tržních podmínek počítá (aniž je povinná) pouze v mimořádné situaci, kdy se jedná o vyrovnávací úpravu následkem primární úpravy provedené jinou daňovou jurisdikcí, tj. na symetrickém základě. Jak je vysvětleno v části 6.3.2.2, jednostranná úprava směrem dolů skutečně zaevidovaného zisku, která je provedena z obezřetnosti předem, není výsledkem správného uplatnění zásady obvyklých tržních podmínek, a to jak obecně, tak ve zvláštním případě osvobození nadměrného zisku od daně.

| (179) | Článek 9 vzorové úmluvy OECD o dani z příjmu a majetku platí pouze v případě, je-li prokázáno, že stejný zisk je zahrnut do daňového základu dvou různých podniků sídlících na odlišných daňových územích a byl nebo může být „patřičně zdaněn“ na obou těchto územích. |
| --- | --- |

(179)

Článek 9 vzorové úmluvy OECD o dani z příjmu a majetku platí pouze v případě, je-li prokázáno, že stejný zisk je zahrnut do daňového základu dvou různých podniků sídlících na odlišných daňových územích a byl nebo může být „patřičně zdaněn“ na obou těchto územích.

patřičně zdaněn

| (180) | Znepokojení ohledně dvojího nezdanění v souvislosti s úpravou převodních cen zaznělo rovněž na Společném fóru EU pro vnitropodnikové oceňování (116), které přijalo v roce 2014 zprávu o řešení praktických potíží souvisejících s následnou úpravou převodních cen stanovených v okamžiku transakce a označovanou za „vyrovnávací úpravu“ (117). Zpráva zdůrazňuje, že je důležité vypočítávat symetricky zisk sdružených podniků, pokud jde jejich obchodní či finanční vztahy. Podniky, které jsou stranami transakce, by měly používat u každé z transakcí stejnou cenu. Členské státy se proto vyzývají, aby souhlasily s vyrovnávacími úpravami pouze v případě, kdy je úprava provedena symetricky v účtech obou subjektů, které jsou stranami transakce, a když je úprava provedena před podáním daňového přiznání, aby se zamezilo dvojímu zdanění. |
| --- | --- |

(180)

Znepokojení ohledně dvojího nezdanění v souvislosti s úpravou převodních cen zaznělo rovněž na Společném fóru EU pro vnitropodnikové oceňování (116), které přijalo v roce 2014 zprávu o řešení praktických potíží souvisejících s následnou úpravou převodních cen stanovených v okamžiku transakce a označovanou za „vyrovnávací úpravu“ (117). Zpráva zdůrazňuje, že je důležité vypočítávat symetricky zisk sdružených podniků, pokud jde jejich obchodní či finanční vztahy. Podniky, které jsou stranami transakce, by měly používat u každé z transakcí stejnou cenu. Členské státy se proto vyzývají, aby souhlasily s vyrovnávacími úpravami pouze v případě, kdy je úprava provedena symetricky v účtech obou subjektů, které jsou stranami transakce, a když je úprava provedena před podáním daňového přiznání, aby se zamezilo dvojímu zdanění.

116

117

| (181) | Komise dospívá k závěru, že osvobození nadměrného zisku od daně nelze považovat za opatření, které vyplývá přímo ze základních nebo řídících principů referenčního systému či je výsledkem vlastních mechanismů systému nutných pro jeho fungování a účinnost. Komise dospívá rovněž k závěru, že předmětný režim jasně přesahuje rámec toho, co je nutné a přiměřené pro dosažení cíle, který spočívá v zamezení dvojího zdanění, a nelze ho proto odůvodnit povahou či obecnou systematikou tohoto systému. |
| --- | --- |

(181)

Komise dospívá k závěru, že osvobození nadměrného zisku od daně nelze považovat za opatření, které vyplývá přímo ze základních nebo řídících principů referenčního systému či je výsledkem vlastních mechanismů systému nutných pro jeho fungování a účinnost. Komise dospívá rovněž k závěru, že předmětný režim jasně přesahuje rámec toho, co je nutné a přiměřené pro dosažení cíle, který spočívá v zamezení dvojího zdanění, a nelze ho proto odůvodnit povahou či obecnou systematikou tohoto systému.

6.3.4.   Závěr ohledně existence selektivního zvýhodnění

Závěr ohledně existence selektivního zvýhodnění

| (182) | Z výše uvedených důvodů dospívá Komise k závěru, že předmětný režim selektivně zvýhodňuje belgické subjekty, které jsou součástí nadnárodní skupiny, a to provedením jednostranné úpravy směrem dolů jejich základu daně, protože tato úprava vede ke snížení jejich daně vymahatelné v Belgii oproti dani, již by tyto podniky měly platit na základě systému zdanění podle obecného práva zisku společností podle režimu daně z příjmu právnických osob v Belgii. |
| --- | --- |

(182)

Z výše uvedených důvodů dospívá Komise k závěru, že předmětný režim selektivně zvýhodňuje belgické subjekty, které jsou součástí nadnárodní skupiny, a to provedením jednostranné úpravy směrem dolů jejich základu daně, protože tato úprava vede ke snížení jejich daně vymahatelné v Belgii oproti dani, již by tyto podniky měly platit na základě systému zdanění podle obecného práva zisku společností podle režimu daně z příjmu právnických osob v Belgii.

6.3.5.   Příjemci předmětného režimu

Příjemci předmětného režimu

| (183) | Příjemci předmětného režimu jsou belgické subjekty, které jsou součástí nadnárodní skupiny a které požádaly a získaly daňové rozhodnutí na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 a u nichž byla skutečně provedena jednostranná úprava směrem dolů zisku skutečně zaevidovaného v jejich účtech za účelem určení jejich zisku zdanitelného na základě obecného systému daně z příjmu právnických osob v Belgii. Komise zaznamenává, že tyto subjekty jsou součástí nadnárodní skupiny a že otevřeným cílem předmětného režimu je osvobození nadměrného zisku od daně kvůli jejich příslušnosti k nadnárodní skupině. |
| --- | --- |

(183)

Příjemci předmětného režimu jsou belgické subjekty, které jsou součástí nadnárodní skupiny a které požádaly a získaly daňové rozhodnutí na základě čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 a u nichž byla skutečně provedena jednostranná úprava směrem dolů zisku skutečně zaevidovaného v jejich účtech za účelem určení jejich zisku zdanitelného na základě obecného systému daně z příjmu právnických osob v Belgii. Komise zaznamenává, že tyto subjekty jsou součástí nadnárodní skupiny a že otevřeným cílem předmětného režimu je osvobození nadměrného zisku od daně kvůli jejich příslušnosti k nadnárodní skupině.

| (184) | Pro účely uplatnění pravidel pro státní podporu lze odlišné právnické subjekty považovat za jedinou hospodářskou jednotku. Tato hospodářská jednotka je tak považována za příslušnou společnost, jež je příjemcem opatření podpory. Jak se dříve vyjádřil Soudní dvůr, „pojem podnik musí být v rámci práva hospodářské soutěže považován za pojem označující hospodářskou jednotku [...], i když z právního hlediska je tato hospodářská jednotka složena z více fyzických nebo právnických osob“ (118). Pro určení, zda několik subjektů tvoří hospodářskou jednotku, se Soudní dvůr snaží zjistit existenci kontrolního podílu či organických, hospodářských nebo funkčních vazeb (119). V tomto konkrétním případě jsou belgické subjekty, které využívají předmětného režimu, považovány za centrální podnikatele, kteří spravují a kontrolují skupinu podniků (či oddělenou podnikatelskou činnost v rámci skupiny podniků). Tyto subjekty tak často kontrolují přidružené subjekty skupiny a samy jsou ovládány subjektem, který spravuje skupinu podniků jako celek. Za podnik, který je příjemcem opatření podpory, by proto měla být považována nadnárodní skupina jako celek. |
| --- | --- |

(184)

Pro účely uplatnění pravidel pro státní podporu lze odlišné právnické subjekty považovat za jedinou hospodářskou jednotku. Tato hospodářská jednotka je tak považována za příslušnou společnost, jež je příjemcem opatření podpory. Jak se dříve vyjádřil Soudní dvůr, „pojem podnik musí být v rámci práva hospodářské soutěže považován za pojem označující hospodářskou jednotku [...], i když z právního hlediska je tato hospodářská jednotka složena z více fyzických nebo právnických osob“ (118). Pro určení, zda několik subjektů tvoří hospodářskou jednotku, se Soudní dvůr snaží zjistit existenci kontrolního podílu či organických, hospodářských nebo funkčních vazeb (119). V tomto konkrétním případě jsou belgické subjekty, které využívají předmětného režimu, považovány za centrální podnikatele, kteří spravují a kontrolují skupinu podniků (či oddělenou podnikatelskou činnost v rámci skupiny podniků). Tyto subjekty tak často kontrolují přidružené subjekty skupiny a samy jsou ovládány subjektem, který spravuje skupinu podniků jako celek. Za podnik, který je příjemcem opatření podpory, by proto měla být považována nadnárodní skupina jako celek.

pojem podnik musí být v rámci práva hospodářské soutěže považován za pojem označující hospodářskou jednotku [...], i když z právního hlediska je tato hospodářská jednotka složena z více fyzických nebo právnických osob

118

119

| (185) | Kromě toho o přemístění části činností do Belgie nebo o provedení výrazných investic v Belgii, což je požadavek, aby bylo možno využít předmětný režim, rozhodla nadnárodní skupina jako celek. Jinými slovy, je-li nutné stanovit převodní ceny pro určení cen za zboží a služby mezi různými právnickými subjekty stejné skupiny, toto ustanovení má svou povahou dopad na více než jeden podnik skupiny (zvýšení cen v jednom podniku má dopad na zisk druhého podniku). |
| --- | --- |

(185)

Kromě toho o přemístění části činností do Belgie nebo o provedení výrazných investic v Belgii, což je požadavek, aby bylo možno využít předmětný režim, rozhodla nadnárodní skupina jako celek. Jinými slovy, je-li nutné stanovit převodní ceny pro určení cen za zboží a služby mezi různými právnickými subjekty stejné skupiny, toto ustanovení má svou povahou dopad na více než jeden podnik skupiny (zvýšení cen v jednom podniku má dopad na zisk druhého podniku).

| (186) | Bez ohledu na to, zda jsou skupiny podniků organizovány jako odlišné právnické osoby či nejsou, je proto nutno považovat podniky, které jsou součástí takové skupiny, za jedinou skupinu, která je příjemcem předmětného režimu podpory (120). Komise proto soudí, že kromě belgických subjektů, které byly přijaty do předmětného režimu, jsou příjemcem státní podpory na základě tohoto režimu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU také nadnárodní skupiny, ke kterým tyto subjekty přísluší. |
| --- | --- |

(186)

Bez ohledu na to, zda jsou skupiny podniků organizovány jako odlišné právnické osoby či nejsou, je proto nutno považovat podniky, které jsou součástí takové skupiny, za jedinou skupinu, která je příjemcem předmětného režimu podpory (120). Komise proto soudí, že kromě belgických subjektů, které byly přijaty do předmětného režimu, jsou příjemcem státní podpory na základě tohoto režimu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU také nadnárodní skupiny, ke kterým tyto subjekty přísluší.

120

6.4.   Závěr k existenci podpory

Závěr k existenci podpory

| (187) | Na základě předchozího dospívá Komise k závěru, že režim zdanění nadměrného zisku založený na čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 a zavedený zákonem ze dne 21. června 2004 poskytuje jak svým příjemcům, tak nadnárodním skupinám, ke kterým přísluší, selektivní zvýhodnění, je přičitatelný Belgii a financován pomocí státních prostředků, narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a může ovlivnit obchod v rámci Unie. Předmětný režim proto představuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(187)

Na základě předchozího dospívá Komise k závěru, že režim zdanění nadměrného zisku založený na čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92 a zavedený zákonem ze dne 21. června 2004 poskytuje jak svým příjemcům, tak nadnárodním skupinám, ke kterým přísluší, selektivní zvýhodnění, je přičitatelný Belgii a financován pomocí státních prostředků, narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a může ovlivnit obchod v rámci Unie. Předmětný režim proto představuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (188) | Protože předmětný režim vede ke snížení nákladů, které by jeho příjemci měli běžně nést v rámci svých ročních činností, je nutno ho považovat za režim, který poskytuje příjemcům a nadnárodním skupinám, k nimž přísluší, podporu na provoz. |
| --- | --- |

(188)

Protože předmětný režim vede ke snížení nákladů, které by jeho příjemci měli běžně nést v rámci svých ročních činností, je nutno ho považovat za režim, který poskytuje příjemcům a nadnárodním skupinám, k nimž přísluší, podporu na provoz.

6.5.   Slučitelnost podpory

Slučitelnost podpory

| (189) | Státní podpora je považována za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud spadá do jedné z kategorií uvedených v čl. 107 odst. 2 SFEU (121). Lze ji také považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud Komise zjistí, že odpovídá jedné z kategorií uvedených v čl. 107 odst. 3 SFEU. Členský stát, který poskytuje podporu, má ale povinnost předložit důkaz, že tato podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 2 nebo 3 SFEU. |
| --- | --- |

(189)

Státní podpora je považována za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud spadá do jedné z kategorií uvedených v čl. 107 odst. 2 SFEU (121). Lze ji také považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud Komise zjistí, že odpovídá jedné z kategorií uvedených v čl. 107 odst. 3 SFEU. Členský stát, který poskytuje podporu, má ale povinnost předložit důkaz, že tato podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 2 nebo 3 SFEU.

121

| (190) | Belgické orgány nezdůraznily dodržení žádné z podmínek, které umožňují prokázat slučitelnost režimu podpory s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(190)

Belgické orgány nezdůraznily dodržení žádné z podmínek, které umožňují prokázat slučitelnost režimu podpory s vnitřním trhem.

| (191) | Jak je dále vysvětleno ve 188. bodě odůvodnění, je nutno považovat předmětný režim za režim, který poskytuje podporu na provoz. Obecně platí, že podporu tohoto typu nelze v zásadě považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU, protože neusnadňuje rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí a protože předmětné daňové pobídky nejsou časově omezené, snižující se či přiměřené k tomu, co je nezbytné pro odstranění konkrétního hospodářského znevýhodnění v dotčených oblastech. |
| --- | --- |

(191)

Jak je dále vysvětleno ve 188. bodě odůvodnění, je nutno považovat předmětný režim za režim, který poskytuje podporu na provoz. Obecně platí, že podporu tohoto typu nelze v zásadě považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU, protože neusnadňuje rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí a protože předmětné daňové pobídky nejsou časově omezené, snižující se či přiměřené k tomu, co je nezbytné pro odstranění konkrétního hospodářského znevýhodnění v dotčených oblastech.

| (192) | Režim zdanění nadměrného zisku proto není slučitelný s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(192)

Režim zdanění nadměrného zisku proto není slučitelný s vnitřním trhem.

6.6.   Protiprávnost podpory

Protiprávnost podpory

| (193) | Podle čl. 108 odst. 3 SFEU mají členské státy za povinnost informovat Komisi o každém záměru poskytnout podporu (oznamovací povinnost) a nemohou provést zamýšlená opatření podpory, dokud Komise nepřijme konečné rozhodnutí (povinnost pozastavení). |
| --- | --- |

(193)

Podle čl. 108 odst. 3 SFEU mají členské státy za povinnost informovat Komisi o každém záměru poskytnout podporu (oznamovací povinnost) a nemohou provést zamýšlená opatření podpory, dokud Komise nepřijme konečné rozhodnutí (povinnost pozastavení).

| (194) | Komise zjišťuje, že jí Belgie neoznámila svůj záměr poskytnout podporu na základě předmětného režimu a také nedodržela povinnost pozastavení, již měla podle čl. 108 odst. 3 SFEU. V souladu s čl. 1 písm. f) nařízení (EU) 2015/1589, představuje režim zdanění nadměrného zisku protiprávní režim podpory uskutečněný v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU. |
| --- | --- |

(194)

Komise zjišťuje, že jí Belgie neoznámila svůj záměr poskytnout podporu na základě předmětného režimu a také nedodržela povinnost pozastavení, již měla podle čl. 108 odst. 3 SFEU. V souladu s čl. 1 písm. f) nařízení (EU) 2015/1589, představuje režim zdanění nadměrného zisku protiprávní režim podpory uskutečněný v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU.

7.   NAVRÁCENÍ PODPORY

NAVRÁCENÍ PODPORY

| (195) | Podle čl. 16 odst. 1 nařízení (EU) 2015/1589 má Komise za povinnost vyžadovat navrácení protiprávní a neslučitelné podpory a dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření k navrácení podpory, která je prohlášena za neslučitelnou s vnitřním trhem. V čl. 16 odst. 2 stejného nařízení se stanoví, že podpora, která má být navrácena, zahrnuje úroky, které jsou splatné od data, kdy byla protiprávní podpora dána k dispozici příjemci, do data jejího navrácení. Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (122) podrobně vysvětluje metody pro výpočet úroků použitelných na navrácení. V čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) 2015/1589 se dále stanoví, že „navrácení se provede bezodkladně a v souladu s postupy vnitrostátního práva dotyčného členského státu za předpokladu, že umožňují okamžitý a účinný výkon rozhodnutí Komise“. |
| --- | --- |

(195)

Podle čl. 16 odst. 1 nařízení (EU) 2015/1589 má Komise za povinnost vyžadovat navrácení protiprávní a neslučitelné podpory a dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření k navrácení podpory, která je prohlášena za neslučitelnou s vnitřním trhem. V čl. 16 odst. 2 stejného nařízení se stanoví, že podpora, která má být navrácena, zahrnuje úroky, které jsou splatné od data, kdy byla protiprávní podpora dána k dispozici příjemci, do data jejího navrácení. Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (122) podrobně vysvětluje metody pro výpočet úroků použitelných na navrácení. V čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) 2015/1589 se dále stanoví, že „navrácení se provede bezodkladně a v souladu s postupy vnitrostátního práva dotyčného členského státu za předpokladu, že umožňují okamžitý a účinný výkon rozhodnutí Komise“.

122

navrácení se provede bezodkladně a v souladu s postupy vnitrostátního práva dotyčného členského státu za předpokladu, že umožňují okamžitý a účinný výkon rozhodnutí Komise

7.1.   Legitimní očekávání a právní jistota

Legitimní očekávání a právní jistota

| (196) | V čl. 16 odst. 1 nařízení (EU) 2015/1589 se rovněž stanoví, že Komise nebude vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Unie. |
| --- | --- |

(196)

V čl. 16 odst. 1 nařízení (EU) 2015/1589 se rovněž stanoví, že Komise nebude vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Unie.

| (197) | Belgie tvrdí, že zásady legitimního očekávání a právní jistoty údajně zabraňují navrácení podpory. Předchozí rozhodnutí Komise v oblasti převodních cen a státní podpory ji údajně dovedla k usouzení, že zvláštní daňové opatření nemůže vést ke státní podpoře, pokud členský stát dodrží zásadu obvyklých tržních podmínek. Belgie dále tvrdí, že skutečnost, že výši podpory lze jen obtížně kvantifikovat a že navrácení by mohlo vést ke dvojímu zdanění, údajně brání takovému navrácení. |
| --- | --- |

(197)

Belgie tvrdí, že zásady legitimního očekávání a právní jistoty údajně zabraňují navrácení podpory. Předchozí rozhodnutí Komise v oblasti převodních cen a státní podpory ji údajně dovedla k usouzení, že zvláštní daňové opatření nemůže vést ke státní podpoře, pokud členský stát dodrží zásadu obvyklých tržních podmínek. Belgie dále tvrdí, že skutečnost, že výši podpory lze jen obtížně kvantifikovat a že navrácení by mohlo vést ke dvojímu zdanění, údajně brání takovému navrácení.

| (198) | Pokud jde o zásadu ochrany legitimního očekávání, již zmiňují belgické orgány, Komise připomíná, že v souladu s judikaturou Unie (123) členský stát, jehož orgány poskytly podporu v rozporu s pravidly postupu stanovenými v čl. 108 odst. 3 SFEU, se nemůže dovolávat legitimního očekávání příjemců, aby se vyhnul povinnosti přijmout nezbytná opatření k provedení rozhodnutí Komise, kterým se mu nařizuje získat podporu zpět. Připustit takovou možnost by ve skutečnosti znamenalo zbavit ustanovení článků 107 a 108 SFEU jakéhokoliv účinku, protože vnitrostátní orgány by tak mohly vycházet z vlastního protiprávního jednání, aby zbavily účinnosti rozhodnutí, která Komise přijala podle těchto ustanovení SFEU. Nepřísluší proto dotčenému členskému státu ale příjemci, aby se dovolával mimořádných okolností, na nichž mohl založit své legitimní očekávání, a postavil se tak navrácení protiprávní podpory (124). Protože žádný z příjemců předmětného režimu nezdůraznil legitimní očekávání ohledně zákonnosti tohoto režimu, považuje Komise dovolávání se této zásady Belgií za irelevantní z hlediska navrácení na základě tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(198)

Pokud jde o zásadu ochrany legitimního očekávání, již zmiňují belgické orgány, Komise připomíná, že v souladu s judikaturou Unie (123) členský stát, jehož orgány poskytly podporu v rozporu s pravidly postupu stanovenými v čl. 108 odst. 3 SFEU, se nemůže dovolávat legitimního očekávání příjemců, aby se vyhnul povinnosti přijmout nezbytná opatření k provedení rozhodnutí Komise, kterým se mu nařizuje získat podporu zpět. Připustit takovou možnost by ve skutečnosti znamenalo zbavit ustanovení článků 107 a 108 SFEU jakéhokoliv účinku, protože vnitrostátní orgány by tak mohly vycházet z vlastního protiprávního jednání, aby zbavily účinnosti rozhodnutí, která Komise přijala podle těchto ustanovení SFEU. Nepřísluší proto dotčenému členskému státu ale příjemci, aby se dovolával mimořádných okolností, na nichž mohl založit své legitimní očekávání, a postavil se tak navrácení protiprávní podpory (124). Protože žádný z příjemců předmětného režimu nezdůraznil legitimní očekávání ohledně zákonnosti tohoto režimu, považuje Komise dovolávání se této zásady Belgií za irelevantní z hlediska navrácení na základě tohoto rozhodnutí.

123

124

| (199) | Dovolávat se ochrany legitimního očekávání lze v každém případě pouze tehdy, pokud toto očekávání vyplývá z aktu Komise, který vzbudil podložené naděje (125). Belgické orgány se nemohou ohledně režimu zdanění nadměrného zisku odvolávat na žádnou konkrétní naději. Konkrétně, kromě skutečnosti, že zpráva pracovní skupiny „Kodex chování“, na níž předsednictví založilo své závěry ze dne 19. března 2003, nebyla zveřejněna, Soudní dvůr potvrdil, že závěry Rady Evropské unie, kterými byla přijata dohoda uzavřená mezi členskými státy v souvislostech přezkumu – provedeného pracovní skupinou „Kodex chování“ – vnitrostátních daňových opatření, nepředstavují konkrétní ujištění (126). Soudní dvůr zejména potvrdil, že „tyto závěry Rady jsou vyjádřením politické vůle a nemohou svým obsahem zakládat právní účinky, o které by se procesní subjekty mohly opírat v řízení u Soudního dvora. Mimoto uvedené závěry nemohou v žádném případě zavazovat Komisi při výkonu svých vlastních pravomocí, které jsou jí Smlouvou svěřeny v oblasti státních podpor“. |
| --- | --- |

(199)

Dovolávat se ochrany legitimního očekávání lze v každém případě pouze tehdy, pokud toto očekávání vyplývá z aktu Komise, který vzbudil podložené naděje (125). Belgické orgány se nemohou ohledně režimu zdanění nadměrného zisku odvolávat na žádnou konkrétní naději. Konkrétně, kromě skutečnosti, že zpráva pracovní skupiny „Kodex chování“, na níž předsednictví založilo své závěry ze dne 19. března 2003, nebyla zveřejněna, Soudní dvůr potvrdil, že závěry Rady Evropské unie, kterými byla přijata dohoda uzavřená mezi členskými státy v souvislostech přezkumu – provedeného pracovní skupinou „Kodex chování“ – vnitrostátních daňových opatření, nepředstavují konkrétní ujištění (126). Soudní dvůr zejména potvrdil, že „tyto závěry Rady jsou vyjádřením politické vůle a nemohou svým obsahem zakládat právní účinky, o které by se procesní subjekty mohly opírat v řízení u Soudního dvora. Mimoto uvedené závěry nemohou v žádném případě zavazovat Komisi při výkonu svých vlastních pravomocí, které jsou jí Smlouvou svěřeny v oblasti státních podpor“.

125

126

tyto závěry Rady jsou vyjádřením politické vůle a nemohou svým obsahem zakládat právní účinky, o které by se procesní subjekty mohly opírat v řízení u Soudního dvora. Mimoto uvedené závěry nemohou v žádném případě zavazovat Komisi při výkonu svých vlastních pravomocí, které jsou jí Smlouvou svěřeny v oblasti státních podpor

| (200) | Pokud jde o zásadu právní jistoty, na niž se Belgie odvolává, a zejména předchozí rozhodovací praxi Komise schvalující zásadu obvyklých tržních podmínek, Komise úvodem připomíná, že touto rozhodovací praxí není vázána. Každé možné opatření podpory je nutno posuzovat na základě jeho vlastních charakteristik z hlediska objektivních kritérií čl. 107 odst. 1 SFEU, takže pokud by se měla potvrdit opačná rozhodovací praxe, neměla by tato skutečnost vliv na platnost zjištění prokázaných v tomto rozhodnutí (127). |
| --- | --- |

(200)

Pokud jde o zásadu právní jistoty, na niž se Belgie odvolává, a zejména předchozí rozhodovací praxi Komise schvalující zásadu obvyklých tržních podmínek, Komise úvodem připomíná, že touto rozhodovací praxí není vázána. Každé možné opatření podpory je nutno posuzovat na základě jeho vlastních charakteristik z hlediska objektivních kritérií čl. 107 odst. 1 SFEU, takže pokud by se měla potvrdit opačná rozhodovací praxe, neměla by tato skutečnost vliv na platnost zjištění prokázaných v tomto rozhodnutí (127).

127

| (201) | Komise dále konstatuje, že podle rozhodnutí uváděných belgickými orgány dospěla v minulosti k závěru, že odchylka od zásady obvyklých tržních podmínek za účelem stanovení zdanitelného zisku skupiny představuje státní podporu, pokud vede ke snížení daně, již má uhradit tento subjekt podle obecného systému zdanění zisků podniků (128). Komise připomíná, že v rámci svého přezkumu režimu ve prospěch nových koordinačních center, který navrhla Belgie, dospěla k jasnému závěru, že zisk náležející belgickému subjektu, který přesahuje zisk stanovený tzv. metodou přirážky k nákladům (metoda „cost plus“), musí být daněn v Belgii i v případě, kdy tato metoda vede k zisku považovanému za zisk v souladu se zásadou obvyklých tržních podmínek (129). Soudní dvůr tento závěr potvrdil (130). Protože režim zdanění nadměrného zisku představuje odchylku od zásady obvyklých tržních podmínek, jak bylo prokázáno v části 6.3.2.2, nemůže Belgie na základě těchto rozhodnutí tvrdit, že navrácení by bylo v rozporu s obecnou zásadou právní jistoty. Belgie si naopak měla být vědoma, že daňový režim, který vede k příznivějšímu zacházení s jeho příjemci v podobě umělého snížení jejich daňového základu, může vyústit v porušení pravidel pro státní podporu. V případě pochybností tak měla předmětný režim oznámit Komisi před tím, než ho začala provádět. |
| --- | --- |

(201)

Komise dále konstatuje, že podle rozhodnutí uváděných belgickými orgány dospěla v minulosti k závěru, že odchylka od zásady obvyklých tržních podmínek za účelem stanovení zdanitelného zisku skupiny představuje státní podporu, pokud vede ke snížení daně, již má uhradit tento subjekt podle obecného systému zdanění zisků podniků (128). Komise připomíná, že v rámci svého přezkumu režimu ve prospěch nových koordinačních center, který navrhla Belgie, dospěla k jasnému závěru, že zisk náležející belgickému subjektu, který přesahuje zisk stanovený tzv. metodou přirážky k nákladům (metoda „cost plus“), musí být daněn v Belgii i v případě, kdy tato metoda vede k zisku považovanému za zisk v souladu se zásadou obvyklých tržních podmínek (129). Soudní dvůr tento závěr potvrdil (130). Protože režim zdanění nadměrného zisku představuje odchylku od zásady obvyklých tržních podmínek, jak bylo prokázáno v části 6.3.2.2, nemůže Belgie na základě těchto rozhodnutí tvrdit, že navrácení by bylo v rozporu s obecnou zásadou právní jistoty. Belgie si naopak měla být vědoma, že daňový režim, který vede k příznivějšímu zacházení s jeho příjemci v podobě umělého snížení jejich daňového základu, může vyústit v porušení pravidel pro státní podporu. V případě pochybností tak měla předmětný režim oznámit Komisi před tím, než ho začala provádět.

128

cost plus

129

130

| (202) | Pokud jde o údajné potíže s kvantifikací výše podpory na základě režimu, Komise nevidí důvod, proč by takovou kvantifikaci bylo obtížné provést. Protože osvobození nadměrného zisku od daně odpovídá určité procentní výši zisku před zdaněním uplatněné na skutečně zaevidovaný zisk belgického subjektu nadnárodní skupiny, k odstranění selektivního zvýhodnění vyvolaného opatřením stačí vrátit rozdíl mezi daní vymahatelnou na základě skutečně zaevidovaného zisku a skutečně zaplacenou daní na základě předmětnému režimu navýšený o kumulované úroky z této částky ode dne poskytnutí podpory. |
| --- | --- |

(202)

Pokud jde o údajné potíže s kvantifikací výše podpory na základě režimu, Komise nevidí důvod, proč by takovou kvantifikaci bylo obtížné provést. Protože osvobození nadměrného zisku od daně odpovídá určité procentní výši zisku před zdaněním uplatněné na skutečně zaevidovaný zisk belgického subjektu nadnárodní skupiny, k odstranění selektivního zvýhodnění vyvolaného opatřením stačí vrátit rozdíl mezi daní vymahatelnou na základě skutečně zaevidovaného zisku a skutečně zaplacenou daní na základě předmětnému režimu navýšený o kumulované úroky z této částky ode dne poskytnutí podpory.

| (203) | Pokud jde o tvrzení Belgie, podle něhož může navrácení podpory vést k dvojímu zdanění, Komise odkazuje na část 6.3.3 a připomíná, že k dvojímu zdanění může dojít pouze tehdy, když je stejný zisk zahrnut jak do daňového základu belgického subjektu, tak do daňového základu přidruženého zahraničního subjektu. Osvobození nadměrného zisku od daně se ale týká jednostranné úpravy, která není přiznávána z důvodu předchozího zdanění stejného zisku na jiném daňovém území. I kdyby riziko dvojího zdanění vyvolávalo oprávněné obavy, bylo by je v každém případě možno odstranit pomocí mechanismů běžného řešení zavedených v souladu s dvoustrannými úmluvami o zamezení dvojího zdanění, arbitrážní úmluvou EU nebo správným uplatněním čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92. Jak je vysvětleno ve 173. bodě odůvodnění, úpravy směrem dolů provedené belgickou daňovou správou z důvodu zdanění stejného zisku jinou daňovou jurisdikcí (po jeho přiznání poplatníkem nebo po původní úpravě směrem nahoru provedené zahraniční daňovou správou) by byly opodstatněny povahou a obecnou systematikou daňové soustavy a nepředstavovaly by státní podporu. |
| --- | --- |

(203)

Pokud jde o tvrzení Belgie, podle něhož může navrácení podpory vést k dvojímu zdanění, Komise odkazuje na část 6.3.3 a připomíná, že k dvojímu zdanění může dojít pouze tehdy, když je stejný zisk zahrnut jak do daňového základu belgického subjektu, tak do daňového základu přidruženého zahraničního subjektu. Osvobození nadměrného zisku od daně se ale týká jednostranné úpravy, která není přiznávána z důvodu předchozího zdanění stejného zisku na jiném daňovém území. I kdyby riziko dvojího zdanění vyvolávalo oprávněné obavy, bylo by je v každém případě možno odstranit pomocí mechanismů běžného řešení zavedených v souladu s dvoustrannými úmluvami o zamezení dvojího zdanění, arbitrážní úmluvou EU nebo správným uplatněním čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92. Jak je vysvětleno ve 173. bodě odůvodnění, úpravy směrem dolů provedené belgickou daňovou správou z důvodu zdanění stejného zisku jinou daňovou jurisdikcí (po jeho přiznání poplatníkem nebo po původní úpravě směrem nahoru provedené zahraniční daňovou správou) by byly opodstatněny povahou a obecnou systematikou daňové soustavy a nepředstavovaly by státní podporu.

| (204) | Lze tak dospět k závěru, že nelze přijmout žádný z argumentů Belgie ve prospěch zabránění nebo omezení navrácení podpory poskytnuté provedením předmětného režimu. |
| --- | --- |

(204)

Lze tak dospět k závěru, že nelze přijmout žádný z argumentů Belgie ve prospěch zabránění nebo omezení navrácení podpory poskytnuté provedením předmětného režimu.

7.2.   Způsob navrácení

Způsob navrácení

| (205) | V souladu se SFEU a ustálenou judikaturou Soudního dvora má Komise pravomoc rozhodnout, že dotyčný stát musí zrušit nebo upravit podporu, u níž Komise prokáže, že je neslučitelná s vnitřním trhem. Soudní dvůr navíc vždy zastával názor, že cílem povinnosti uložené členskému státu zrušit podporu, již Komise shledá neslučitelnou s vnitřním trhem, je obnovit dřívější stav. V tomto ohledu usoudil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory. |
| --- | --- |

(205)

V souladu se SFEU a ustálenou judikaturou Soudního dvora má Komise pravomoc rozhodnout, že dotyčný stát musí zrušit nebo upravit podporu, u níž Komise prokáže, že je neslučitelná s vnitřním trhem. Soudní dvůr navíc vždy zastával názor, že cílem povinnosti uložené členskému státu zrušit podporu, již Komise shledá neslučitelnou s vnitřním trhem, je obnovit dřívější stav. V tomto ohledu usoudil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory.

| (206) | Žádné ustanovení práva Unie nevyžaduje, aby Komise, když nařídí navrácení podpory, jež byla shledána neslučitelnou s vnitřním trhem, určila přesnou částku podpory, která má být navrácena Naopak postačuje, aby rozhodnutí Komise obsahovalo údaje umožňující jeho příjemci, aby sám bez nadměrných obtíží určil tuto částku (131). |
| --- | --- |

(206)

Žádné ustanovení práva Unie nevyžaduje, aby Komise, když nařídí navrácení podpory, jež byla shledána neslučitelnou s vnitřním trhem, určila přesnou částku podpory, která má být navrácena Naopak postačuje, aby rozhodnutí Komise obsahovalo údaje umožňující jeho příjemci, aby sám bez nadměrných obtíží určil tuto částku (131).

131

| (207) | Pokud jde o protiprávní státní podporu spočívající v daňových opatřeních, sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti upřesňuje v bodě č. 35, že se částka, která má být vrácena, vypočítá na základě srovnání mezi skutečně zaplacenou daní a daní, která by měla být zaplacena při použití obvykle používaného pravidla. Pro výpočet částky daně, která by měla být zaplacena, pokud by byla dodržena obvykle platná pravidla, tj. pokud by nebylo přiznáno osvobození nadměrného zisku od daně, musí belgická daňová správa přehodnotit daň, již mají zaplatit subjekty, které předmětný režim využívají, a to za každé hospodářské období, po které režim využívaly. Částky podpory, které má každý příjemce (132) vrátit, musí zohlednit:






  — | částku daně ušetřenou díky všem daňovým rozhodnutím přijatým ve prospěch příjemce; a |
| --- | --- | --- |

(207)

Pokud jde o protiprávní státní podporu spočívající v daňových opatřeních, sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti upřesňuje v bodě č. 35, že se částka, která má být vrácena, vypočítá na základě srovnání mezi skutečně zaplacenou daní a daní, která by měla být zaplacena při použití obvykle používaného pravidla. Pro výpočet částky daně, která by měla být zaplacena, pokud by byla dodržena obvykle platná pravidla, tj. pokud by nebylo přiznáno osvobození nadměrného zisku od daně, musí belgická daňová správa přehodnotit daň, již mají zaplatit subjekty, které předmětný režim využívají, a to za každé hospodářské období, po které režim využívaly. Částky podpory, které má každý příjemce (132) vrátit, musí zohlednit:

132

—

částku daně ušetřenou díky všem daňovým rozhodnutím přijatým ve prospěch příjemce; a

| — | kumulované úroky z této částky vypočítané ode dne poskytnutí podpory. |
| --- | --- |

—

kumulované úroky z této částky vypočítané ode dne poskytnutí podpory.

Za den poskytnutí podpory se považuje den, kdy by ušetřená částka měla být uhrazena, pokud by nedošlo k vydání daňového rozhodnutí, a to za každé daňové období.

| (208) | Částka daně ušetřená během konkrétního daňového období z důvodu vydání konkrétního daňového rozhodnutí se rovná






  — | zisku skutečně odečtenému z pozitivního daňového základu |
| --- | --- | --- |

(208)

Částka daně ušetřená během konkrétního daňového období z důvodu vydání konkrétního daňového rozhodnutí se rovná

—

zisku skutečně odečtenému z pozitivního daňového základu

| — | vynásobenému sazbou daně z příjmu právnických osob v příslušném daňovém období. |
| --- | --- |

—

vynásobenému sazbou daně z příjmu právnických osob v příslušném daňovém období.

| (209) | Pro výpočet částky ušetřené daně by se v zásadě mělo zohlednit odečtení nadměrného zisku přiznané poplatníkem v jeho každoročním daňovém přiznání, a to po případné opravě provedené belgickou daňovou správou v rámci daňové kontroly. |
| --- | --- |

(209)

Pro výpočet částky ušetřené daně by se v zásadě mělo zohlednit odečtení nadměrného zisku přiznané poplatníkem v jeho každoročním daňovém přiznání, a to po případné opravě provedené belgickou daňovou správou v rámci daňové kontroly.

| (210) | Pokud odečtení, na které má příjemce nárok za konkrétní daňové období, nelze provést (v plné výši) během tohoto období z důvodu nedostatečného pozitivního daňového základu a pokud částka, která není skutečně odečtena, je převedena na následující daňové období, je podpora považována za poskytnutou během období či následujících období, kdy částky nadměrného zisku mohou být skutečně odečteny z pozitivního daňového základu. |
| --- | --- |

(210)

Pokud odečtení, na které má příjemce nárok za konkrétní daňové období, nelze provést (v plné výši) během tohoto období z důvodu nedostatečného pozitivního daňového základu a pokud částka, která není skutečně odečtena, je převedena na následující daňové období, je podpora považována za poskytnutou během období či následujících období, kdy částky nadměrného zisku mohou být skutečně odečteny z pozitivního daňového základu.

| (211) | Protože navrácení by mělo zaručit, že daň, již musí nakonec příjemce režimu zaplatit, je daň, kterou by musel zaplatit, pokud by režim zdanění nadměrného zisku neexistoval, je možno metodu popsanou v 207. až 210. bodě odůvodnění ve spolupráci s belgickými orgány ještě dále upřesnit během navracení podpory, aby se stanovila skutečná částka daňového zvýhodnění poskytnutého příjemcům podle situace každého z nich. Daň, jež by měla být zaplacena, pokud by režim zdanění nadměrného zisku neexistoval, se vypočítá na základě obecného režimu platného v Belgii v okamžiku poskytnutí podpory při zohlednění skutečné právní a skutkové situace příjemce a bez zohlednění jiných hypotetických situací založených na odlišných právních a prováděcích okolnostech, které by příjemce mohl zvolit bez existence tohoto režimu. |
| --- | --- |

(211)

Protože navrácení by mělo zaručit, že daň, již musí nakonec příjemce režimu zaplatit, je daň, kterou by musel zaplatit, pokud by režim zdanění nadměrného zisku neexistoval, je možno metodu popsanou v 207. až 210. bodě odůvodnění ve spolupráci s belgickými orgány ještě dále upřesnit během navracení podpory, aby se stanovila skutečná částka daňového zvýhodnění poskytnutého příjemcům podle situace každého z nich. Daň, jež by měla být zaplacena, pokud by režim zdanění nadměrného zisku neexistoval, se vypočítá na základě obecného režimu platného v Belgii v okamžiku poskytnutí podpory při zohlednění skutečné právní a skutkové situace příjemce a bez zohlednění jiných hypotetických situací založených na odlišných právních a prováděcích okolnostech, které by příjemce mohl zvolit bez existence tohoto režimu.

8.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (212) | Komise dospívá k závěru, že Belgie provedla režim zdanění nadměrného zisku protiprávně porušením čl. 108 odst. 3 SFEU. V souladu s článkem 16 nařízení (EU) 2015/1589 je Belgie povinna získat zpět všechny podpory poskytnuté příjemcům tohoto režimu, |
| --- | --- |

(212)

Komise dospívá k závěru, že Belgie provedla režim zdanění nadměrného zisku protiprávně porušením čl. 108 odst. 3 SFEU. V souladu s článkem 16 nařízení (EU) 2015/1589 je Belgie povinna získat zpět všechny podpory poskytnuté příjemcům tohoto režimu,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Režim zdanění nadměrného zisku založený na čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona o dani z příjmu z roku 1992, podle kterého vydala Belgie daňová rozhodnutí ve prospěch belgických subjektů nadnárodních skupin podniků, jimiž přiznává těmto subjektům osvobození od daně z příjmu právnických osob u části zisku, který vytvářejí, představuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jež je neslučitelná s vnitřním trhem a byla provedena Belgií protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU.

Článek 2

1.   Belgie je povinna získat protiprávní a neslučitelnou podporu uvedenou v článku 1 zpět od jejích příjemců.

2.   Každá částka, která nebyla získána zpět od příjemců při navrácení popsaném v odstavci 1, se získá zpět od skupiny podniků, k níž příjemce přísluší.

3.   Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly příjemcům dány k dispozici, do dne jejich skutečného navrácení.

4.   Úrok bude vypočten jako složený úrok podle kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004.

5.   Belgie ukončí podporu uvedenou v článku 1 a zruší všechny dosud neprovedené platby na základě této podpory ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.

6.   Belgie odmítne každou žádost o daňové rozhodnutí podanou Útvaru daňových rozhodnutí a týkající se podpory uvedené v článku 1 nebo vyřizované v den přijetí tohoto rozhodnutí.

Článek 3

1.   Navrácení poskytnuté podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.

2.   Belgie zajistí, aby toto rozhodnutí bylo plně provedeno během čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 4

1.   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Belgie Komisi tyto informace:

| a) | seznam příjemců podpory uvedené v článku 1 a celkovou částku, již každý z nich obdržel na jejím základě; |
| --- | --- |

a)

seznam příjemců podpory uvedené v článku 1 a celkovou částku, již každý z nich obdržel na jejím základě;

| b) | celkovou částku (jistina a úroky z vymáhané částky), kterou má každý příjemce navrátit; |
| --- | --- |

b)

celkovou částku (jistina a úroky z vymáhané částky), kterou má každý příjemce navrátit;

| c) | podrobný popis přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím; |
| --- | --- |

c)

podrobný popis přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím;

| d) | doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu navrátit. |
| --- | --- |

d)

doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu navrátit.

2.   Belgie bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise předloží neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních pro splnění tohoto rozhodnutí. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z vymáhané částky, které již příjemci vrátili.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.

V Bruselu dne 11. ledna 2016.

Za Komisi

Margrethe VESTAGER

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. C 188, 5.6.2015, s. 24.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

2

(3)  Viz bod č. 30 připomínek Belgie ze dne 29. května 2015 k rozhodnutí o zahájení řízení, v němž je pojem „nezávislý“ vysvětlen jako skutečnost, že podnik není členem nadnárodní skupiny spojených společností.

3

(4)  Viz zejména připomínky Belgie ze dne 29. května 2015 k rozhodnutí o zahájení řízení, bod č. 39 a 40.

4

(5)  Viz zejména připomínky Belgie ze dne 29. května 2015 k rozhodnutí o zahájení řízení, bod č. 30.

5

(6)  Viz glosář k pokynům OECD v oblasti převodních cen: „
  Dva podniky jsou navzájem nezávislé, pokud mezi nimi neexistuje vztah sdružení.“

6

Dva podniky jsou navzájem nezávislé, pokud mezi nimi neexistuje vztah sdružení

(7)  V některých případech Komise zjistila, že některé subjekty, které byly vybrány pro potřeby srovnávací studie jako srovnatelné, nejsou nezávislými podniky považovanými za podobné, nýbrž holdingovými společnostmi či mateřskými společnostmi považovanými za podobné, tj. konsolidovanou skupinou vybranou na základě konsolidovaných údajů.

7

(8)  Výnosnost prodeje je ukazatel úrovně zisku, který se při stanovení daňového základu belgického subjektu nadnárodní skupiny používá nejčastěji.

8

(9)  Earnings Before Interest and Taxes, tj. zisk před zdaněním a odečtením finančních nákladů.

9

(10)  Profit Before Tax, tj. zisk před zdaněním.

10

(11)  Zákon ze dne 24. prosince 2002, kterým se mění režim společností v oblasti daně z příjmu a vytváří se režim rozhodnutí v daňové oblasti, Moniteur Belge č. 410, druhé vydání, 31. prosince 2002, s. 58817.

11

(12)  Viz 44. a 45. bod odůvodnění.

12

(13)  Zákon ze dne 21. června 2004, kterým se mění zákon o dani z přijmu z roku 1992 a zákon ze dne 24. prosince 2002, kterým se mění režim daně z příjmu společností a zavádí systém daňových rozhodnutí v daňové oblasti, zveřejněný v Le Moniteur belge dne 9. července 2004: http://www.ejustice.just.fgov.be/cgi/article_body.pl?language=fr&caller=summary&pub_date=04-07-09&numac=2004003278. Zákon vstoupil v platnost dne 19. července 2004.

13

(14)  Viz část 2.3.2.

14

(15)  
  Úř. věst. L 225, 20.8.1990, s. 10.

15

(16)  DOC 51, 1079/001; Chambre des Représentants de Belgique (Sněmovna reprezentantů Belgie), 30.4.2004: http://www.lachambre.be/FLWB/pdf/51/1079/51K1079001.pdf

16

(17)  Projednávání jednotlivých článků, článek 2: „
  Pojem zásady obvyklých tržních podmínek se zavádí do daňových právních předpisů vložením druhého odstavce do článku 185 zákona CIR 92. Vychází ze znění článku 9 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku
  “.

17

Pojem zásady obvyklých tržních podmínek se zavádí do daňových právních předpisů vložením druhého odstavce do článku 185 zákona CIR 92. Vychází ze znění článku 9 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku

(18)  Stejně tak „
  navrhované ustanovení umožní uvést belgické právní předpisy do souladu s mezinárodně přijatým standardem...
  “.

18

navrhované ustanovení umožní uvést belgické právní předpisy do souladu s mezinárodně přijatým standardem...

(19)  Oběžník č. Ci.RH.421/569.019 (AOIF 25/2006) ze dne 4. července 2007.

19

(20)  Viz 27. bod odůvodnění.

20

(21)  V glosáři k pokynům OECD týkajících se převodních cen je vyrovnávací úprava definována takto: „
  Úprava daně vyměřené přidruženému podniku se sídlem v jiné zemi a provedená daňovou správou této země kvůli zohlednění primární úpravy povedené daňovou správou první země za účelem dosažení souladu v rozdělení zisku mezi obě země.“

21

Úprava daně vyměřené přidruženému podniku se sídlem v jiné zemi a provedená daňovou správou této země kvůli zohlednění primární úpravy povedené daňovou správou první země za účelem dosažení souladu v rozdělení zisku mezi obě země

(22)  Zápis ze zasedání komise pro finance a rozpočet ze dne 13. dubna 2005, CRABV 51 COM 559 – 19.

22

(23)  Zápis z jednání komise pro finance a rozpočet ze dne 11. dubna 2007, CRABV 51 COM 1271 – 06.

23

(24)  Zápis z jednání komise pro finance a rozpočet ze dne 6. ledna 2015, CRABV 54 COM 043 – 02.

24

(25)  Viz poznámka pod čarou č. 11.

25

(26)  Viz poznámka pod čarou č. 13.

26

(27)  Pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování určené nadnárodním společnostem a daňovým správám, OECD, červenec 2010. Pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování určené nadnárodním společnostem a daňovým správám přijal výbor pro daňové záležitosti OECD v původním znění dne 27. června 1995. Pokyny z roku 1995 byly podstatně aktualizovány v červenci roku 2010. V tomto rozhodnutí se každým odkazem na pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování rozumí odkaz na pokyny z roku 2010.

27

(28)  V Belgii byla zásada obvyklých tržních podmínek přijata zákonem o dani z příjmu právnických osob zavedením čl. 185 odst. 2 zákonu CIR 92.

28

(29)  Daňové správy členských zemí OECD jsou podněcovány, aby postupovaly podle pokynů OECD. Pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování přesto obecně slouží jako reference a mají evidentní vliv na daňové postupy členských zemí OECD (a dokonce i nečlenských zemí).

29

(30)  Viz odstavec 6 úvodu k pokynům OECD pro vnitropodnikové oceňování.

30

(31)  Daňové správy i zákonodárci jsou si této otázky vědomi a daňové právní předpisy obecně daňovým správám umožňují, aby prováděly opravy daňových přiznání přidružených podniků, které správně neuplatňují převodní ceny při snížení jejich zdanitelného příjmu, pomocí náhradních cen, jež odpovídají důvěryhodnému odhadu cen potvrzených nezávislými podniky, které je vyjednávají za podmínek srovnatelných s obvyklými tržními podmínkami.

31

(32)  Viz odstavec 1.15 pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování.

32

(33)  V čl. 9 odst. 1 se stanoví: „
  Jsou-li [...] dva [přidružené] podniky ve svých obchodních nebo finančních vztazích vázány dohodnutými či uloženými podmínkami, které se liší od podmínek, na nichž by se dohodly dva nezávislé podniky, zisk, který by býval bez existence těchto podmínek vytvořil jeden z těchto podniků, ale nedosáhl ho kvůli těmto podmínkám, lze zahrnout do zisku tohoto podniku a zdanit jej příslušným způsobem
  “.

33

Jsou-li [...] dva [přidružené] podniky ve svých obchodních nebo finančních vztazích vázány dohodnutými či uloženými podmínkami, které se liší od podmínek, na nichž by se dohodly dva nezávislé podniky, zisk, který by býval bez existence těchto podmínek vytvořil jeden z těchto podniků, ale nedosáhl ho kvůli těmto podmínkám, lze zahrnout do zisku tohoto podniku a zdanit jej příslušným způsobem

(34)  V čl. 9 odst. 2 se stanoví„
  Zahrne-li jeden smluvní stát – a patřičně zdaní – do zisku určitého podniku tohoto státu zisk, který byl jinému podniku jiného smluvního státu tímto státem zdaněn, a jedná-li se u takto zahrnutého zisku o zisk, který by vytvořil podnik prvního státu, pokud by podmínky dohodnuté mezi oběma podniky byly podmínky, na nichž by se dohodly dva nezávislé podniky, provede druhý stát vhodnou úpravu výše daně, která v něm byla vybrána z tohoto zisku. Při určení této úpravy se zohlední ostatní ustanovení této úmluvy a v případě potřeby přistoupí příslušné orgány smluvních států ke konzultacím.
  “

34

Zahrne-li jeden smluvní stát – a patřičně zdaní – do zisku určitého podniku tohoto státu zisk, který byl jinému podniku jiného smluvního státu tímto státem zdaněn, a jedná-li se u takto zahrnutého zisku o zisk, který by vytvořil podnik prvního státu, pokud by podmínky dohodnuté mezi oběma podniky byly podmínky, na nichž by se dohodly dva nezávislé podniky, provede druhý stát vhodnou úpravu výše daně, která v něm byla vybrána z tohoto zisku. Při určení této úpravy se zohlední ostatní ustanovení této úmluvy a v případě potřeby přistoupí příslušné orgány smluvních států ke konzultacím.

(35)  V případě neshody mezi dotčenými stranami ohledně výše a povahy vhodné úpravy se provede smírčí řízení stanovené v článku 25 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku, a to i při neexistenci ustanovení, jakým je čl. 9 odst. 2. Dotčené příslušné orgány jsou povinny konat pouze v rámci svých možností a nejsou povinny dosáhnout výsledku, takže otázku dvojího zdanění lze vyřešit pouze za předpokladu, že se smluvní státy v daňové úmluvě dohodly na rozhodčí doložce.

35

(36)  Podle odstavce 2.9 pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování: „
  Tyto jiné metody ale nesmí nahradit metody uznávané OECD, pokud jsou posledně jmenované vhodnější vzhledem k okolnostem konkrétního případu.
  “

36

Tyto jiné metody ale nesmí nahradit metody uznávané OECD, pokud jsou posledně jmenované vhodnější vzhledem k okolnostem konkrétního případu.

(37)  Ukazatel čistého zisku je v glosáři k pokynům OECD pro vnitropodnikové oceňování definován jako „poměr zisku na vhodném základě (např. náklady, obrat, aktiva)“. Ukazatelé čistého zisku jsou rovněž běžně označovány za ukazatele míry zisku.

37

(38)  Viz odstavec 3.18 pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování.

38

(39)  Viz odstavec 2.59 pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování.

39

(40)  Údaje aktualizované ke dni 31. května 2015.

40

(41)  Viz odpověď ze dne 18. března 2014 na otázku č. 1 druhé žádosti Komise o informace: „
  Upřesňujeme, že nebylo vydáno žádné záporné rozhodnutí.
  “

41

Upřesňujeme, že nebylo vydáno žádné záporné rozhodnutí.

(*1)  Údaj chráněný obchodním tajemstvím.

*1

(42)  S účinností ode dne 14. října 2015 nařízení Rady (EU) 2015/1589 ze dne 13. července 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 248, 24.9.2015, s. 9), zrušilo a nahradilo nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1). Odkazy na nařízení (ES) č. 659/1999 se vykládají jako odkazy na nařízení (EU) 2015/1589 a je nutno je chápat podle srovnávací tabulky uvedené v příloze II posledně uvedeného nařízení.

42

(43)  Belgie v tomto ohledu odkazuje na příklad bezplatných služeb v rámci skupiny, které jsou uvedeny v odstavcích 7.12 a 7.13 pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování.

43

(44)  Viz 52. bod odůvodnění.

44

(45)  Věc T-399/11, Banco Santander SA a Santusa Holding v. Komise, ECLI:EU:T:2014:938.

45

Banco Santander SA a Santusa Holding

Komise

(46)  Viz spojené věci C-182/03 a C-217/03, Belgie a Forum 187 ASBL v. Komise, ECLI:EU:C:2006:416, bod č. 69 a 147.

46

Belgie a Forum 187 ASBL

Komise

(47)  Tamtéž.

47

(48)  Viz závěry předsednictví Evropské rady u příležitosti zasedání Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci (ECOFIN) ze dne 19. března 2003, které odkazují na zprávu pracovní skupiny „Kodex chování“ s ref. č. 7018/1/03 FISC 31 REV 1 a které jsou dostupné na této adrese: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7431-2003-INIT/fr/pdf.

48

(49)  Režim tzv. dohod o neformálním kapitálu, který je v dokumentech kodexu chování označován jako režim E002.

49

dohod o neformálním kapitálu

(50)  Společnost [...] přiložila ke svým připomínkám příslušné daňové rozhodnutí a rovněž studii převodních cen, na nichž je toto rozhodnutí založeno.

50

(51)  Viz zejména společné věci C-182/03 a C-217/03, Belgie a Forum 187 ASBL v. Komise, ECLI:EU:C:2006:416, a věc C-519/07 P, Komise v. Koninklijke FrieslandCampina, ECLI:EU:C:2009:556.

51

Belgie a Forum 187 ASBL

Komise

Komise

Koninklijke FrieslandCampina

(52)  Skutečnost, že Útvar daňových rozhodnutí zmiňuje ve své výroční zprávě rozhodnutí, kterými se nadměrný zisk osvobozuje od daně, jako zvláštní kategorii daňových rozhodnutí, a skutečnost, že jiné belgické orgány režim propagují, umožňují rovněž dospět k závěru o existenci režimu podpory. Viz zejména Région de Bruxelles Capitale, http://www.investinbrussels.com, „
  Belgian R&D incentives unparalleled in Europe
  “, 18.1.2013: „
  Companies established in Belgium acting as the principal in a centralised business model can also apply an ‘excess accounting profit‘ ruling, resulting in an average tax rate of between 7-9 %
  “; Service Public Fédéral Finances (Federální finanční veřejná služba), Cellule Fiscalité des Investissements Étrangers (obor zdanění zahraničních investic), prezentace s názvy „
  Incitants fiscaux en Belgique
  “ (Daňové pobídky v Belgii), 2009, a „
  Fiscalité belge: Nouvelles mesures innovatrices
  “ („Zdanění v Belgii: nová inovující opatření“), Paříž, 9.10.2007, dostupné na adrese: http://finances.belgium.be/fr/sur_le_spf/structure_et_services/services_du_president/Fiscaliteit_van_de_buitenlandse_investeringen/publications/presentations

52

Belgian R&D incentives unparalleled in Europe

Companies established in Belgium acting as the principal in a centralised business model can also apply an ‘excess accounting profit‘ ruling, resulting in an average tax rate of between 7-9 %

Incitants fiscaux en Belgique

Fiscalité belge: Nouvelles mesures innovatrices

(53)  Ne všechny úpravy směrem dolů provedené podle čl. 185 odst. 2 písm. b) zákonu CIR 92 jsou založeny na existenci tzv. nadměrného zisku. Toto ustanovení slouží rovněž jako právní základ pro úpravu převodních cen, když na žádost belgického daňového poplatníka Belgie souhlasí se snížením belgického daňového základu v reakci na původní úpravu směrem nahoru provedenou jiným daňovým územím. Skutečnost, že čl. 185 odst. 2 písm. b) zákonu CIR 92 je rovněž používán jako právní základ pro úpravu daňového základu směrem dolů v jiných případech než případech souvisejících s osvobozením nadměrného zisku od daně, nebrání v tom, aby nepředstavoval právní základ napadeného režimu.

53

(54)  Například když je veřejný subjekt oprávněn používat různé nástroje na podporu místního hospodářství a za tímto účelem zavede několik opatření podpory, znamená to výkon značné posuzovací pravomoci ohledně výše, povahy či podmínek podpory a rovněž ohledně cíle, kterého se má jejím poskytnutím dosáhnout, aniž by šlo dospět k závěru o existenci režimu podpory. Viz rozhodnutí Komise 2012/252/EU ze dne 13. července 2011 o státní podpoře č. C 6/08 (ex NN 69/07), kterou poskytlo Finsko společnosti Ålands Industrihus Ab (Úř. věst. L 125, 12.5.2012, s. 33, 110. bod odůvodnění).

54

(55)  Daňový poplatník je sice povinen předložit studii převodních cen, ale osvobození nadměrného zisku od daně se uplatňuje zásadně, aniž je nutno prokázat existenci dvojího zdanění. Osvobození od daně je kromě toho vždy založeno na předpokladu, že nadměrný zisk je přičitatelný synergiím, úsporám z rozsahu nebo jiným výhodám vyplývajícím z příslušnosti k nadnárodní skupině.

55

(56)  Viz analogicky rozhodnutí Komise 2003/601/ES ze dne 17. února 2003 o režimu podpory C 54/2001 (ex NN 55/2000) Irsko – zahraniční příjmy (Úř. věst. L 204, 13.8.2003, s. 51) (zejména 30. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí); rozhodnutí Komise 2003/755/ES ze dne 17. února 2003 o režimu podpory provedeném Belgií ve prospěch koordinačních středisek usazených v Belgii (Úř. věst. L 282, 30.10.2003, s. 25) (zejména 13. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí: aby mohla koordinační střediska využít zvláštního daňového statusu přiznávaného tímto režimem, musí být předem jednotlivě schválena královským výnosem); rozhodnutí Komise 2003/515/ES ze dne 17. února 2003 o režimu podpory provedené Nizozemskem pro mezinárodní činnosti financování (Úř. věst. L 180, 18.7.2003, s. 52) (zejména 16. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí: vytvoření rezerv na rizika, které vede k daňovému osvobození na základě režimu, musí být povoleno nizozemskou daňovou správou); rozhodnutí Komise 2003/501/ES ze dne 16. října 2002 o režimu státní podpory C 49/2001 (ex NN 46/2000) – Koordinační střediska – provedeném Lucemburskem (Úř. věst. L 170, 9.7.2003, s. 20) (zejména 9. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí: pro možnost využití zvláštního daňového statusu poskytovaného režimem koordinačních středisek bylo nutné předchozí správní schválení); rozhodnutí Komise 2003/81/ES ze dne 22. srpna 2002 o režimu státní podpory, který Španělské království uplatňuje na „koordinační střediska Biscaye“ C 48/2001 (Úř. věst. L 31, 6.2.2003, s. 26) (zejména 14. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí: aby podniky mohly využít daňového režimu koordinačních středisek, musí nejprve obdržet povolení daňových orgánů, které platí po dobu nejvýše pěti roků).

56

(57)  Viz 59. bod odůvodnění.

57

(58)  Viz spojené věci C-182/03 a C-217/03, Belgie a Forum 187 ASBL v. Komise, ECLI:EU:C:2006:416, bod č. 82; věc 248/84, Německo v. Komise, ECLI:EU:C:1987:437, bod č. 18; a věc C-75/97, Belgie v. Komise, ECLI:EU:C:1999:311, bod č. 48.

58

Belgie a Forum 187 ASBL

Komise

Německo

Komise

Belgie

Komise

(59)  Viz věc C-399/08 P, Komise v. Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, bod č. 38, jakož i citovaná judikatura.

59

Komise

Deutsche Post

(60)  Viz věc C-399/08 P, Komise v. Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, bod č. 39, jakož i citovaná judikatura.

60

Komise

Deutsche Post

(61)  Viz spojené věci C-106/09 P a C-107/09 P, Komise v. Government of Gibraltar a Spojené království, ECLI:EU:C:2011:732, bod č. 72, jakož i citovaná judikatura.

61

Komise

Government of Gibraltar a Spojené království

(62)  Viz věc 730/79, Philip Morris, ECLI:EU:C:1980:209, bod č. 11; a spojené věci T-298/97, T-312/97 atd., Alzetta, ECLI:EU:T:2000:151, bod č. 80.

62

Philip Morris

Alzetta

(63)  Věc C-172/03, Wolfgang Heiser v. Finanzamt Innsbruck ECLI:EU:C:2005:130, bod č. 40.

63

Wolfgang Heiser

Finanzamt Innsbruck

(64)  Viz spojené věci C-78/08 až C-80/08, Ministero dell'Economia e delle Finanze a další v. Paint Graphos Soc. coop. arl a další, ECLI:EU:C:2011:550, bod č. 49 a 63.

64

Ministero dell'Economia e delle Finanze a další

Paint Graphos Soc. coop. arl a další

(65)  Viz spojené věci C-78/08 až C-80/08, Ministero dell'Economia e delle Finanze a další v. Paint Graphos Soc. coop. arl a další, ECLI:EU:C:2011:550, bod č. 65.

65

Ministero dell'Economia e delle Finanze a další

Paint Graphos Soc. coop. arl a další

(66)  Viz spojené věci C-182/03 a C-217/03, Belgie a Forum 187 ASBL v. Komise, ECLI:EU:C:2006:416, bod č. 95.

66

Belgie a Forum 187 ASBL

Komise

(67)  Tj. společnosti, které mají v Belgii své hlavní sídlo, svou hlavní provozovnu nebo sídlo svého vedení či správy [čl. 2 odst. 1 bod 5) zákonu CIR 92].

67

(68)  Viz čl. 185 odst. 1 zákonu CIR 92.

68

(69)  Uvedené zahrnuje příjmy z nemovitého majetku nacházejícího se v Belgii, příjmy pocházející z belgických částí aktiv či kapitálu a zisk vytvořený prostřednictvím stálé provozovny nacházející se v Belgii (články 227 – 229 zákonu CIR 92).

69

(70)  Viz 25. bod odůvodnění.

70

(71)  Viz 26. až 28. bod odůvodnění.

71

(72)  Článek 179 ve spojení s čl. 2 odst. 1 bod 5 zákonu CIR 92.

72

(73)  Viz věc C-6/12 P, Oy, ECLI:EU:C:2013:525, bod č. 18, a spojené věci C-106/09 P a C-107/09 P, Komise v. Government of Gibraltar a Spojené království, ECLI:EU:C:2011:732, bod č. 73.

73

Komise

Government of Gibraltar a Spojené království

(74)  Viz část 6.3.2.1.

74

(75)  Viz část 6.3.1.2.

75

(76)  Viz část 6.3.2.2.

76

(77)  Viz věc C-66/02, Itálie v. Komise, ECLI:EU:C:2005:768, bod č. 78; věc C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze a další, ECLI:EU:C:2006:8, bod č. 132; věc C-522/13, Ministerio de Defensa et Navantia, ECLI:EU:C:2014:2262, body č. 21 až 31. Viz rovněž bod č. 9 sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti, Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3. Viz rovněž rozhodnutí 2003/601/ES, 33. až 35. bod odůvodnění.

77

Itálie

Komise

Cassa di Risparmio di Firenze a další

Ministerio de Defensa et Navantia

(78)  Viz 125. bod odůvodnění.

78

(79)  Viz 44. bod odůvodnění.

79

(80)  Viz rozhodnutí ze dne 26. února 2013 u žádosti 2011.569, odst. 42: „
  Investiční program v souvislosti s těmito projekty je tento: (...) vytvoření třetí výrobní linky: investice ve výši 2,2 milionu USD, (...) vytvoření čtvrté a páté výrobní linky: dodatečná investice ve výši nejméně 5 milionů USD (...)
  “; odst. 43: „
  V oblasti vytvoření pracovních míst by takové investice měly vést ke zvýšení počtu zaměstnanců skupiny v Belgii o nejméně 30 až 40 ekvivalentů plného pracovního úvazku
  “; odst. 83:
  „(...) (Žadatel) se zavazuje ke zvýšení svých výrobních kapacit v Belgii. (...)
  “; a odst. 91: „
  (žadatel) dosáhne v Belgii vyššího zisku kvůli úsporám z rozsahu a synergiím, jichž bude využívat díky zvýšení své výrobní kapacity následkem rozhodnutí skupiny o dodatečné investici.
  “; rozhodnutí ze dne 30. ledna 2007 u žádosti 600.460, odst. 15: „
  (...) the business intends to relocate the Central Entrepreneur company from (abroad) to Belgium in the course of 2007
  “; odst. 18: „
  The Entrepreneur activities that are currently carried out (abroad) require the employment of 15 positions. All these positions will be transferred to Belgium
  “; rozhodnutí ze dne 15. prosince 2005 u žádosti 500.249, odst. 6: „
  De totale investering bedroeg circa EUR 109,5 miljoen. De geraamde extra banentoename als gevolg van deze nieuwe investering (...) wordt geraamd op 25 mensen
  “; rozhodnutí ze dne 10. prosince 2013 u žádosti 2013.540, část 2: Dopad na úroveň zaměstnanosti v Belgii (...), odst. 68: „
  Díky vytvoření nákupní centrály a kanceláře kvality v Belgii může zde vzniknout nebo zůstat zachováno 20 nových pracovních míst. Ve střednědobém horizontu, tj. po roce 2015, se rovněž uvažuje o přijetí dodatečných 4 zaměstnanců.
  “; odst. 69: „
  (...) v Belgii by se měla rozšířit obchodní plocha a rovněž zvýšit počet prodejních míst. Dá se proto očekávat, že se v belgické distribuční síti vytvoří další pracovní místa.
  “; odst. 70: „
  Je rovněž nutno zdůraznit, že v případě úpadku by počet ztracených pracovních míst v rámci (převzatého podniku) dosáhl (...) počtu 300 ekvivalentů plného pracovního úvazku.
  “; odst. 71–72: „
  Je nutno poznamenat, že (žadatel) rovněž uvažuje (...) o vytvoření skladu (...), což by vedlo ke vzniku nových pracovních míst.
  “

80

Investiční program v souvislosti s těmito projekty je tento: (...) vytvoření třetí výrobní linky: investice ve výši 2,2 milionu USD, (...) vytvoření čtvrté a páté výrobní linky: dodatečná investice ve výši nejméně 5 milionů USD (...)

V oblasti vytvoření pracovních míst by takové investice měly vést ke zvýšení počtu zaměstnanců skupiny v Belgii o nejméně 30 až 40 ekvivalentů plného pracovního úvazku

„(...) (Žadatel) se zavazuje ke zvýšení svých výrobních kapacit v Belgii. (...)

(žadatel) dosáhne v Belgii vyššího zisku kvůli úsporám z rozsahu a synergiím, jichž bude využívat díky zvýšení své výrobní kapacity následkem rozhodnutí skupiny o dodatečné investici.

(...) the business intends to relocate the Central Entrepreneur company from (abroad) to Belgium in the course of 2007

The Entrepreneur activities that are currently carried out (abroad) require the employment of 15 positions. All these positions will be transferred to Belgium

De totale investering bedroeg circa EUR 109,5 miljoen. De geraamde extra banentoename als gevolg van deze nieuwe investering (...) wordt geraamd op 25 mensen

Díky vytvoření nákupní centrály a kanceláře kvality v Belgii může zde vzniknout nebo zůstat zachováno 20 nových pracovních míst. Ve střednědobém horizontu, tj. po roce 2015, se rovněž uvažuje o přijetí dodatečných 4 zaměstnanců.

(...) v Belgii by se měla rozšířit obchodní plocha a rovněž zvýšit počet prodejních míst. Dá se proto očekávat, že se v belgické distribuční síti vytvoří další pracovní místa.

Je rovněž nutno zdůraznit, že v případě úpadku by počet ztracených pracovních míst v rámci (převzatého podniku) dosáhl (...) počtu 300 ekvivalentů plného pracovního úvazku.

Je nutno poznamenat, že (žadatel) rovněž uvažuje (...) o vytvoření skladu (...), což by vedlo ke vzniku nových pracovních míst.

(81)  U jiných daňových rozhodnutí, než jsou rozhodnutí, která se týkají uplatnění osvobození nadměrného zisku od daně, by tato povinnost nevedla k potížím se selektivitou. Běžná daňová rozhodnutí pouze poskytují právní jistotu ohledně daňového zacházení podle pravidel, která platí rovným způsobem pro všechny společnosti, a to s daňovým rozhodnutím či bez něj. Kromě osvobození nadměrného zisku od daně tak bude zdanitelný zisk v zásadě stejný, ať již byl stanoven ex ante v daňovém rozhodnutí či ex post v daňovém přiznání. Daňové rozhodnutí, kterým se přiznává osvobození nadměrného zisku od daně, ve skutečnosti funguje jako předběžné povolení. Právní předpisy stanoví, že snížení v případě nadměrného zisku přesahujícího zisk za obvyklých tržních podmínek musí být stanoveno pomocí daňového rozhodnutí a nelze ho vyžadovat ex post v daňovém přiznání. Společnost, která v rámci své běžné činnosti skutečně dosáhne vysokého (nadměrného) zisku, proto nemůže využít osvobození nadměrného zisku od daně. Kvůli této skutečnosti, se bude se dvěma společnostmi, které se nacházejí ve stejné skutkové a právní situaci, a to jedna po restrukturalizaci a druhá v rámci své běžné činnosti, zacházet odlišně, protože pouze první z nich si smí požádat o daňové rozhodnutí, kterým se přiznává osvobození nadměrného zisku od daně.

81

ex post

(82)  Věc T-399/11, Banco Santander SA a Santusa Holding v. Komise, ECLI:EU:T:2014:938.

82

Banco Santander SA a Santusa Holding

Komise

(83)  Věc C-21/15 P, Komise v. Banco Santander SA a Santusa Holding.

83

Komise

Banco Santander SA a Santusa Holding

(84)  Viz část 6.3.1.2 a 136. bod odůvodnění.

84

(85)  Viz spojené věci C-182/03 a C-217/03, Belgie a Forum 187 ASBL v. Komise, ECLI:EU:C:2006:416.

85

Belgie a Forum 187 ASBL

Komise

(86)  Tamtéž.

86

(87)  Rozhodnutí Komise 2003/757/ES ze dne 17. února 2003 o režimu státních podpor provedeném Belgií ve prospěch koordinačních center usazených v Belgii (Úř. věst. L 282, 30.10.2003, s. 25).

87

(88)  Viz spojené věci C-182/03 a C-217/03, Belgie a Forum 187 ASBL v. Komise, ECLI:EU:C:2006:416, body č. 95 až 97.

88

Belgie a Forum 187 ASBL

Komise

(89)  Viz spojené věci C-182/03 a C-217/03, Belgie a Forum 187 ASBL v. Komise, ECLI:EU:C:2006:416, bod č. 81. Viz rovněž věc T-538/11 P, Belgie v. Komise, ECLI:EU:C:2015:188, bod č. 65 a 66, jakož i citovaná judikatura.

89

Belgie a Forum 187 ASBL

Komise

Belgie

Komise

(90)  Viz 65. bod odůvodnění.

90

(91)  Pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování pojem „centrální podnikatel“ nedefinují. Odstavec 9.2 těchto pokynů zavádí pojem „zadavatel“ jako protistranu zahraničního přidruženého podniku, který pro zadavatele plní úlohu omezeného distributora, zástupce, zprostředkovatele nebo subdodavatele/výrobce, aniž by tyto pokyny pojem „zadavatel“ blíže definovaly. Další příklady, v nichž je určitý subjekt zmiňován jako zadavatel v rámci kontrolované transakce, jsou uvedeny v odstavcích 9.26 a 9.27 pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování. Ve skupinové struktuře může být z hospodářského hlediska racionální rozdělit funkce například mezi subjekt pověřený strategickými obchodními rozhodnutími a jiný subjekt pověřený výrobními a výkonnými funkcemi. Aby byla dodržena zásada obvyklých tržních podmínek, musí být za tím účelem taková struktura v souladu s podmínkami trhu.

91

(92)  Popis smluvní výroby je uveden v odstavci 7.40 pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování. Omezená distribuce je popsána v odstavci 9.127 a odkaz na pojem „zástupce“ je uveden v odstavci 6.37 pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování.

92

(93)  K dalším jednostranným metodám patří metoda přirážky k nákladům a metoda ceny při opětovném prodeji.

93

(94)  Viz 57. bod odůvodnění.

94

(95)  Viz poznámka pod čarou 37 a odstavec 2.58 a násl. pokynů OECD.

95

(96)  Pokyny OECD pro vnitropodnikové oceňování přijaté v roce 1995 a platné v okamžiku zavedení napadeného režimu výslovně upřednostňují při určení, zda je převodní cena v souladu s cenou za obvyklých tržních podmínek, tradiční metody založené na transakcích, jako je metoda CUP, oproti transakčním metodám, jako je metoda TNMM (viz odstavec 3.49 pokynů OECD z roku 1995). V odstavci 2.3 pokynů OECD z roku 2010 je v tomto ohledu stanoveno toto: „
  Pokud lze s ohledem na kritéria popsaná v odstavci 2.2 uplatnit se stejnou spolehlivostí jak tradiční metodu založenou na transakcích, tak transakční metodu stanovení zisku, je vhodnější použít spíše tradiční metodu založenou na transakcích než transakční metodu stanovení zisku.“

96

Pokud lze s ohledem na kritéria popsaná v odstavci 2.2 uplatnit se stejnou spolehlivostí jak tradiční metodu založenou na transakcích, tak transakční metodu stanovení zisku, je vhodnější použít spíše tradiční metodu založenou na transakcích než transakční metodu stanovení zisku

(97)  Viz odstavec 1.45 pokynů OECD. V odstavci 9.39 stejných pokynů je dále uvedeno toto: „
  Obecně platí, že [...] přidělení jedné ze stran rizik souvisejících s kontrolovanou transakcí znamená, že by této straně mělo: [...] c) být riziko obvykle vyrovnáno nárůstem očekávané výnosnosti.“

97

Obecně platí, že [...] přidělení jedné ze stran rizik souvisejících s kontrolovanou transakcí znamená, že by této straně mělo: [...] c) být riziko obvykle vyrovnáno nárůstem očekávané výnosnosti

(98)  Za předpokladu, že lze prokázat hospodářskou opodstatněnost struktury centrálního podnikatele. Viz rovněž odstavec 1.47 pokynů OECD.

98

(99)  Zbytkový zisk se tak rovná součtu hypotetického průměrného zisku nezávislého podniku považovaného za srovnatelný, jak je popsán v 17. bodě odůvodnění a který je rovněž označován za „upravený zisk za obvyklých tržních podmínek“, a „nadměrného zisku“.

99

(100)  Viz rovněž 153. bod odůvodnění.

100

(101)  Uvedené potvrzuje rovněž odstavec 1.158 zprávy OECD s názvem „
  Sladit vypočtené převodní ceny s vytvářením hodnoty, akční plán 8-10-2015, závěrečné zprávy
  “, projekt OECD/G20 pro boj proti erozi základu daně a přesouvání zisku (BEPS), OECD Publishing, Paříž (dále jen „závěrečná zpráva BEPS“), který nabízí dodatečné směrnice k synergiím uvedeným v odstavci 7.13 pokynů OECD „
  [...] pokud přednosti a nevýhody synergií vyplývají pouze z příslušnosti k nadnárodní skupině bez úmyslných a koordinovaných opatření ze strany této nadnárodní skupiny nebo z poskytování služeb či jiných funkcí členy skupiny, tak takové výhody ze synergií nelze vyrovnávat odděleně a ani konkrétně rozdělovat mezi členy nadnárodní skupiny.“ ([...] when synergistic benefits or burdens of group membership arise purely as a result of membership in an MNE group and without the deliberate concerted action of group members or the performance of any service or other function by group members, such synergistic benefits of group membership need not be separately compensated or specifically allocated among members of the MNE group. – volný překlad anglického znění).

101

Sladit vypočtené převodní ceny s vytvářením hodnoty, akční plán 8-10-2015, závěrečné zprávy

[...] pokud přednosti a nevýhody synergií vyplývají pouze z příslušnosti k nadnárodní skupině bez úmyslných a koordinovaných opatření ze strany této nadnárodní skupiny nebo z poskytování služeb či jiných funkcí členy skupiny, tak takové výhody ze synergií nelze vyrovnávat odděleně a ani konkrétně rozdělovat mezi členy nadnárodní skupiny

[...] when synergistic benefits or burdens of group membership arise purely as a result of membership in an MNE group and without the deliberate concerted action of group members or the performance of any service or other function by group members, such synergistic benefits of group membership need not be separately compensated or specifically allocated among members of the MNE group.

(102)  Viz příklady uvedené v odstavci 1.168 a 1.169 závěrečné zprávy BEPS OECD.

102

(103)  Viz odstavec 3.18 pokynů OECD: „
  Obvykle testovanou částí je ta část transakce, na kterou lze metodu stanovení převodních cen uplatnit nejspolehlivěji a pro níž lze nalézt nejspolehlivější srovnávací prvky. Nejčastěji se jedná o tu část, u níž je funkční analýza nejméně složitá.“

103

Obvykle testovanou částí je ta část transakce, na kterou lze metodu stanovení převodních cen uplatnit nejspolehlivěji a pro níž lze nalézt nejspolehlivější srovnávací prvky. Nejčastěji se jedná o tu část, u níž je funkční analýza nejméně složitá

(104)  Viz 52. bod odůvodnění.

104

(105)  Způsob, jakým si Belgie vykládá zásadu obvyklých tržních podmínek, znamená, že by všeobecné uplatnění tohoto výkladu pokynů OECD všemi státy, na jejichž území působí subjekty nadnárodních skupin, nutně vedlo k závěru, že zisk nadnárodní skupiny pocházející ze synergií v rámci skupiny nebo úspor z rozsahu nelze zdanit v žádném z těchto států.

105

(106)  Viz odstavec 9.58 pokynů OECD.

106

(107)  Viz 159. bod odůvodnění.

107

(108)  Viz poznámka pod čarou č. 70.

108

(109)  Viz 138. a 139. bod odůvodnění.

109

(110)  Viz 111. bod odůvodnění.

110

(111)  Viz např. spojené věci C-78/08 až C-80/08, Ministero dell'Economia e delle Finanze a další v. Paint Graphos Soc. coop. arl a další, EU:C:2011:550, bod č. 69.

111

Ministero dell'Economia e delle Finanze a další

Paint Graphos Soc. coop. arl a další

(112)  Viz analogicky spojené věci C-78/08 až C-80/08, Ministero dell'Economia e delle Finanze a další v. Paint Graphos Soc. coop. arl a další, ECLI:EU:C:2011:550, bod č. 71, v nichž Soudní dvůr zmiňuje možnost odůvodnit povahou nebo obecnou systematikou vnitrostátní daňové soustavy skutečnost, že družstevní společnosti, které rozdělují celý svůj zisk svým členům, nejsou zdaněny na úrovni družstva za podmínky, že daň je vybírána na úrovni jejich členů.

112

Ministero dell'Economia e delle Finanze a další

Paint Graphos Soc. coop. arl a další

(113)  Viz 89. bod odůvodnění.

113

(114)  Komise bere na vědomí, že Belgie předložila tři příklady daňových rozhodnutí založených na čl. 185 odst. 2 písm. b) zákona CIR 92, jejichž cílem je skutečně vyřešit opravdové situace dvojího zdanění (viz 67. bod odůvodnění). Tato daňová rozhodnutí se ale jasně liší od daňových rozhodnutí, kterými se přiznává osvobození nadměrného zisku od daně. U daňových rozhodnutí, kterými se povoluje úprava převodních cen směrem dolů, povede tato úprava k symetrickému zaevidování zisku do účtů společností, které jsou stranami kontrolované transakce. Úprava daňového základu směrem dolů je proto odůvodněna povahou a obecnou systematikou daňové soustavy, a nepředstavuje tak státní podporu, pokud byla odůvodněna snahou vyrovnat úpravu směrem nahoru provedenou na jiném daňovém území. Osvobození nadměrného zisku nelze naopak podobně odůvodnit, protože žádné jiné daňové území tento zisk nepožaduje, takže otázka dvojího zdanění vůbec neexistuje.

114

(115)  Viz spojené věci C-78/08 až C-80/08, Ministero dell'Economia e delle Finanze a další v. Paint Graphos Soc. coop. arl a další, ECLI:EU:C:2011:550, bod č. 75.

115

Ministero dell'Economia e delle Finanze a další

Paint Graphos Soc. coop. arl a další

(116)  Společné fórum EU pro vnitropodnikové oceňování bylo formálně zřízeno rozhodnutím Komise 2007/75/ES ze dne 22. prosince 2006 o zřízení skupiny odborníků pro vnitropodnikové oceňování (Úř. věst. L 32, 6.2.2007, s. 189). Fórum pomáhá a radí Evropské komisi v daňových otázkách souvisejících s převodními cenami. Společné fórum se skládá z jednoho zástupce daňové správy každého členského státu a osmnácti členů nevládních organizací. Jeho předseda je nezávislý.

116

(117)  Zpráva o vyrovnávacích úpravách uvítaná Radou Evropské unie v jejích závěrech ze dne 10. března 2015. V glosáři k pokynům OECD pro vnitropodnikové oceňování je „vyrovnávací úprava“ definována takto: „
  Úprava, v jejímž rámci daňový poplatník přiznává daňové správě převodní cenu, jež podle něj odpovídá ceně za obvyklých tržních podmínek v rámci transakce mezi sdruženými podniky, ačkoliv se tato cena liší od částky skutečně použité mezi sdruženými podniky. K tomuto vyrovnání dojde před podáním daňového přiznání.
  “ Zpráva obecněji odkazuje na úpravu převodních cen, která byla provedena z podnětu daňového poplatníka později (obvykle na konci roku), a to převodních cen, které byly stanoveny v okamžiku provedení transakce nebo řady transakcí či před provedením této transakce či řady transakcí.

117

Úprava, v jejímž rámci daňový poplatník přiznává daňové správě převodní cenu, jež podle něj odpovídá ceně za obvyklých tržních podmínek v rámci transakce mezi sdruženými podniky, ačkoliv se tato cena liší od částky skutečně použité mezi sdruženými podniky. K tomuto vyrovnání dojde před podáním daňového přiznání.

(118)  Věc C-170/83, Hydrotherm, ECLI:EU:C:1984:271, bod č. 11. Viz rovněž věc T-137/02, Pollmeier Malchow v. Komise, ECLI:EU:T:2004:304, bod č. 50.

118

Hydrotherm

Pollmeier Malchow

Komise

(119)  Věc C-480/09 P, Acea Electrabel Produzione SpA v. Komise, ECLI:EU:C:2010:787, body č. 47 až 55; věc C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze SpA a další, ECLI:EU:C:2006:8, bod č. 112.

119

Acea Electrabel Produzione SpA

Komise

Cassa di Risparmio di Firenze SpA a další

(120)  Viz analogicky věc 323/82, Intermills, ECLI:EU:C:1984:345, bod č. 11: „
  Z informací poskytnutých samotnými žalujícími stranami vyplývá, že po restrukturalizaci jsou jak společnost Intermills, tak tři průmyslové podniky kontrolovány regionem Valonsko a že po převedení výrobních zařízení do třech nově vzniklých podniků má v nich společnost Intermills nadále zájmy. Je proto nutno konstatovat, že navzdory skutečnosti, že tyto tři výrobní podniky mají vlastní právní subjektivitu nezávislou na bývalé společnosti Intermills, tvoří všechny tyto podniky společně jednu skupinu, přinejmenším co se týká podpory poskytnuté belgickými orgány. [...].
  “

120

Intermills

Z informací poskytnutých samotnými žalujícími stranami vyplývá, že po restrukturalizaci jsou jak společnost Intermills, tak tři průmyslové podniky kontrolovány regionem Valonsko a že po převedení výrobních zařízení do třech nově vzniklých podniků má v nich společnost Intermills nadále zájmy. Je proto nutno konstatovat, že navzdory skutečnosti, že tyto tři výrobní podniky mají vlastní právní subjektivitu nezávislou na bývalé společnosti Intermills, tvoří všechny tyto podniky společně jednu skupinu, přinejmenším co se týká podpory poskytnuté belgickými orgány. [...].

(121)  V tomto konkrétním případě nelze uplatnit výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 SFEU, jež se týkají podpory sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům, podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a podpory poskytované hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo.

121

(122)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

122

(123)  Viz věc C-5/89, Komise v. Německo, ECLI:EU:C:1990:320, bod č. 17, a věc C-310/99, Itálie v. Komise, ECLI:EU:C:2002:143, bod č. 104.

123

Komise

Německo

Itálie

Komise

(124)  Viz věc T-67/94, Ladbroke Racing v. Komise, ECLI:EU:T:1998:7, bod č. 183; viz rovněž spojené věci T-116/01 a T-118/01, P&O European Ferries (Vizcaya) SA a Diputacion Floral de Vizcaya v. Komise, ECLI:EU:T:2003:217, bod č. 203.

124

Ladbroke Racing

Komise

P&O European Ferries (Vizcaya) SA a Diputacion Floral de Vizcaya

Komise

(125)  Viz věc T-290/97, Mehibas Dordtselaan v. Komise, ECLI:EU:T:2000:8, bod č. 59, a spojené věci C-182/03 a C-217/03, Belgie a Forum 187 ASBL v. Komise, ECLI:EU:C:2006:416, bod č. 147.

125

Mehibas Dordtselaan

Komise

Belgie a Forum 187 ASBL

Komise

(126)  Viz spojené věci C-182/03 a C-217/03, Belgie a Forum 187 ASBL v. Komise, ECLI:EU:C:2006:416, body č. 150 až 152.

126

Belgie a Forum 187 ASBL

Komise

(127)  Viz věc C-138/09, Todaro Nunziatina & C., ECLI:EU:C:2010:291, bod č. 21.

127

Todaro Nunziatina & C.

(128)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 11. července 2001 ve věci C 47/2001 (ex NN 42/2000) – Německo: koordinační a kontrolní centra zahraničních podniků (Úř. věst. C 304, 30.10.2001, s. 2). Rozhodnutí 2003/501/ES.

128

(129)  Viz rozhodnutí Komise 2005/378/ES ze dne 8. září 2004 o režimu podpor, který hodlá provádět Belgie ve prospěch koordinačních center (Úř. věst. L 125, 18.5.2005, s. 10), a zejména 22., 34. a 37. bod odůvodnění a čl. 1 písm. b) tohoto rozhodnutí.

129

(130)  Viz rovněž spojené věci C-182/03 a C-217/03, Belgie a Forum 187 ASBL v. Komise, ECLI:EU:C:2006:416.

130

Belgie a Forum 187 ASBL

Komise

(131)  Viz věc C-441/06, Komise v. Francie, ECLI:EU:C:2007:616, bod č. 29, jakož i citovaná judikatura.

131

Komise

Francie

(132)  Seznam příjemců, který poskytly belgické orgány a který je přiložen k tomuto rozhodnutí, považuje Komise za pouze informativní. V žádném případě neomezuje povinnost Belgie identifikovat všechny příjemce podpory poskytnuté na základě napadeného režimu a získat od nich zpět všechny částky, které jim byly poskytnuty, a to včetně příjemců, kteří získali daňové výhody uplatněním tohoto režimu a kteří nejsou uvedeni v příloze, a včetně nových daňových výhod přiznaných na základě tohoto režimu příjemcům, kteří jsou na tomto seznamu uvedeni.

132

---

PŘÍLOHA

SEZNAM DAŇOVÝCH ROZHODNUTÍ VYDANÝCH NA ZÁKLADĚ PŘEDMĚTNÉHO REŽIMU

| Rozhodnutí č. | Datum | Společnost | Platnost (začátek) | Platnost (konec) | Osvobozeno EBIT (%) | Osvobozeno – čistého zisku před zdaněním (NPBT) (%) | Nadměrný zisk celkem
  Přiznání za
  daň. období 2005–2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 500.117 | 26.5.2005 | BASF Antwerpen | Období 3 roků | | | | (...) |
| 500.249 | 15.12.2005 | Eval Europe NV | 1.4.2004 | 2009 | | | (...) |
| 500.343 | 4.5.2006 | BASF Antwerpen | Období 4 roků | | | | (...) |
| 600.144 | 17.10.2006 | Celio International NV | 1.2.2007 | 2012 | | | (...) |
| 600.279 | 21.11.2006 | [...] (*1) | 1.1.2007 | 2012 | [40 – 60] | | |
| 600.460 | 30.1.2007 | BP Aromatics Limited NV | 1.1.2007 | | [40 – 60] | | (...) |
| 600.469 | 6.2.2007 | BASF Antwerpen | Období 5 a 3 roků | | | | (...) |
| 700.064 | 8.5.2007 | [...] (*1) | 8.5.2007 | 2012 | | | |
| 700.075 | 10.7.2007 | The Heating Company | 10.7.2007 | 2012 | [60 – 80] | | (...) |
| 700.357 | 25.11.2008 | LMS International | 1.1.2008 | 2013 | [60 – 80] | | (...) |
| 700.412 | 27.11.2007 | (...) (*1) | 1.1.2007 | 2012 | | | |
| 800.044 | 12.8.2008 | (...) (*1) | 1.1.2008 | 2013 | [60 – 80] | | |
| 800.122 | 1.7.2008 | Tekelec International sprl | 1.6.2008 | 2013 | [60 – 80] | | (...) |
| 800.225 | 15.7.2008 | VF Europe bvba | 1.1.2010 | 2015 | [60 – 80] | | (...) |
| 800.231 | 13.1.2009 | Noble International Europe bvba | 1.9.2007 | 2012 | [60 – 80] | | (...) |
| 800.346 | 9.6.2009 | (...) (*1) | 1.5.2010 | 2015 | | | |
| 800.407 | 8.9.2009 | (...) (*1) | 1.1.2011 | 2015 | | | |
| 800.441 | 11.3.2009 | Eval Europe NV | 11.3.2009 | 2013 | | | (...) |
| 800.445 | 13.1.2009 | Bridgestone Europe NV | 1.1.2006 | 2011 | > OM [1 – 4] | | (...) |
| 900.161 | 26.5.2009 | St Jude Medical CC bvba | 1.1.2009 | 2014 | > OM [1 – 4] | | (...) |
| 900.417 | 22.12.2009 | Trane bvba | 1.1.2010 | 2015 | [40 – 60] | | (...) |
| 900.479 | 29.6.2010 | [...] (*1) | 1.1.2010 | 2015 | | | |
| 2010.054 | 20.4.2010 | (...) (*1) | 1.3.2010 | 2015 | > OM [1 – 4] | | |
| 2010.106 | 20.4.2010 | Luciad NV | 1.1.2009 | 2014 | [40 – 60] (2009–2011)
  [40 – 60] (2012–2013) | | (...) |
| 2010.112 | 13.7.2010 | (...) (*1) | 1.1.2011 | 2016 | | [60 – 80] | |
| 2010.239 | 6.9.2011 | Ontex bvba | 1.1.2011 | 2016 | | [60 – 80] | (...) |
| 2010.277 | 7.9.2010 | (...) (*1) | | | | [60 – 80] | |
| 2010.284 | 13.7.2010 | (...) (*1) | 1.1.2010 | 2015 | | [60 – 80] | |
| 2010.488 | 15.2.2011 | Dow Corning Europe SA | 1.1.2010 | 2015 | > OM [1 – 4] | | (...) |
| 2011.028 | 22.2.2011 | Soudal NV | 1.1.2010 | 2015 | | [40 – 60] | (...) |
| 2011.201 | 13.9.2011 | Belgacom Int. Carrier Services | 1.1.2010 | 2015 | | [20 – 40] | (...) |
| 2011.326 | 6.9.2011 | Atlas Copco Airpower NV | 1.1.2010 | 2015 | | [40 – 60] | (...) |
| 2011.337 | 8.11.2011 | Evonik Oxena Antwerpen NV | 1.1.2012 | 2017 | | [20 – 40] | (...) |
| 2011.469 | 13.12.2011 | BP Aromatics Limited NV | 1.1.2012 | | | | (...) |
| 2011.488 | 24.1.2012 | (...) (*1) | 1.1.2015 | 2020 | | [60 – 80] | |
| 2011.542 | 28.2.2012 | Chep Equipment Pooling NV | 1.7.2010 | 2015 | | [20 – 40] | (...) |
| 2011.569 | 26.2.2013 | Nomacorc | 1.1.2012 | 2016 | | [60 – 80] | (...) |
| 2011.572 | 18.12.2012 | [...] (*1) | | | | | |
| 2012.031 | 25.9.2012 | Pfizer Animal Health SA | 1.12.2012 | 2017 | | [80 – 100] | (...) |
| 2012.038 | 6.3.2012 | Kinepolis Group NV | 1.1.2012 | 2016 | | [60 – 80] | (...) |
| 2012.062 | 24.5.2012 | Celio International NV | 1.2.2012 | 2017 | | | (...) |
| 2012.066 | 3.4.2012 | (...) (*1) | 1.1.2013 | 2018 | | [60 – 80] | |
| 2012.101 | 17.4.2012 | (...) (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60 – 80] | |
| 2012.180 | 18.9.2012 | FLIR Systems Trading Belgium bvba | 1.8.2012 | | | [60 – 80] | (...) |
| 2012.182 | 18.9.2012 | (...) (*1) | 31.7.2013 | 2015 | | [40 – 60] | |
| 2012.229 | 28.8.2012 | ABI | 1.1.2011 | 2016 | | [80 – 100] | (...) |
| 2012,229 | 29.8.2012 | AMPAR | | | | [80 – 100] | (...) |
| 2012.355 | 6.11.2012 | Knauf Insulation SPRL | 1.1.2013 | 2017 | | [60 – 80] | (...) |
| 2012.375 | 20.11.2012 | Capsugel Belgium NV | 1.1.2012 | 2017 | | [60 – 80] | (...) |
| 2012.379 | 20.11.2012 | Wabco Europe BVBA | 1.1.2012 | 2017 | | [40 – 60] | (...) |
| 2012.446 | 18.12.2012 | (...) (*1) | 1.1.2015 | 2020 | | [60 – 80] | |
| 2012.468 | 26.2.2013 | BASF Antwerpen | Období 6 roků | | | | (...) |
| 2013.052 | 16.4.2013 | (...) (*1) | Období 3 roků | | | | |
| 2013.111 | 30.4.2013 | Delta Light NV | 31.8.2012 | 2016 | | [60 – 80] | (...) |
| 2013.138 | 17.9.2013 | [...] (*1) | 1.1.2012 | 2017 | | [60 – 80] | |
| 2013.156 | 25.6.2013 | Punch Powertrain NV | 1.1.2013 | 2017 | | [60 – 80] | (...) |
| 2013.331 | 8.10.2013 | Puratos NV | 1.1.2013 | 2018 | | [40 – 60] | (...) |
| 2013.443 | 10.12.2013 | Omega Pharma International | 1.1.2013 | 2018 | | [40 – 60] | (...) |
| 2013.540 | 10.12.2013 | (...) (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60 – 80] | |
| 2013.579 | 28.1.2014 | Esko Graphics BVBA | 1.1.2012 | 2017 | | [60 –80] | (...) |
| 2013.612 | 25.2.2014 | Magnetrol International NV | 1.1.2012 | 2016 | | [60 – 80] | (...) |
| 2014.091 | 1.4.2014 | Mayckawa Europe NV | 31.12.2013 | 2018 | | [60 – 80] | (...) |
| 2014.098 | 10.6.2014 | (...) (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60 – 80] | |
| 2014.173 | 13.5.2014 | (...) (*1) | 1.1.2012 | 2016 | | [60 – 80] | |
| 2014.185 | 24.6.2014 | (...) (*1) | | | | [60 – 80] | |
| 2014.288 | 5.8.2014 | (...) (*1) | 1.7.2014 | 2019 | | [60 – 80] | |
| 2014.609 | 23.12.2014 | (...) (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60 – 80] | |
| Přebytek CELKEM | [< 2 100 000 000
   (*2)
  ] |
| Zdroj: sdělení belgických orgánů ze dne 29. května 2015 po rozhodnutí o zahájení řízení. |

Rozhodnutí č.

Datum

Společnost

Platnost (začátek)

Platnost (konec)

Osvobozeno EBIT (%)

Osvobozeno – čistého zisku před zdaněním (NPBT) (%)

Nadměrný zisk celkem

Přiznání za

daň. období 2005–2014

500.117

26.5.2005

BASF Antwerpen

Období 3 roků

(...)

500.249

15.12.2005

Eval Europe NV

1.4.2004

2009

(...)

500.343

4.5.2006

BASF Antwerpen

Období 4 roků

(...)

600.144

17.10.2006

Celio International NV

1.2.2007

2012

(...)

600.279

21.11.2006

[...] (*1)

1.1.2007

2012

[40 – 60]

600.460

30.1.2007

BP Aromatics Limited NV

1.1.2007

[40 – 60]

(...)

600.469

6.2.2007

BASF Antwerpen

Období 5 a 3 roků

(...)

700.064

8.5.2007

[...] (*1)

8.5.2007

2012

700.075

10.7.2007

The Heating Company

10.7.2007

2012

[60 – 80]

(...)

700.357

25.11.2008

LMS International

1.1.2008

2013

[60 – 80]

(...)

700.412

27.11.2007

(...) (*1)

1.1.2007

2012

800.044

12.8.2008

(...) (*1)

1.1.2008

2013

[60 – 80]

800.122

1.7.2008

Tekelec International sprl

1.6.2008

2013

[60 – 80]

(...)

800.225

15.7.2008

VF Europe bvba

1.1.2010

2015

[60 – 80]

(...)

800.231

13.1.2009

Noble International Europe bvba

1.9.2007

2012

[60 – 80]

(...)

800.346

9.6.2009

(...) (*1)

1.5.2010

2015

800.407

8.9.2009

(...) (*1)

1.1.2011

2015

800.441

11.3.2009

Eval Europe NV

11.3.2009

2013

(...)

800.445

13.1.2009

Bridgestone Europe NV

1.1.2006

2011

> OM [1 – 4]

(...)

900.161

26.5.2009

St Jude Medical CC bvba

1.1.2009

2014

> OM [1 – 4]

(...)

900.417

22.12.2009

Trane bvba

1.1.2010

2015

[40 – 60]

(...)

900.479

29.6.2010

[...] (*1)

1.1.2010

2015

2010.054

20.4.2010

(...) (*1)

1.3.2010

2015

> OM [1 – 4]

2010.106

20.4.2010

Luciad NV

1.1.2009

2014

[40 – 60] (2009–2011)

[40 – 60] (2012–2013)

(...)

2010.112

13.7.2010

(...) (*1)

1.1.2011

2016

[60 – 80]

2010.239

6.9.2011

Ontex bvba

1.1.2011

2016

[60 – 80]

(...)

2010.277

7.9.2010

(...) (*1)

[60 – 80]

2010.284

13.7.2010

(...) (*1)

1.1.2010

2015

[60 – 80]

2010.488

15.2.2011

Dow Corning Europe SA

1.1.2010

2015

> OM [1 – 4]

(...)

2011.028

22.2.2011

Soudal NV

1.1.2010

2015

[40 – 60]

(...)

2011.201

13.9.2011

Belgacom Int. Carrier Services

1.1.2010

2015

[20 – 40]

(...)

2011.326

6.9.2011

Atlas Copco Airpower NV

1.1.2010

2015

[40 – 60]

(...)

2011.337

8.11.2011

Evonik Oxena Antwerpen NV

1.1.2012

2017

[20 – 40]

(...)

2011.469

13.12.2011

BP Aromatics Limited NV

1.1.2012

(...)

2011.488

24.1.2012

(...) (*1)

1.1.2015

2020

[60 – 80]

2011.542

28.2.2012

Chep Equipment Pooling NV

1.7.2010

2015

[20 – 40]

(...)

2011.569

26.2.2013

Nomacorc

1.1.2012

2016

[60 – 80]

(...)

2011.572

18.12.2012

[...] (*1)

2012.031

25.9.2012

Pfizer Animal Health SA

1.12.2012

2017

[80 – 100]

(...)

2012.038

6.3.2012

Kinepolis Group NV

1.1.2012

2016

[60 – 80]

(...)

2012.062

24.5.2012

Celio International NV

1.2.2012

2017

(...)

2012.066

3.4.2012

(...) (*1)

1.1.2013

2018

[60 – 80]

2012.101

17.4.2012

(...) (*1)

1.1.2014

2019

[60 – 80]

2012.180

18.9.2012

FLIR Systems Trading Belgium bvba

1.8.2012

[60 – 80]

(...)

2012.182

18.9.2012

(...) (*1)

31.7.2013

2015

[40 – 60]

2012.229

28.8.2012

ABI

1.1.2011

2016

[80 – 100]

(...)

2012,229

29.8.2012

AMPAR

[80 – 100]

(...)

2012.355

6.11.2012

Knauf Insulation SPRL

1.1.2013

2017

[60 – 80]

(...)

2012.375

20.11.2012

Capsugel Belgium NV

1.1.2012

2017

[60 – 80]

(...)

2012.379

20.11.2012

Wabco Europe BVBA

1.1.2012

2017

[40 – 60]

(...)

2012.446

18.12.2012

(...) (*1)

1.1.2015

2020

[60 – 80]

2012.468

26.2.2013

BASF Antwerpen

Období 6 roků

(...)

2013.052

16.4.2013

(...) (*1)

Období 3 roků

2013.111

30.4.2013

Delta Light NV

31.8.2012

2016

[60 – 80]

(...)

2013.138

17.9.2013

[...] (*1)

1.1.2012

2017

[60 – 80]

2013.156

25.6.2013

Punch Powertrain NV

1.1.2013

2017

[60 – 80]

(...)

2013.331

8.10.2013

Puratos NV

1.1.2013

2018

[40 – 60]

(...)

2013.443

10.12.2013

Omega Pharma International

1.1.2013

2018

[40 – 60]

(...)

2013.540

10.12.2013

(...) (*1)

1.1.2014

2019

[60 – 80]

2013.579

28.1.2014

Esko Graphics BVBA

1.1.2012

2017

[60 –80]

(...)

2013.612

25.2.2014

Magnetrol International NV

1.1.2012

2016

[60 – 80]

(...)

2014.091

1.4.2014

Mayckawa Europe NV

31.12.2013

2018

[60 – 80]

(...)

2014.098

10.6.2014

(...) (*1)

1.1.2014

2019

[60 – 80]

2014.173

13.5.2014

(...) (*1)

1.1.2012

2016

[60 – 80]

2014.185

24.6.2014

(...) (*1)

[60 – 80]

2014.288

5.8.2014

(...) (*1)

1.7.2014

2019

[60 – 80]

2014.609

23.12.2014

(...) (*1)

1.1.2014

2019

[60 – 80]

Přebytek CELKEM

[< 2 100 000 000
   (*2)
  ]

Zdroj: sdělení belgických orgánů ze dne 29. května 2015 po rozhodnutí o zahájení řízení.

---

(*1)  Podle informací obdržených od Belgie nepřiznaly tyto společnosti ve svých daňových přiznáních až do daňového roku 2013 žádný nadměrný zisk.

(*2)  Tato částka představuje celkový nadměrný zisk přiznaný společnostmi v jejich daňových přiznáních, ale nepřináší žádnou informaci o poskytnuté státní podpoře.

---

| 27.9.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 260/104 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 260/104

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/1700

ze dne 7. dubna 2016

o státní podpoře SA. 15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 a NN 34 A/2000) poskytované Rakouskem (Marketingová opatření AMA)

(oznámeno pod číslem C(2016) 1972)

(Pouze německé znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Soudní dvůr Evropské unie (dále „Soudní dvůr“) potvrdil rozsudkem ze dne 27. října 2011 (2) rozsudek Soudu prvního stupně (3) (nyní Tribunál), kterým bylo zrušeno rozhodnutí Komise K(2004) 2037 ze dne 30. června 2004 o státních podporách NN 34 A/2000 týkajících se programů jakosti a značek jakosti AMA „AMA Biosiegel“ (dále „bioznačka“) a „AMA Gütesiegel“ (dále „značka jakosti“). |
| --- | --- |

(1)

Soudní dvůr Evropské unie (dále „Soudní dvůr“) potvrdil rozsudkem ze dne 27. října 2011 (2) rozsudek Soudu prvního stupně (3) (nyní Tribunál), kterým bylo zrušeno rozhodnutí Komise K(2004) 2037 ze dne 30. června 2004 o státních podporách NN 34 A/2000 týkajících se programů jakosti a značek jakosti AMA „AMA Biosiegel“ (dále „bioznačka“) a „AMA Gütesiegel“ (dále „značka jakosti“).

| (2) | V návaznosti na rozsudek Soudního dvora musí Komise přijmout nezbytná opatření ke splnění povinností vyplývajících z tohoto rozsudku. Musí tedy přijmout nové rozhodnutí. |
| --- | --- |

(2)

V návaznosti na rozsudek Soudního dvora musí Komise přijmout nezbytná opatření ke splnění povinností vyplývajících z tohoto rozsudku. Musí tedy přijmout nové rozhodnutí.

| (3) | Výše uvedené rozsudky jsou vyústěním řízení, jehož hlavní fáze jsou uvedeny níže. |
| --- | --- |

(3)

Výše uvedené rozsudky jsou vyústěním řízení, jehož hlavní fáze jsou uvedeny níže.

1.   ŘÍZENÍ PŘED KOMISÍ

ŘÍZENÍ PŘED KOMISÍ

1.1.   ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ – STÍŽNOSTI

ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ – STÍŽNOSTI

| (4) | V návaznosti na dvě stížnosti ze dne 21. září 1999 a 5. listopadu 1999, zaevidované dne 23. září 1999 a dne 20. ledna 2000, požádala Komise dopisem ze dne 15. února 2000 rakouské orgány, aby poskytly náležité informace týkající se opatření podpory v souvislosti s marketingovými činnostmi společnosti Agrarmarkt Austria Marketing GesmbH (dále „AMA Marketing“), dceřiné společnosti firmy Agrarmarkt Austria (AMA). |
| --- | --- |

(4)

V návaznosti na dvě stížnosti ze dne 21. září 1999 a 5. listopadu 1999, zaevidované dne 23. září 1999 a dne 20. ledna 2000, požádala Komise dopisem ze dne 15. února 2000 rakouské orgány, aby poskytly náležité informace týkající se opatření podpory v souvislosti s marketingovými činnostmi společnosti Agrarmarkt Austria Marketing GesmbH (dále „AMA Marketing“), dceřiné společnosti firmy Agrarmarkt Austria (AMA).

| (5) | Rakouské orgány poskytly požadované informace dopisem ze dne 20 března 2000, zaevidovaným dne 21. března 2000. |
| --- | --- |

(5)

Rakouské orgány poskytly požadované informace dopisem ze dne 20 března 2000, zaevidovaným dne 21. března 2000.

| (6) | Druhý stěžovatel poskytl dopisem ze dne 4. dubna 2000, zaevidovaným dne 7. dubna 2000, dodatečné informace. |
| --- | --- |

(6)

Druhý stěžovatel poskytl dopisem ze dne 4. dubna 2000, zaevidovaným dne 7. dubna 2000, dodatečné informace.

| (7) | Druhý stěžovatel zaslal další informace dopisem ze dne 18. května 2000, zaevidovaným dne 26. května 2000, a ze dne 30. května 2001, zaevidovaným dne 6. června 2001. Komise dne 22. ledna 2003 obdržela třetí stížnost týkající se téže věci. |
| --- | --- |

(7)

Druhý stěžovatel zaslal další informace dopisem ze dne 18. května 2000, zaevidovaným dne 26. května 2000, a ze dne 30. května 2001, zaevidovaným dne 6. června 2001. Komise dne 22. ledna 2003 obdržela třetí stížnost týkající se téže věci.

1.2.   VĚC NN 34/2000 A ADMINISTRATIVNÍ ROZDĚLENÍ

VĚC NN 34/2000 A ADMINISTRATIVNÍ ROZDĚLENÍ

| (8) | Komise na základě informací obdržených ve stížnostech oznámila rakouským orgánům dopisem ze dne 19. června 2000, že předmětná opatření byla zaevidována pod číslem NN 34/2000 jako neoznámená podpora, a vyzvala je k poskytnutí dalších informací. Rakouské orgány odpověděly dopisem ze dne 29. září 2000, zaevidovaným téhož dne, a dopisem ze dne 16. října 2000 zaevidovaným dne 17. října 2000. Další informace byly vyžádány dopisem ze dne 15. října 2001, na který rakouské orgány odpověděly dopisem ze dne 7. listopadu 2001. Rakouské orgány poskytly dopisem ze dne 19. prosince 2002 dodatečné informace a Komisi informovaly o novelizaci (interních) směrnic AMA (tzv. „AMA Richtlinien“), které upravují reklamní činnosti pro produkty se značkou jakosti a s bioznačkou a které vstoupily v platnost dne 26. září 2002. |
| --- | --- |

(8)

Komise na základě informací obdržených ve stížnostech oznámila rakouským orgánům dopisem ze dne 19. června 2000, že předmětná opatření byla zaevidována pod číslem NN 34/2000 jako neoznámená podpora, a vyzvala je k poskytnutí dalších informací. Rakouské orgány odpověděly dopisem ze dne 29. září 2000, zaevidovaným téhož dne, a dopisem ze dne 16. října 2000 zaevidovaným dne 17. října 2000. Další informace byly vyžádány dopisem ze dne 15. října 2001, na který rakouské orgány odpověděly dopisem ze dne 7. listopadu 2001. Rakouské orgány poskytly dopisem ze dne 19. prosince 2002 dodatečné informace a Komisi informovaly o novelizaci (interních) směrnic AMA (tzv. „AMA Richtlinien“), které upravují reklamní činnosti pro produkty se značkou jakosti a s bioznačkou a které vstoupily v platnost dne 26. září 2002.

| (9) | Rakouské orgány považovaly tento dopis, jehož součástí byl vyplněný oznamovací formulář, za oznámení skutečnosti používání značky jakosti AMA a bioznačky AMA, jakožto opatření prováděných podle nových vnitrostátních pravidel (4). Komise byla nicméně toho názoru, že předmětný dopis nelze považovat za oznámení nové podpory, neboť novelizované směrnice AMA vstoupily v platnost již dne 26. září 2002, a nabyly tak účinnosti před jakýmkoli schválením opatření podpory, která by z nich vycházela (5). |
| --- | --- |

(9)

Rakouské orgány považovaly tento dopis, jehož součástí byl vyplněný oznamovací formulář, za oznámení skutečnosti používání značky jakosti AMA a bioznačky AMA, jakožto opatření prováděných podle nových vnitrostátních pravidel (4). Komise byla nicméně toho názoru, že předmětný dopis nelze považovat za oznámení nové podpory, neboť novelizované směrnice AMA vstoupily v platnost již dne 26. září 2002, a nabyly tak účinnosti před jakýmkoli schválením opatření podpory, která by z nich vycházela (5).

4

5

| (10) | Na žádost rakouských orgánů ze dne 8. března 2004, obdrženou stejného dne, se Komise rozhodla, že případ zaevidovaný pod číslem NN 34/2000 rozdělí. Šetření týkajícímu se pravidel v souvislosti s bioznačkou AMA a značkou jakosti AMA, jež se uplatňovala po dni 26. září 2002, bylo přiděleno registrační číslo NN 34 A/2000, zatímco šetření pod registračním číslem NN 34/2000 se týkalo opatření pro bioznačku AMA a značku jakosti AMA před datem 26. září 2002 a ostatních marketingových opatření AMA. |
| --- | --- |

(10)

Na žádost rakouských orgánů ze dne 8. března 2004, obdrženou stejného dne, se Komise rozhodla, že případ zaevidovaný pod číslem NN 34/2000 rozdělí. Šetření týkajícímu se pravidel v souvislosti s bioznačkou AMA a značkou jakosti AMA, jež se uplatňovala po dni 26. září 2002, bylo přiděleno registrační číslo NN 34 A/2000, zatímco šetření pod registračním číslem NN 34/2000 se týkalo opatření pro bioznačku AMA a značku jakosti AMA před datem 26. září 2002 a ostatních marketingových opatření AMA.

| (11) | Dne 16. března 2004 byl z vnitřních administrativních důvodů založen nový spis pod registrační značkou 34B/2000 týkající se opatření prováděných před datem 26. září 2002. Komise konstatuje, že tento případ nemá žádný vliv na podstatu předmětného řízení. |
| --- | --- |

(11)

Dne 16. března 2004 byl z vnitřních administrativních důvodů založen nový spis pod registrační značkou 34B/2000 týkající se opatření prováděných před datem 26. září 2002. Komise konstatuje, že tento případ nemá žádný vliv na podstatu předmětného řízení.

| (12) | Novými interními pravidly AMA byla zavedena nová grafická podoba značek a pro produkty označené jednou z těchto značek byly zavedeny nové normy jakosti. Z informací poskytnutých rakouskými orgány na vysvětlenou a z podrobného zkoumání těchto nových značek a norem jakosti vyplynulo, že důvodem k přijetí nových pravidel bylo dosažení souladu s novými pravidly Společenství. |
| --- | --- |

(12)

Novými interními pravidly AMA byla zavedena nová grafická podoba značek a pro produkty označené jednou z těchto značek byly zavedeny nové normy jakosti. Z informací poskytnutých rakouskými orgány na vysvětlenou a z podrobného zkoumání těchto nových značek a norem jakosti vyplynulo, že důvodem k přijetí nových pravidel bylo dosažení souladu s novými pravidly Společenství.

| (13) | Zatímco v nové verzi interních pravidel AMA nebyly stanoveny podmínky týkající se původu produktů, základní právní akt upravující AMA (zákon o AMA) stále odkazoval pouze na domácí produkty. V této souvislosti rakouské orgány dopisem ze dne 19. prosince 2002, zaevidovaným dne 23. prosince 2002, potvrdily, že podle nových pravidel jsou značky AMA k dispozici pro všechny produkty nezávisle na jejich původu, a zavázaly se k následné úpravě zákona o AMA. Na základě výše uvedených důvodů dospěly útvary Komise k závěru, že neohlášený režim státní podpory evidovaný pod číslem NN 34/2000 byl ode dne 26. září 2002 výrazně upraven, aby splňoval pravidla pro státní podporu, a individuální posouzení tohoto režimu po uvedeném dni je tedy opodstatněné. |
| --- | --- |

(13)

Zatímco v nové verzi interních pravidel AMA nebyly stanoveny podmínky týkající se původu produktů, základní právní akt upravující AMA (zákon o AMA) stále odkazoval pouze na domácí produkty. V této souvislosti rakouské orgány dopisem ze dne 19. prosince 2002, zaevidovaným dne 23. prosince 2002, potvrdily, že podle nových pravidel jsou značky AMA k dispozici pro všechny produkty nezávisle na jejich původu, a zavázaly se k následné úpravě zákona o AMA. Na základě výše uvedených důvodů dospěly útvary Komise k závěru, že neohlášený režim státní podpory evidovaný pod číslem NN 34/2000 byl ode dne 26. září 2002 výrazně upraven, aby splňoval pravidla pro státní podporu, a individuální posouzení tohoto režimu po uvedeném dni je tedy opodstatněné.

1.3.   VĚC NEOZNÁMENÝCH PODPOR POD ČÍSLEM NN 34 A/2000 PO ROZDĚLENÍ

VĚC NEOZNÁMENÝCH PODPOR POD ČÍSLEM NN 34 A/2000 PO ROZDĚLENÍ

| (14) | Pokud jde o věc NN 34 A/2000, rakouské orgány poskytly další informace v dopisech ze dne 2. dubna 2004 (zaevidován dne 5. dubna 2004), 19. dubna 2004, 29. dubna 2004, 4. května 2004, 7. května 2004, 13. května 2004, 9. června 2004, 16. června 2004 a 24. června 2004, všechny zaevidované v den svého přijetí. |
| --- | --- |

(14)

Pokud jde o věc NN 34 A/2000, rakouské orgány poskytly další informace v dopisech ze dne 2. dubna 2004 (zaevidován dne 5. dubna 2004), 19. dubna 2004, 29. dubna 2004, 4. května 2004, 7. května 2004, 13. května 2004, 9. června 2004, 16. června 2004 a 24. června 2004, všechny zaevidované v den svého přijetí.

| (15) | Komise rozhodnutím K(2004) 2037 rozhodla nevznášet námitky k uvedenému opatření a usoudila, že je slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU), neboť je v souladu s podmínkami stanovenými v bodech 13 a 14 pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětví zemědělství (6) (dále jen „pokyny na období 2000–2006“) a pokyny Společenství ke státní podpoře na reklamu výrobků uvedených v příloze I Smlouvy o ES a určitých výrobků v příloze I neuvedených (7) (dále jen „pokyny pro reklamu“). Režim podpory, který byl předmětem zkoumání ve věci NN 34 A/2000, byl omezeného trvání do dne 31. prosince 2008 pro všechna opatření značky jakosti (AMA Gütesiegel) a pro opatření na podporu jakosti bioznačky, zatímco reklamní opatření na pro bioznačku byla omezena do dne 31. března 2006. |
| --- | --- |

(15)

Komise rozhodnutím K(2004) 2037 rozhodla nevznášet námitky k uvedenému opatření a usoudila, že je slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU), neboť je v souladu s podmínkami stanovenými v bodech 13 a 14 pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětví zemědělství (6) (dále jen „pokyny na období 2000–2006“) a pokyny Společenství ke státní podpoře na reklamu výrobků uvedených v příloze I Smlouvy o ES a určitých výrobků v příloze I neuvedených (7) (dále jen „pokyny pro reklamu“). Režim podpory, který byl předmětem zkoumání ve věci NN 34 A/2000, byl omezeného trvání do dne 31. prosince 2008 pro všechna opatření značky jakosti (AMA Gütesiegel) a pro opatření na podporu jakosti bioznačky, zatímco reklamní opatření na pro bioznačku byla omezena do dne 31. března 2006.

6

7

| (16) | Podle tohoto rozhodnutí byla všechna opatření prováděná společnostmi AMA a AMA Marketing přede dnem 26. září 2002, která byla i nadále předmětem podpor NN 34/2000, výslovně vyloučena z přezkumu ve věci podpor NN 34 A/2000. V tomto ohledu však není jasné, kdy nová interní pravidla AMA nabyla účinnosti, tedy zda opatření podpory byla poskytována na základě nových pravidel již ode dne 26. září 2002, tedy od data, kdy vstoupila pravidla v platnost, nebo zda po datu 26. září 2002 proběhlo přechodné období, během něhož byla podpora nadále poskytována na základě starých pravidel. |
| --- | --- |

(16)

Podle tohoto rozhodnutí byla všechna opatření prováděná společnostmi AMA a AMA Marketing přede dnem 26. září 2002, která byla i nadále předmětem podpor NN 34/2000, výslovně vyloučena z přezkumu ve věci podpor NN 34 A/2000. V tomto ohledu však není jasné, kdy nová interní pravidla AMA nabyla účinnosti, tedy zda opatření podpory byla poskytována na základě nových pravidel již ode dne 26. září 2002, tedy od data, kdy vstoupila pravidla v platnost, nebo zda po datu 26. září 2002 proběhlo přechodné období, během něhož byla podpora nadále poskytována na základě starých pravidel.

| (17) | Rakouské orgány v odpovědi ze dne 14. září 2012 informovaly, že přechodné období neproběhlo a nová pravidla nabyla účinnosti dne 26. září 2002. |
| --- | --- |

(17)

Rakouské orgány v odpovědi ze dne 14. září 2012 informovaly, že přechodné období neproběhlo a nová pravidla nabyla účinnosti dne 26. září 2002.

1.4.   OZNÁMENÍ MARKETINGOVÝCH OPATŘENÍ AMA (OBECNÝ MARKETING, MARKETING MIMO RAKOUSKO A PRŮZKUM TRHU) – N 239/2004

OZNÁMENÍ MARKETINGOVÝCH OPATŘENÍ AMA (OBECNÝ MARKETING, MARKETING MIMO RAKOUSKO A PRŮZKUM TRHU) – N 239/2004

| (18) | Dne 28. května 2004 oznámily rakouské orgány marketingová opatření AMA, která sestávají z opatření v oblasti obecného marketingu, marketingu mimo Rakousko a z průzkumu trhu. Tento režim podpory zaevidovaný jako státní podpora pod číslem N 239/2004 byl schválen Komisí v rozhodnutí K(2004) 3945 ze dne 20. října 2004. Komise rozhodnutím K(2010) 377 ze dne 21. ledna 2010 schválila státní podporu č. N 496/2009 a pokračování výše uvedeného režimu podpory do dne 31. prosince 2013. Tato rozhodnutí nejsou dotčena výše uvedenými rozsudky Soudního dvora a schválená opatření nejsou předmětem tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(18)

Dne 28. května 2004 oznámily rakouské orgány marketingová opatření AMA, která sestávají z opatření v oblasti obecného marketingu, marketingu mimo Rakousko a z průzkumu trhu. Tento režim podpory zaevidovaný jako státní podpora pod číslem N 239/2004 byl schválen Komisí v rozhodnutí K(2004) 3945 ze dne 20. října 2004. Komise rozhodnutím K(2010) 377 ze dne 21. ledna 2010 schválila státní podporu č. N 496/2009 a pokračování výše uvedeného režimu podpory do dne 31. prosince 2013. Tato rozhodnutí nejsou dotčena výše uvedenými rozsudky Soudního dvora a schválená opatření nejsou předmětem tohoto rozhodnutí.

1.5.   PRODLOUŽENÍ VĚCI NN 34 A/2000

PRODLOUŽENÍ VĚCI NN 34 A/2000

| (19) | Dopisem ze dne 15. března 2006, zaevidovaným téhož dne, oznámily rakouské orgány prodloužení opatření týkajících se bioznačky (8) (režim státní podpory N 175/2006 schválený rozhodnutím Komise K(2006) 2281 ze dne 2. června 2006) do dne 31. prosince 2010. Dopisem ze dne 19. listopadu 2008 oznámilo Rakousko prodloužení podpůrného opatření NN 34 A/2000 vztahujícího se na značku jakosti i bioznačku, jehož platnost skončila dnem 31. prosince 2010, do dne 31. prosince 2013. Oznámená podpora, která byla zaevidována pod číslem N 589/2008 a schválena rozhodnutím Komise K(2009) 1092 ze dne 25. února 2009, zároveň nahradila podpůrné opatření číslo N 175/2006. |
| --- | --- |

(19)

Dopisem ze dne 15. března 2006, zaevidovaným téhož dne, oznámily rakouské orgány prodloužení opatření týkajících se bioznačky (8) (režim státní podpory N 175/2006 schválený rozhodnutím Komise K(2006) 2281 ze dne 2. června 2006) do dne 31. prosince 2010. Dopisem ze dne 19. listopadu 2008 oznámilo Rakousko prodloužení podpůrného opatření NN 34 A/2000 vztahujícího se na značku jakosti i bioznačku, jehož platnost skončila dnem 31. prosince 2010, do dne 31. prosince 2013. Oznámená podpora, která byla zaevidována pod číslem N 589/2008 a schválena rozhodnutím Komise K(2009) 1092 ze dne 25. února 2009, zároveň nahradila podpůrné opatření číslo N 175/2006.

8

| (20) | Předmětné rozhodnutí se nevztahuje na výše popsané a schválené režimy podpory č. N 175/2006, N 589/2008, N 239/2004 a N 496/2009. |
| --- | --- |

(20)

Předmětné rozhodnutí se nevztahuje na výše popsané a schválené režimy podpory č. N 175/2006, N 589/2008, N 239/2004 a N 496/2009.

| (21) | Předmětem tohoto rozhodnutí jsou neoznámená opatření AMA v rámci režimu podpory č. NN 34/2000 (vztahující se na období do dne 26. září 2002) a opatření AMA, kterých se týkalo zrušené rozhodnutí Komise č. NN 34 A/2000 (vztahující se na období po dni 26. září 2002). |
| --- | --- |

(21)

Předmětem tohoto rozhodnutí jsou neoznámená opatření AMA v rámci režimu podpory č. NN 34/2000 (vztahující se na období do dne 26. září 2002) a opatření AMA, kterých se týkalo zrušené rozhodnutí Komise č. NN 34 A/2000 (vztahující se na období po dni 26. září 2002).

2.   ŘÍZENÍ PŘED SOUDY EVROPSKÉ UNIE (TRIBUNÁL A SOUDNÍ DVŮR) A ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

ŘÍZENÍ PŘED SOUDY EVROPSKÉ UNIE (TRIBUNÁL A SOUDNÍ DVŮR) A ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

2.1.   ŘÍZENÍ PŘED TRIBUNÁLEM – VĚC T-375/04

ŘÍZENÍ PŘED TRIBUNÁLEM – VĚC T-375/04

| (22) | Rozhodnutí Komise ve věci NN 34 A/2000 bylo dne 17. září 2004 napadeno před Soudem prvního stupně (nyní Tribunál) stěžovateli uvedenými v 4. bodě odůvodnění. Věc byla zaevidována pod číslem T-375/04. |
| --- | --- |

(22)

Rozhodnutí Komise ve věci NN 34 A/2000 bylo dne 17. září 2004 napadeno před Soudem prvního stupně (nyní Tribunál) stěžovateli uvedenými v 4. bodě odůvodnění. Věc byla zaevidována pod číslem T-375/04.

| (23) | Tribunál v rozsudku ze dne 18. listopadu 2009 dospěl k závěru, že Komise měla zahájit formální vyšetřovací řízení z důvodu rozporu mezi i) zněním zákona o AMA z roku 1992, podle něhož je daný režim dle Tribunálu omezen na domácí produkty, a ii) interními směrnicemi AMA a ujištěními rakouských orgánů, podle nichž je režim otevřen i produktům pocházejícím z jiných členských států. Tribunál konstatoval, že tento rozpor je dostatečným důvodem ke vzniku vážných pochybností ohledně slučitelnosti režimu s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(23)

Tribunál v rozsudku ze dne 18. listopadu 2009 dospěl k závěru, že Komise měla zahájit formální vyšetřovací řízení z důvodu rozporu mezi i) zněním zákona o AMA z roku 1992, podle něhož je daný režim dle Tribunálu omezen na domácí produkty, a ii) interními směrnicemi AMA a ujištěními rakouských orgánů, podle nichž je režim otevřen i produktům pocházejícím z jiných členských států. Tribunál konstatoval, že tento rozpor je dostatečným důvodem ke vzniku vážných pochybností ohledně slučitelnosti režimu s vnitřním trhem.

| (24) | Tribunál proto dospěl k závěru (86. bod rozsudku), že Komise měla zahájit řízení podle bývalého čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (nyní čl. 108 odst. 2 SFEU). Z tohoto důvodu Tribunál zrušil rozhodnutí Komise ve věci NN 34 A/2000. |
| --- | --- |

(24)

Tribunál proto dospěl k závěru (86. bod rozsudku), že Komise měla zahájit řízení podle bývalého čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (nyní čl. 108 odst. 2 SFEU). Z tohoto důvodu Tribunál zrušil rozhodnutí Komise ve věci NN 34 A/2000.

2.2.   ŘÍZENÍ PŘED SOUDNÍM DVOREM – VĚC C-47/10

ŘÍZENÍ PŘED SOUDNÍM DVOREM – VĚC C-47/10

| (25) | Rakouská republika se dne 27. ledna 2010 odvolala proti rozsudku Tribunálu. Odvolání bylo zaevidováno jako věc C-47/10. |
| --- | --- |

(25)

Rakouská republika se dne 27. ledna 2010 odvolala proti rozsudku Tribunálu. Odvolání bylo zaevidováno jako věc C-47/10.

| (26) | Soudní dvůr v rozsudku ze dne 27. října 2011 odvolání podané Rakouskou republikou zamítl a rozsudek Tribunálu v plném rozsahu potvrdil. |
| --- | --- |

(26)

Soudní dvůr v rozsudku ze dne 27. října 2011 odvolání podané Rakouskou republikou zamítl a rozsudek Tribunálu v plném rozsahu potvrdil.

2.3.   ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ A NÁSLEDNÉ PROCEDURÁLNÍ KROKY

ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ A NÁSLEDNÉ PROCEDURÁLNÍ KROKY

| (27) | Komise v návaznosti na rozsudek Soudního dvora zahájila ve věci NN 34 A/2000 formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Komise s ohledem na odůvodnění uvedené v rozsudku vyzvala v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 12. června 2012 (9) rakouské orgány a dotčené strany, aby ve lhůtě jednoho měsíce předložily své připomínky k objasnění pochybností v souvislosti s rozpory popsanými ve 23. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(27)

Komise v návaznosti na rozsudek Soudního dvora zahájila ve věci NN 34 A/2000 formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Komise s ohledem na odůvodnění uvedené v rozsudku vyzvala v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 12. června 2012 (9) rakouské orgány a dotčené strany, aby ve lhůtě jednoho měsíce předložily své připomínky k objasnění pochybností v souvislosti s rozpory popsanými ve 23. bodě odůvodnění.

9

| (28) | Komise neobdržela od třetích stran žádné připomínky. |
| --- | --- |

(28)

Komise neobdržela od třetích stran žádné připomínky.

| (29) | Rakousko odpovědělo dopisem ze dne 29. června 2012, v němž žádalo o prodloužení lhůty pro odpověď. Komise lhůtu pro odpověď prodloužila dne 13. července 2012. |
| --- | --- |

(29)

Rakousko odpovědělo dopisem ze dne 29. června 2012, v němž žádalo o prodloužení lhůty pro odpověď. Komise lhůtu pro odpověď prodloužila dne 13. července 2012.

| (30) | Rakouské orgány předložily své připomínky dne 14. září 2012. |
| --- | --- |

(30)

Rakouské orgány předložily své připomínky dne 14. září 2012.

| (31) | Komise si dopisem ze dne 19. února 2014 vyžádala další informace. Rakouské orgány odpověděly dne 14. března 2014 a požádaly o prodloužení lhůty pro odpověď. Rakousko poskytlo dodatečné informace dne 7. května 2014. |
| --- | --- |

(31)

Komise si dopisem ze dne 19. února 2014 vyžádala další informace. Rakouské orgány odpověděly dne 14. března 2014 a požádaly o prodloužení lhůty pro odpověď. Rakousko poskytlo dodatečné informace dne 7. května 2014.

| (32) | Komise odeslala novou žádost o informace dne 17. prosince 2014. Rakouské orgány dne 23. prosince 2014 požádaly o prodloužení lhůty pro odpověď. Komise tuto lhůtu prodloužila dopisem ze dne 8. ledna 2015. Odpověď rakouských orgánů byla podána dne 26. února 2015 a 3. března 2015. |
| --- | --- |

(32)

Komise odeslala novou žádost o informace dne 17. prosince 2014. Rakouské orgány dne 23. prosince 2014 požádaly o prodloužení lhůty pro odpověď. Komise tuto lhůtu prodloužila dopisem ze dne 8. ledna 2015. Odpověď rakouských orgánů byla podána dne 26. února 2015 a 3. března 2015.

3.   POPIS PODPŮRNÝCH OPATŘENÍ

POPIS PODPŮRNÝCH OPATŘENÍ

3.1.   NÁZEV

NÁZEV

| (33) | Marketingová opatření AMA |
| --- | --- |

(33)

Marketingová opatření AMA

3.2.   DOBA TRVÁNÍ OPATŘENÍ

DOBA TRVÁNÍ OPATŘENÍ

| (34) | Zákon o AMA, kterým se zřizuje společnost AMA, vstoupil v platnost v roce 1992. Na základě informací poskytnutých rakouskými orgány v dopise ze dne 4. prosince 1997, zaevidovaným dne 7. července 1997, byla marketingová opatření zavedena již od roku 1994, tedy přede dnem 1. ledna 1995, datem přistoupení Rakouska k Evropské unii. Rakouské orgány však opatření AMA Komisi v souladu s článkem 143 nebo 144 Aktu o přistoupení Rakouské republiky (10) neoznámily. |
| --- | --- |

(34)

Zákon o AMA, kterým se zřizuje společnost AMA, vstoupil v platnost v roce 1992. Na základě informací poskytnutých rakouskými orgány v dopise ze dne 4. prosince 1997, zaevidovaným dne 7. července 1997, byla marketingová opatření zavedena již od roku 1994, tedy přede dnem 1. ledna 1995, datem přistoupení Rakouska k Evropské unii. Rakouské orgány však opatření AMA Komisi v souladu s článkem 143 nebo 144 Aktu o přistoupení Rakouské republiky (10) neoznámily.

10

| (35) | V dopise ze dne 14. září 2012 Rakousko uvedlo, že Komise byla o marketingových opatřeních „informována“ společností Österreichische Weinmarketing. Informace uvedené v tomto podání (11) se však týkají pouze příslušných opatření stanovených Komisí podle čl. 93 odst. 1 Smlouvy o ES (nyní čl. 108 odst. 1 SFEU) pro odvětví vína. Tato opatření nespadají do oblasti působnosti předmětného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(35)

V dopise ze dne 14. září 2012 Rakousko uvedlo, že Komise byla o marketingových opatřeních „informována“ společností Österreichische Weinmarketing. Informace uvedené v tomto podání (11) se však týkají pouze příslušných opatření stanovených Komisí podle čl. 93 odst. 1 Smlouvy o ES (nyní čl. 108 odst. 1 SFEU) pro odvětví vína. Tato opatření nespadají do oblasti působnosti předmětného rozhodnutí.

11

| (36) | Komise dopisem ze dne 7. února 1997 v kontextu monitorovací zprávy organizace OECD informovala Rakousko, že propagační opatření AMA by mohla představovat státní podporu, a vyzvala tedy rakouské orgány, aby poskytly veškeré informace nezbytné k posouzení těchto opatření na základě platných pravidel pro státní podporu a aby vyplnily příslušné oznamovací formuláře. Rakouské orgány příslušné informace a vyplněný oznamovací formulář poskytly dopisem ze dne 23. června 1997 (12). |
| --- | --- |

(36)

Komise dopisem ze dne 7. února 1997 v kontextu monitorovací zprávy organizace OECD informovala Rakousko, že propagační opatření AMA by mohla představovat státní podporu, a vyzvala tedy rakouské orgány, aby poskytly veškeré informace nezbytné k posouzení těchto opatření na základě platných pravidel pro státní podporu a aby vyplnily příslušné oznamovací formuláře. Rakouské orgány příslušné informace a vyplněný oznamovací formulář poskytly dopisem ze dne 23. června 1997 (12).

12

| (37) | Rakouské orgány ve svém dopise ze dne 14. září 2012 trvaly na tom, že dopis ze dne 23. června 1997 představoval platné oznámení a že po uplynutí dvouměsíční lhůty se členský stát oprávněně domníval, že v případě daných opatření existovalo platné schválení státní podpory. |
| --- | --- |

(37)

Rakouské orgány ve svém dopise ze dne 14. září 2012 trvaly na tom, že dopis ze dne 23. června 1997 představoval platné oznámení a že po uplynutí dvouměsíční lhůty se členský stát oprávněně domníval, že v případě daných opatření existovalo platné schválení státní podpory.

| (38) | Pokud jde o konečné datum provádění, je třeba rozlišovat různé marketingové činnosti společnosti AMA. |
| --- | --- |

(38)

Pokud jde o konečné datum provádění, je třeba rozlišovat různé marketingové činnosti společnosti AMA.

| (39) | Komise v tomto ohledu konstatuje, že Komise rozhodnutím ze dne 20. října 2004 schválila v rámci státní podpory č. N 239/2004 tato marketingová opatření AMA: opatření v oblasti obecného marketingu (reklama a činnost v oblasti PR), marketing mimo Rakousko a průzkum trhu. |
| --- | --- |

(39)

Komise v tomto ohledu konstatuje, že Komise rozhodnutím ze dne 20. října 2004 schválila v rámci státní podpory č. N 239/2004 tato marketingová opatření AMA: opatření v oblasti obecného marketingu (reklama a činnost v oblasti PR), marketing mimo Rakousko a průzkum trhu.

| (40) | Stručně řečeno, pokud jde o bioznačku AMA a značku jakosti AMA, byl konečným datem provádění tohoto opatření 31. prosinec 2008, s výjimkou reklamních opatření pro bioznačku, jejichž platnost skončila ke dni 31. prosince 2006 (viz 15. a 19. bod odůvodnění výše). Pokud jde o ostatní marketingová opatření AMA, byla platná do dne 20. října 2004, tedy data, kdy bylo schváleno oznámené opatření N 239/2004 (viz oddíl 1.4 a 39. bod odůvodnění výše). |
| --- | --- |

(40)

Stručně řečeno, pokud jde o bioznačku AMA a značku jakosti AMA, byl konečným datem provádění tohoto opatření 31. prosinec 2008, s výjimkou reklamních opatření pro bioznačku, jejichž platnost skončila ke dni 31. prosince 2006 (viz 15. a 19. bod odůvodnění výše). Pokud jde o ostatní marketingová opatření AMA, byla platná do dne 20. října 2004, tedy data, kdy bylo schváleno oznámené opatření N 239/2004 (viz oddíl 1.4 a 39. bod odůvodnění výše).

| (41) | Komise dále konstatuje, že opatření v podobě kampaně na propagaci hovězího masa prováděné společností AMA bylo oznámeno a schváleno jako státní podpora č. N 570/1998 dopisem ze dne 15. prosince 1998. Trvání této podpory bylo omezeno na dva roky. |
| --- | --- |

(41)

Komise dále konstatuje, že opatření v podobě kampaně na propagaci hovězího masa prováděné společností AMA bylo oznámeno a schváleno jako státní podpora č. N 570/1998 dopisem ze dne 15. prosince 1998. Trvání této podpory bylo omezeno na dva roky.

| (42) | Vyjma opatření, jichž se týkají rozhodnutí Komise ve věcech N 570/1998, NN 34 A/2000 a N 239/2004, si Komise není vědoma jakýchkoli jiných schválených opatření podpory souvisejících s marketingovými činnostmi společnosti AMA v daném období. |
| --- | --- |

(42)

Vyjma opatření, jichž se týkají rozhodnutí Komise ve věcech N 570/1998, NN 34 A/2000 a N 239/2004, si Komise není vědoma jakýchkoli jiných schválených opatření podpory souvisejících s marketingovými činnostmi společnosti AMA v daném období.

3.3.   VÝŠE PODPORY:

VÝŠE PODPORY:

| (43) | Podle informací obsažených v podrobných zprávách o rozpočtu za roky 1995–1999 (13) a 2000–2008 (14) byly na marketingové činnosti AMA vynaloženy tyto částky:







  1995 | : | 13 084 204,72 EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | : | 16 241 658,38 EUR |
| 1997 | : | 15 306 219,65 EUR |
| 1998 | : | 18 217 604,15 EUR |
| 1999 | : | 18 158 485,48 EUR |
| 2000 | : | 15 867 096,22 EUR |
| 2001 | : | 12 092 317,52 EUR |
| 2002 | : | 13 538 228,32 EUR |
| 2003 | : | 9 044 509,01 EUR |
| 2004 | : | 10 559 442,86 EUR |
| 2005 | : | 8 994 712,20 EUR |
| 2006 | : | 12 193 320,12 EUR |
| 2007 | : | 12 285 344,67 EUR |
| 2008 | : | 15 087 084,71 EUR |

(43)

Podle informací obsažených v podrobných zprávách o rozpočtu za roky 1995–1999 (13) a 2000–2008 (14) byly na marketingové činnosti AMA vynaloženy tyto částky:

13

14

1995

:

13 084 204,72 EUR

1996

:

16 241 658,38 EUR

1997

:

15 306 219,65 EUR

1998

:

18 217 604,15 EUR

1999

:

18 158 485,48 EUR

2000

:

15 867 096,22 EUR

2001

:

12 092 317,52 EUR

2002

:

13 538 228,32 EUR

2003

:

9 044 509,01 EUR

2004

:

10 559 442,86 EUR

2005

:

8 994 712,20 EUR

2006

:

12 193 320,12 EUR

2007

:

12 285 344,67 EUR

2008

:

15 087 084,71 EUR

| (44) | Rakouské orgány byly dopisem ze dne 12. června 2012 vyzvány, aby potvrdily uvedené částky a poskytly roční přehledy rozpočtu podle jednotlivých kategorií podpory (reklama značek jakosti, reklama bioznaček, obecná reklama, reklama mimo Rakousko, opatření jakosti jakož i technická pomoc v souvislosti s oběma značkami i obecnými produkty). Tyto údaje byly poskytnuty v dopise ze dne 14. září 2012.












  (EUR) |
| --- | --- |
| | Werbemaßnahmen für Gütesiegel und Biozeichen | generische Werbung | Werbung außerhalb Österreichs | Qualitätsmaßnahmen | technische Hilfe für beide Siegel und generische Erzeugnisse | Sonstiges nicht zuordenbar | Summe |
| 1995 | 1 299 346,00 | 6 362 489,86 | 3 571 312,11 | 371 139,09 | 582 771,80 | 897 145,82 | 13 084 204,68 |
| 1996 | 2 233 341,97 | 8 643 529,94 | 2 888 555,25 | 394 070,06 | 779 226,09 | 1 302 935,06 | 16 241 658,37 |
| 1997 | 1 711 790,25 | 8 550 846,55 | 2 679 179,98 | 362 098,72 | 752 833,66 | 1 249 471,22 | 15 306 220,38 |
| 1998 | 1 347 618,61 | 9 607 372,32 | 3 555 154,59 | 689 570,37 | 1 078 268,11 | 1 939 620,16 | 18 217 604,16 |
| 1999 | 1 950 511,57 | 9 740 191,85 | 3 444 902,31 | 802 776,30 | 874 229,94 | 1 345 873,52 | 18 158 485,49 |
| 2000 | 1 616 472,22 | 8 148 390,41 | 2 387 445,85 | 1 327 850,90 | 993 697,77 | 1 393 239,07 | 15 867 096,22 |
| 2001 | 1 537 390,80 | 5 448 146,98 | 2 234 769,81 | 728 167,14 | 899 896,37 | 1 243 946,42 | 12 092 317,52 |
| 2002 | 1 336 612,09 | 7 237 058,31 | 2 092 667,47 | 381 162,95 | 825 295,61 | 1 665 431,89 | 13 538 228,32 |
| 2003 | 1 628 162,19 | 3 561 930,45 | 1 487 154,69 | 74 665,78 | 491 988,97 | 1 800 606,93 | 9 044 509,01 |
| 2004 | 1 562 732,58 | 4 934 174,90 | 1 366 698,52 | 129 725,39 | 804 018,00 | 1 762 093,47 | 10 559 442,86 |

(44)

Rakouské orgány byly dopisem ze dne 12. června 2012 vyzvány, aby potvrdily uvedené částky a poskytly roční přehledy rozpočtu podle jednotlivých kategorií podpory (reklama značek jakosti, reklama bioznaček, obecná reklama, reklama mimo Rakousko, opatření jakosti jakož i technická pomoc v souvislosti s oběma značkami i obecnými produkty). Tyto údaje byly poskytnuty v dopise ze dne 14. září 2012.

(EUR)

Werbemaßnahmen für Gütesiegel und Biozeichen

generische Werbung

Werbung außerhalb Österreichs

Qualitätsmaßnahmen

technische Hilfe für beide Siegel und generische Erzeugnisse

Sonstiges nicht zuordenbar

Summe

1995

1 299 346,00

6 362 489,86

3 571 312,11

371 139,09

582 771,80

897 145,82

13 084 204,68

1996

2 233 341,97

8 643 529,94

2 888 555,25

394 070,06

779 226,09

1 302 935,06

16 241 658,37

1997

1 711 790,25

8 550 846,55

2 679 179,98

362 098,72

752 833,66

1 249 471,22

15 306 220,38

1998

1 347 618,61

9 607 372,32

3 555 154,59

689 570,37

1 078 268,11

1 939 620,16

18 217 604,16

1999

1 950 511,57

9 740 191,85

3 444 902,31

802 776,30

874 229,94

1 345 873,52

18 158 485,49

2000

1 616 472,22

8 148 390,41

2 387 445,85

1 327 850,90

993 697,77

1 393 239,07

15 867 096,22

2001

1 537 390,80

5 448 146,98

2 234 769,81

728 167,14

899 896,37

1 243 946,42

12 092 317,52

2002

1 336 612,09

7 237 058,31

2 092 667,47

381 162,95

825 295,61

1 665 431,89

13 538 228,32

2003

1 628 162,19

3 561 930,45

1 487 154,69

74 665,78

491 988,97

1 800 606,93

9 044 509,01

2004

1 562 732,58

4 934 174,90

1 366 698,52

129 725,39

804 018,00

1 762 093,47

10 559 442,86

| (45) | Rakouské orgány poskytly následující údaje pro opatření v souvislosti s bioznačkami a značkami jakosti v období 2002–2008.










  Jahr | Gesamtkosten It. Jahresbericht | davon AMA-Gütesiegel | in % von Gesamt | davon AMA-Bio-Zeichen | in % von Gesamt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 13 538 228,32 | 1 356 909,27 | 10,02 | 320 695,40 | 2,37 |
| 2003 | 9 044 509,01 | 2 139 261,31 | 23,65 | 829 573,19 | 9,17 |
| 2004 | 10 559 442,86 | 1 187 575,61 | 11,25 | 994 446,40 | 9,42 |
| 2005 | 8 994 712,20 | 1 709 859,07 | 19,01 | 714 448,63 | 7,94 |
| 2006 | 12 193 320,12 | 2 834 299,23 | 23,24 | 327 752,62 | 2,69 |
| 2007 | 12 285 344,67 | 3 466 665,92 | 28,22 | 641 760,86 | 5,22 |
| 2008 | 15 087 995,71 | 3 410 221,60 | 22,60 | 1 273 517,59 | 8,44 |
| Summe | 81 703 552,89 | 16 104 792,01 | | 5 102 194,69 | |

(45)

Rakouské orgány poskytly následující údaje pro opatření v souvislosti s bioznačkami a značkami jakosti v období 2002–2008.

Jahr

Gesamtkosten It. Jahresbericht

davon AMA-Gütesiegel

in % von Gesamt

davon AMA-Bio-Zeichen

in % von Gesamt

2002

13 538 228,32

1 356 909,27

10,02

320 695,40

2,37

2003

9 044 509,01

2 139 261,31

23,65

829 573,19

9,17

2004

10 559 442,86

1 187 575,61

11,25

994 446,40

9,42

2005

8 994 712,20

1 709 859,07

19,01

714 448,63

7,94

2006

12 193 320,12

2 834 299,23

23,24

327 752,62

2,69

2007

12 285 344,67

3 466 665,92

28,22

641 760,86

5,22

2008

15 087 995,71

3 410 221,60

22,60

1 273 517,59

8,44

Summe

Summe

81 703 552,89

81 703 552,89

16 104 792,01

16 104 792,01

5 102 194,69

5 102 194,69

3.4.   PŘÍJEMCI

PŘÍJEMCI

| (46) | Z dostupných informací se zdá, že příjemci marketingových opatření jsou zemědělští producenti, jakož i podniky zabývající se zpracováváním a marketingem zemědělských produktů, včetně potravinářského průmyslu. |
| --- | --- |

(46)

Z dostupných informací se zdá, že příjemci marketingových opatření jsou zemědělští producenti, jakož i podniky zabývající se zpracováváním a marketingem zemědělských produktů, včetně potravinářského průmyslu.

3.5.   PRÁVNÍ ZÁKLAD

PRÁVNÍ ZÁKLAD

| (47) | Základním právním aktem pro všechna marketingová opatření AMA je zákon o AMA – Bundesgesetz über die Errichtung der Marktordnungsstelle „Agrarmarkt Austria“ (spolkový zákon o zřízení orgánu regulujícího trh „Agrarmarkt Austria“) (15). |
| --- | --- |

(47)

Základním právním aktem pro všechna marketingová opatření AMA je zákon o AMA – Bundesgesetz über die Errichtung der Marktordnungsstelle „Agrarmarkt Austria“ (spolkový zákon o zřízení orgánu regulujícího trh „Agrarmarkt Austria“) (15).

15

| (48) | V návaznosti na žádost o informace ze dne 30. dubna 2014 předložily rakouské orgány všechny prováděcí právní předpisy (směrnice, nařízení atd., včetně interních směrnic AMA a dalších interních pravidel), které upravují značku jakosti a bioznačku, jakož i příslušná marketingová opatření. |
| --- | --- |

(48)

V návaznosti na žádost o informace ze dne 30. dubna 2014 předložily rakouské orgány všechny prováděcí právní předpisy (směrnice, nařízení atd., včetně interních směrnic AMA a dalších interních pravidel), které upravují značku jakosti a bioznačku, jakož i příslušná marketingová opatření.

3.6.   MARKETING AMA A PARAFISKÁLNÍ FINANCOVÁNÍ OPATŘENÍ

MARKETING AMA A PARAFISKÁLNÍ FINANCOVÁNÍ OPATŘENÍ

| (49) | Společnost AMA je veřejnoprávní subjekt zřízený v roce 1992 zákonem o AMA a ovládaný státem. Režim podpory spravuje společnost AMA Marketing, 100 % dceřiná společnost AMA. |
| --- | --- |

(49)

Společnost AMA je veřejnoprávní subjekt zřízený v roce 1992 zákonem o AMA a ovládaný státem. Režim podpory spravuje společnost AMA Marketing, 100 % dceřiná společnost AMA.

| (50) | Rakouské orgány poskytly ve věci NN 34 A/2000 tyto informace o postavení a činnostech společnosti AMA: |
| --- | --- |

(50)

Rakouské orgány poskytly ve věci NN 34 A/2000 tyto informace o postavení a činnostech společnosti AMA:

| (51) | Podle rakouských orgánů neuvádějí společnosti AMA a AMA Marketing na trh zboží ani služby. Společnost AMA Marketing dohlíží na používání značky jakosti AMA a bioznačky AMA, plánuje a koordinuje propagační opatření (reklamu, veletrhy, výstavy, akce pro veřejnost atp.), produkuje informační materiály o programech jakosti a značkách jakosti a zadává výzkumné projekty na různá témata související s jakostí v rámci zemědělské produkce. |
| --- | --- |

(51)

Podle rakouských orgánů neuvádějí společnosti AMA a AMA Marketing na trh zboží ani služby. Společnost AMA Marketing dohlíží na používání značky jakosti AMA a bioznačky AMA, plánuje a koordinuje propagační opatření (reklamu, veletrhy, výstavy, akce pro veřejnost atp.), produkuje informační materiály o programech jakosti a značkách jakosti a zadává výzkumné projekty na různá témata související s jakostí v rámci zemědělské produkce.

| (52) | Společnost AMA Marketing nevykonává reklamní kampaně ani kontroly produktů. Namísto toho v souladu s vnitrostátními právními předpisy provádějícími směrnici Rady 92/50/EHS (16) a následně směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES (17) vybírá soukromé firmy, aby takové kampaně nebo kontroly prováděly. |
| --- | --- |

(52)

Společnost AMA Marketing nevykonává reklamní kampaně ani kontroly produktů. Namísto toho v souladu s vnitrostátními právními předpisy provádějícími směrnici Rady 92/50/EHS (16) a následně směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES (17) vybírá soukromé firmy, aby takové kampaně nebo kontroly prováděly.

16

17

| (53) | Rakouské podniky působící v oblasti zemědělství a potravinářského průmyslu platí podle zákona o AMA povinné odvody, z nichž se tato opatření financují ve výši 100 %. Z těchto odvodů jsou financovány i samotné společnosti AMA a AMA Marketing. |
| --- | --- |

(53)

Rakouské podniky působící v oblasti zemědělství a potravinářského průmyslu platí podle zákona o AMA povinné odvody, z nichž se tato opatření financují ve výši 100 %. Z těchto odvodů jsou financovány i samotné společnosti AMA a AMA Marketing.

| (54) | Zákon o AMA (§ 21c odst. 1) stanoví povinnost platit odvody v případě těchto činností nebo produktů:






  — | mléko dodané ke zpracování, |
| --- | --- | --- |

(54)

Zákon o AMA (§ 21c odst. 1) stanoví povinnost platit odvody v případě těchto činností nebo produktů:

—

mléko dodané ke zpracování,

| — | obiloviny v případě jejich mletí, |
| --- | --- |

—

obiloviny v případě jejich mletí,

| — | dospělý skot, telata, prasata, jehňata, ovce a drůbež v případě jejich porážky, |
| --- | --- |

—

dospělý skot, telata, prasata, jehňata, ovce a drůbež v případě jejich porážky,

| — | chov drůbeže k produkci vajec, |
| --- | --- |

—

chov drůbeže k produkci vajec,

| — | produkce zeleniny a ovoce, |
| --- | --- |

—

produkce zeleniny a ovoce,

| — | produkce brambor (s výjimkou brambor určených k výrobě škrobu a brambor k výrobě alkoholu), |
| --- | --- |

—

produkce brambor (s výjimkou brambor určených k výrobě škrobu a brambor k výrobě alkoholu),

| — | produkce a pěstování zahradnických produktů, |
| --- | --- |

—

produkce a pěstování zahradnických produktů,

| — | pěstování vinné révy, |
| --- | --- |

—

pěstování vinné révy,

| — | první uvedení vína na trh. |
| --- | --- |

—

první uvedení vína na trh.

| (55) | Zákon o AMA také stanoví maximální výši příspěvků (§ 21d). Konkrétní výše příspěvků je stanovena nařízením správní rady AMA (Verordnung des Verwaltungsrates). |
| --- | --- |

(55)

Zákon o AMA také stanoví maximální výši příspěvků (§ 21d). Konkrétní výše příspěvků je stanovena nařízením správní rady AMA (Verordnung des Verwaltungsrates).

| (56) | Rakouské orgány dopisem ze dne 14. září 2012 oznámily, že v období 1995–2008 (18) se na příspěvcích vybraly tyto částky:







  1995 | – | 13 833 026,19 EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | – | 15 260 738,33 EUR |
| 1997 | – | 14 340 815,84 EUR |
| 1998 | – | 15 473 675,13 EUR |
| 1999 | – | 15 260 405,37 EUR |
| 2000 | – | 15 419 046,38 EUR |
| 2001 | – | 15 228 252,40 EUR |
| 2002 | – | 15 461 156,95 EUR |
| 2003 | – | 13 529 199,62 EUR |
| 2004 | – | 17 320 613,38 EUR |
| 2005 | – | 16 003 552,29 EUR |
| 2006 | – | 16 030 054,67 EUR |
| 2007 | – | 15 909 792,32 EUR |
| 2008 | – | 15 880 813,22 EUR |

(56)

Rakouské orgány dopisem ze dne 14. září 2012 oznámily, že v období 1995–2008 (18) se na příspěvcích vybraly tyto částky:

18

1995

–

13 833 026,19 EUR

1996

–

15 260 738,33 EUR

1997

–

14 340 815,84 EUR

1998

–

15 473 675,13 EUR

1999

–

15 260 405,37 EUR

2000

–

15 419 046,38 EUR

2001

–

15 228 252,40 EUR

2002

–

15 461 156,95 EUR

2003

–

13 529 199,62 EUR

2004

–

17 320 613,38 EUR

2005

–

16 003 552,29 EUR

2006

–

16 030 054,67 EUR

2007

–

15 909 792,32 EUR

2008

–

15 880 813,22 EUR

| (57) | Například v roce 2003 činily odvody celkem 13 529 199,62 EUR, v jednotlivých odvětvích takto:






  Mléko | 7 754 833,88 |
| --- | --- | --- |
| Dospělý skot | 1 141 663,81 |
| Prasata | 1 976 514,84 |
| Telata | 31 926,33 |
| Ovce a jehňata | 34 046,38 |
| Jatečná drůbež | 405 925,74 |
| Nosnice | 427 690,62 |
| Ovoce | 769 823,87 |
| Zelenina | 408 448,99 |
| Brambory | 243 896,60 |
| Zahradnické produkty | 334 428,56 |

(57)

Například v roce 2003 činily odvody celkem 13 529 199,62 EUR, v jednotlivých odvětvích takto:

Mléko

7 754 833,88

Dospělý skot

1 141 663,81

Prasata

1 976 514,84

Telata

31 926,33

Ovce a jehňata

34 046,38

Jatečná drůbež

405 925,74

Nosnice

427 690,62

Ovoce

769 823,87

Zelenina

408 448,99

Brambory

243 896,60

Zahradnické produkty

334 428,56

| (58) | Podle § 21c odst. 2 zákona o AMA je zboží s původem mimo Rakousko od těchto poplatků osvobozeno. |
| --- | --- |

(58)

Podle § 21c odst. 2 zákona o AMA je zboží s původem mimo Rakousko od těchto poplatků osvobozeno.

4.   MARKETINGOVÁ OPATŘENÍ AMA

MARKETINGOVÁ OPATŘENÍ AMA

| (59) | Dopisem ze dne 16. října 2000 rakouské orgány v rámci řízení ve věci režimu podpory NN 34/2000 předložily výroční zprávy za roky 1995, 1996, 1997, 1998 a 1999, v nichž jsou uvedena všechna marketingová opatření AMA. |
| --- | --- |

(59)

Dopisem ze dne 16. října 2000 rakouské orgány v rámci řízení ve věci režimu podpory NN 34/2000 předložily výroční zprávy za roky 1995, 1996, 1997, 1998 a 1999, v nichž jsou uvedena všechna marketingová opatření AMA.

| (60) | Pokud jde o značku jakosti a bioznačku, rakouské orgány předložily podrobný popis v rámci hodnocení režimu podpory NN 34 A/2000. |
| --- | --- |

(60)

Pokud jde o značku jakosti a bioznačku, rakouské orgány předložily podrobný popis v rámci hodnocení režimu podpory NN 34 A/2000.

| (61) | Na základě těchto informací lze marketingové činnosti zřejmě shrnout do následujících kategorií podpory:






  — | reklama, která zahrnuje reklamu zaměřenou na značku jakosti i na bioznačku, obecná marketingová opatření a reklamní opatření mimo Rakousko (oddíl 4.1 níže); |
| --- | --- | --- |

(61)

Na základě těchto informací lze marketingové činnosti zřejmě shrnout do následujících kategorií podpory:

—

reklama, která zahrnuje reklamu zaměřenou na značku jakosti i na bioznačku, obecná marketingová opatření a reklamní opatření mimo Rakousko (oddíl 4.1 níže);

| — | podpora určená pro režimy zajištění jakosti, kontroly jakosti a kontroly ekologických produktů nesoucích značku jakosti a bioznačku (oddíl 4.2 níže) a |
| --- | --- |

—

podpora určená pro režimy zajištění jakosti, kontroly jakosti a kontroly ekologických produktů nesoucích značku jakosti a bioznačku (oddíl 4.2 níže) a

| — | opatření technické pomoci (oddíl 4.3 níže). |
| --- | --- |

—

opatření technické pomoci (oddíl 4.3 níže).

| (62) | Podrobný popis opatření podle kategorie podpory je uveden v oddílech 4.1 až 4.3. |
| --- | --- |

(62)

Podrobný popis opatření podle kategorie podpory je uveden v oddílech 4.1 až 4.3.

4.1.   REKLAMNÍ OPATŘENÍ

REKLAMNÍ OPATŘENÍ

4.1.1.   REKLAMNÍ OPATŘENÍ ZAMĚŘENÁ NA ZNAČKU JAKOSTI A NA BIOZNAČKU

| (63) | Podle informací předložených rakouskými orgány ohledně režimu podpory NN 34 A/2000 bioznačka mohla, ale nemusela obsahovat označení původu. Značka jakosti zvláštní označení původu obsahovala vždy, přičemž v její druhé části byly použity barvy nebo symboly, jež původ graficky vyjadřovaly v závislosti na členském státě nebo regionu produkce. |
| --- | --- |

(63)

Podle informací předložených rakouskými orgány ohledně režimu podpory NN 34 A/2000 bioznačka mohla, ale nemusela obsahovat označení původu. Značka jakosti zvláštní označení původu obsahovala vždy, přičemž v její druhé části byly použity barvy nebo symboly, jež původ graficky vyjadřovaly v závislosti na členském státě nebo regionu produkce.

Použitá loga a způsobilost v rámci režimu

Použitá loga a způsobilost v rámci režimu

| (64) | Podle informací předložených rakouskými orgány ohledně režimu podpory NN 34 A/2000 měly značky po roce 2002 následující podobu:

  Vzhled značek od roku 2002
   (19)










  Značka jakosti
   (20)

  (Rakousko) | Značka jakosti

  (Bavorsko) | Bioznačka

  (původ označen) | Bioznačka

  (původ neoznačen) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |

(64)

Podle informací předložených rakouskými orgány ohledně režimu podpory NN 34 A/2000 měly značky po roce 2002 následující podobu:

Vzhled značek od roku 2002
   (19)

Vzhled značek od roku 2002

19

Značka jakosti
   (20)

Značka jakosti

20

(Rakousko)

Značka jakosti

Značka jakosti

(Bavorsko)

Bioznačka

Bioznačka

(původ označen)

Bioznačka

Bioznačka

(původ neoznačen)

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

| (65) | Ze vzorků předložených Komisi za období 1995–2002 lze vyvodit, že bioznačka měla tentýž vzhled jako i po roce 2002, zatímco značka jakosti měla do 31. prosince 1999 vzhled odlišný (viz níže): namísto údaje „AMA Gütesiegel“ bylo ve střední části značky, tedy v její vizuálně dominantní části, umístěno slovo „Austria“ v téže velikosti.

  Vzhled značky jakosti v období 1. ledna 1995 až 31. prosince 1999 |
| --- | --- |

(65)

Ze vzorků předložených Komisi za období 1995–2002 lze vyvodit, že bioznačka měla tentýž vzhled jako i po roce 2002, zatímco značka jakosti měla do 31. prosince 1999 vzhled odlišný (viz níže): namísto údaje „AMA Gütesiegel“ bylo ve střední části značky, tedy v její vizuálně dominantní části, umístěno slovo „Austria“ v téže velikosti.

Vzhled značky jakosti v období 1. ledna 1995 až 31. prosince 1999

Vzhled značky jakosti v období 1. ledna 1995 až 31. prosince 1999

| (66) | Od ledna roku 2000 byla původní značka jakosti nahrazena značkou znázorněnou výše v 65. bodě odůvodnění (21). Tato skutečnost je zaznamenána ve výroční zprávě z tohoto období i ve zprávách pozdějších. |
| --- | --- |

(66)

Od ledna roku 2000 byla původní značka jakosti nahrazena značkou znázorněnou výše v 65. bodě odůvodnění (21). Tato skutečnost je zaznamenána ve výroční zprávě z tohoto období i ve zprávách pozdějších.

21

| (67) | Z poskytnutých informací týkajících se režimu podpory NN 34 A/2000 vyplývá, že bioznačka i značka jakosti byly udělovány pouze výrobkům, jež splňovaly určitá kritéria kvality týkající se metod výroby a vlastností výrobku a – v některých případech – požadavky ohledně zeměpisného původu výrobku. |
| --- | --- |

(67)

Z poskytnutých informací týkajících se režimu podpory NN 34 A/2000 vyplývá, že bioznačka i značka jakosti byly udělovány pouze výrobkům, jež splňovaly určitá kritéria kvality týkající se metod výroby a vlastností výrobku a – v některých případech – požadavky ohledně zeměpisného původu výrobku.

| (68) | Rakouské orgány poskytly ujištění, že reklama financovaná z podpory odpovídala požadavkům ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES (22). |
| --- | --- |

(68)

Rakouské orgány poskytly ujištění, že reklama financovaná z podpory odpovídala požadavkům ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES (22).

22

| (69) | Bioznačka byla udělována pouze ekologickým výrobkům, jež splňovaly kritéria stanovená v nařízení Rady (EHS) č. 2092/91 (23). |
| --- | --- |

(69)

Bioznačka byla udělována pouze ekologickým výrobkům, jež splňovaly kritéria stanovená v nařízení Rady (EHS) č. 2092/91 (23).

23

| (70) | Značka jakosti byla udělována pouze výrobkům, jež splňovaly požadavky na jakost podle čl. 24a písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 (24). Produkty splňující jakostní kritéria pro použití značky jakosti splňovaly níže uvedené vyšší normy ve smyslu bodu 47 pokynů na období 2000–2006 (25).






  Výrobek | Kritérium |
| --- | --- | --- |
| Hovězí a telecí maso | Hodnota pH 36 < 5,8 nejméně 36 hodin po porážce |
| Vepřové maso | Vepřové maso kategorie PSE: hodnota pH 1 nejméně 30 minut po porážce: 6,0 nebo vyšší |
| | Povoleno pouze maso tříd S a E |
| | Vepřové maso kategorie DFE: hodnota pH 12 nejméně 12 hodin po porážce: maximálně 5,8 |
| Krůtí maso | Bakteriologické požadavky: maximální celkové množství bakterií L 50 000 kbe/cm2 a maximální množství enterobacteriaceae L 500 KbE/cm2 před bouráním; odpovídající hodnoty L 100 000 KbE/cm2 a L 1 000 KbE/cm2 po bourání |
| Vejce | Pouze podlahový a pastevní chov |
| | Účast na programu pro předcházení a tlumení výskytu salmonel |
| Mléko a mléčné výrobky | Obsah lipopolysacharidů ≤ 400 EU/ml |
| | Pouze 1. jakostní třída ze 4 existujících tříd |
| | V oblasti mikrobiologické tolerance představují nižší mezní hodnoty (podle rakouského zákona Milchhygieneverordnung) vyšší mezní hodnoty přijaté pro výrobky se značkou jakosti. Pokud rozmezí tolerance činí podle zákona např. 1–3, značka jakosti povoluje pouze hodnoty do výše 1. |
| | Množství kvasinek a plísní ve fermentovaných mléčných výrobcích ≤ 10/ml, v másle ≤ 100/g, v čerstvém sýru ≤ 1 000 /g. |
| Med | Obsah vody max. 19 %, obsah HMF ≤ 20 ppm. |
| Obiloviny, výrobky z obilovin | Pšenice: hektolitrová váha 80 kg, obsah lepku 30 %, obsah bílkovin 14 %, hodnota sedimentace 50 Eh, čísla poklesu 250 s; žito: hektolitrová váha 72 kg, amylogramy 500 AE; pivovarský ječmen: obsah bílkovin max. 12 %, podíl plných zrn 90 %. |
| Olejniny a kuchyňské oleje | Číslo kyselosti (SZ) 0,2 mg/kg. |
| | Peroxidové číslo (POZ) (čerstvé vzorky) 1,5. |
| Zmrzlina | Pouze syrové mléko nejvyšší jakostní třídy (S) ze tří tříd. |
| | Počet bakterií ≤ 50 000 (rozmezí tolerance + 30 000 ). |
| | Všechny přípustné mikrobiologické nejvyšší hodnoty nižší než hodnoty stanovené v rakouském zákoně Speiseeisverordnung. |
| Ovoce, zelenina, konzumní brambory | Použití přípravků na ochranu rostlin pouze podle pozitivního seznamu integrované produkce, např. u výrobků se značkou jakosti je povoleno pouze zhruba 160 ze zhruba 300 chemických látek na ochranu rostlin uvedených v rakouském zákoně Pflanzenschutzmittelgesetz. |
| | Při hnojení brambor dusíkatými hnojivy je povoleno pouze 100 kg čistého dusíku na hektar (řádná zemědělská praxe v Rakousku: 175 kg) |
| | Chlévský hnůj není povolen. |
| | Nelze hnojit bez předchozího provedení půdní analýzy ani nad úroveň živin C (optimální zásobování živinami). |

(70)

Značka jakosti byla udělována pouze výrobkům, jež splňovaly požadavky na jakost podle čl. 24a písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 (24). Produkty splňující jakostní kritéria pro použití značky jakosti splňovaly níže uvedené vyšší normy ve smyslu bodu 47 pokynů na období 2000–2006 (25).

24

25

Výrobek

Kritérium

Hovězí a telecí maso

Hodnota pH 36 < 5,8 nejméně 36 hodin po porážce

Vepřové maso

Vepřové maso kategorie PSE: hodnota pH 1 nejméně 30 minut po porážce: 6,0 nebo vyšší

Povoleno pouze maso tříd S a E

Vepřové maso kategorie DFE: hodnota pH 12 nejméně 12 hodin po porážce: maximálně 5,8

Krůtí maso

Bakteriologické požadavky: maximální celkové množství bakterií L 50 000 kbe/cm2 a maximální množství enterobacteriaceae L 500 KbE/cm2 před bouráním; odpovídající hodnoty L 100 000 KbE/cm2 a L 1 000 KbE/cm2 po bourání

2

2

2

2

Vejce

Pouze podlahový a pastevní chov

Účast na programu pro předcházení a tlumení výskytu salmonel

Mléko a mléčné výrobky

Obsah lipopolysacharidů ≤ 400 EU/ml

Pouze 1. jakostní třída ze 4 existujících tříd

V oblasti mikrobiologické tolerance představují nižší mezní hodnoty (podle rakouského zákona Milchhygieneverordnung) vyšší mezní hodnoty přijaté pro výrobky se značkou jakosti. Pokud rozmezí tolerance činí podle zákona např. 1–3, značka jakosti povoluje pouze hodnoty do výše 1.

Milchhygieneverordnung

Množství kvasinek a plísní ve fermentovaných mléčných výrobcích ≤ 10/ml, v másle ≤ 100/g, v čerstvém sýru ≤ 1 000 /g.

Med

Obsah vody max. 19 %, obsah HMF ≤ 20 ppm.

Obiloviny, výrobky z obilovin

Pšenice: hektolitrová váha 80 kg, obsah lepku 30 %, obsah bílkovin 14 %, hodnota sedimentace 50 Eh, čísla poklesu 250 s; žito: hektolitrová váha 72 kg, amylogramy 500 AE; pivovarský ječmen: obsah bílkovin max. 12 %, podíl plných zrn 90 %.

Olejniny a kuchyňské oleje

Číslo kyselosti (SZ) 0,2 mg/kg.

Peroxidové číslo (POZ) (čerstvé vzorky) 1,5.

Zmrzlina

Pouze syrové mléko nejvyšší jakostní třídy (S) ze tří tříd.

Počet bakterií ≤ 50 000 (rozmezí tolerance + 30 000 ).

Všechny přípustné mikrobiologické nejvyšší hodnoty nižší než hodnoty stanovené v rakouském zákoně Speiseeisverordnung.

Speiseeisverordnung.

Ovoce, zelenina, konzumní brambory

Použití přípravků na ochranu rostlin pouze podle pozitivního seznamu integrované produkce, např. u výrobků se značkou jakosti je povoleno pouze zhruba 160 ze zhruba 300 chemických látek na ochranu rostlin uvedených v rakouském zákoně Pflanzenschutzmittelgesetz.

Pflanzenschutzmittelgesetz.

Při hnojení brambor dusíkatými hnojivy je povoleno pouze 100 kg čistého dusíku na hektar (řádná zemědělská praxe v Rakousku: 175 kg)

Chlévský hnůj není povolen.

Nelze hnojit bez předchozího provedení půdní analýzy ani nad úroveň živin C (optimální zásobování živinami).

| (71) | Za region původu uvedený na značce byl považován region, kde byl výrobek zpracován a z něhož pocházely rozhodující suroviny (wertbestimmende Rohstoffe). Jedna třetina surovin může pocházet z jiných regionů, pokud je nelze vypěstovat nebo získat v regionu původu. |
| --- | --- |

(71)

Za region původu uvedený na značce byl považován region, kde byl výrobek zpracován a z něhož pocházely rozhodující suroviny (wertbestimmende Rohstoffe). Jedna třetina surovin může pocházet z jiných regionů, pokud je nelze vypěstovat nebo získat v regionu původu.

| (72) | V případě produkce čerstvých vajec musely být nosnice narozeny a vykrmeny v dotčeném regionu. Zvířata určená pro produkci hovězího, telecího, vepřového, krůtího a jehněčího masa musela pocházet z dotčeného regionu. |
| --- | --- |

(72)

V případě produkce čerstvých vajec musely být nosnice narozeny a vykrmeny v dotčeném regionu. Zvířata určená pro produkci hovězího, telecího, vepřového, krůtího a jehněčího masa musela pocházet z dotčeného regionu.

| (73) | Pokud jde o logo použité pro značku jakosti, rakouské orgány ve svém dopise ze dne 14. září 2012 předložily předpisy platné pro období do roku 1999. Z poskytnutých informací vyplývá, že v obou předpisech (AMA-Gütesiegel Richtlinien (26), Regulativ für die Verleihung des Rechts zur Führung der Urspungs- und Gütezeichen für Lebensmittel (27)) i ve formulářích pro žádosti (Antrag auf Verleihung des Herkunfts- und Gütezeichens für Lebensmittel (28)) bylo použito logo uvedené v 65. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(73)

Pokud jde o logo použité pro značku jakosti, rakouské orgány ve svém dopise ze dne 14. září 2012 předložily předpisy platné pro období do roku 1999. Z poskytnutých informací vyplývá, že v obou předpisech (AMA-Gütesiegel Richtlinien (26), Regulativ für die Verleihung des Rechts zur Führung der Urspungs- und Gütezeichen für Lebensmittel (27)) i ve formulářích pro žádosti (Antrag auf Verleihung des Herkunfts- und Gütezeichens für Lebensmittel (28)) bylo použito logo uvedené v 65. bodě odůvodnění.

26

27

28

| (74) | Po roce 1999 bylo logo používané pro značku jakosti totožné s logem uvedeným v 64. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(74)

Po roce 1999 bylo logo používané pro značku jakosti totožné s logem uvedeným v 64. bodě odůvodnění.

Způsobilé náklady v rámci režimu

Způsobilé náklady v rámci režimu

| (75) | Pokud jde o značku jakosti, z informací poskytnutých ve výročních zprávách za období let 1995 až 1999 a z informací ohledně režimu podpory NN 34 A/2000 vyplývá, že podpora byla udělována pro náklady na reklamní kampaně zaměřené na zlepšení povědomí spotřebitelů o jakosti a na podporu značky jakosti. Cílem bylo vytvořit „image“ značky jakosti jakožto orientační pomoci při nákupech (Orientierungshilfe beim Einkauf). |
| --- | --- |

(75)

Pokud jde o značku jakosti, z informací poskytnutých ve výročních zprávách za období let 1995 až 1999 a z informací ohledně režimu podpory NN 34 A/2000 vyplývá, že podpora byla udělována pro náklady na reklamní kampaně zaměřené na zlepšení povědomí spotřebitelů o jakosti a na podporu značky jakosti. Cílem bylo vytvořit „image“ značky jakosti jakožto orientační pomoci při nákupech (Orientierungshilfe beim Einkauf).

| (76) | V případě bioznačky byla podpora poskytnuta pro náklady na reklamní kampaně zaměřené na informování spotřebitelů o výrobcích označených bioznačkou a o požadavcích spojených s používáním této značky, jakož i o ekologickém zemědělství obecně. |
| --- | --- |

(76)

V případě bioznačky byla podpora poskytnuta pro náklady na reklamní kampaně zaměřené na informování spotřebitelů o výrobcích označených bioznačkou a o požadavcích spojených s používáním této značky, jakož i o ekologickém zemědělství obecně.

| (77) | Kampaně byly tvořeny reklamními oznámeními zveřejňovanými v tištěných a elektronických médiích, v prodejních místech a na veřejných akcích, v informačních stáncích s brožurami o výrobcích označených značkou jakosti nebo bioznačkou, v informačních letácích, při ochutnávání výrobků na veletrzích nebo při jiných veřejných akcích, jakož i jinými prostředky pro upoutání pozornosti spotřebitelů, například pomocí podlahových samolepek (v supermarketech) uvádějících symboly nebo informace týkající se značky jakosti a bioznačky. Kampaně byly zaměřeny na různé skupiny výrobků v závislosti na aktuálních místních podmínkách a situaci na trhu. |
| --- | --- |

(77)

Kampaně byly tvořeny reklamními oznámeními zveřejňovanými v tištěných a elektronických médiích, v prodejních místech a na veřejných akcích, v informačních stáncích s brožurami o výrobcích označených značkou jakosti nebo bioznačkou, v informačních letácích, při ochutnávání výrobků na veletrzích nebo při jiných veřejných akcích, jakož i jinými prostředky pro upoutání pozornosti spotřebitelů, například pomocí podlahových samolepek (v supermarketech) uvádějících symboly nebo informace týkající se značky jakosti a bioznačky. Kampaně byly zaměřeny na různé skupiny výrobků v závislosti na aktuálních místních podmínkách a situaci na trhu.

| (78) | Podle informací poskytnutých rakouskými orgány ohledně opatření NN 34 A/2000 reklamní oznámení nebo činnosti v místě prodeje a na veřejných akcích v období let 2002–2008 nijak neodkazovaly na jakékoli jmenovitě označené výrobce nebo obchodní značky. Obsahovaly pouze informace o požadavcích na kvalitu výrobku a kontrolách kvality spojených se značkou jakosti, aby spotřebitelé dokázali vnímat výjimečnou kvalitu takto označených výrobků. Podpora pro činnosti v místech prodeje byla otevřená pro všechny zainteresované podniky, které projevily zájem uspořádat takovéto kampaně ve svých prostorách. Samy podniky neobdržely žádnou přímou podporu podle tohoto ohlášeného režimu podpory. |
| --- | --- |

(78)

Podle informací poskytnutých rakouskými orgány ohledně opatření NN 34 A/2000 reklamní oznámení nebo činnosti v místě prodeje a na veřejných akcích v období let 2002–2008 nijak neodkazovaly na jakékoli jmenovitě označené výrobce nebo obchodní značky. Obsahovaly pouze informace o požadavcích na kvalitu výrobku a kontrolách kvality spojených se značkou jakosti, aby spotřebitelé dokázali vnímat výjimečnou kvalitu takto označených výrobků. Podpora pro činnosti v místech prodeje byla otevřená pro všechny zainteresované podniky, které projevily zájem uspořádat takovéto kampaně ve svých prostorách. Samy podniky neobdržely žádnou přímou podporu podle tohoto ohlášeného režimu podpory.

| (79) | Podle informací rakouských orgánů musel být dále původ výrobku, byl-li uveden, pouze druhotnou informací reklamních sdělení. Rakouské orgány předložily reprezentativní vzorek tištěných a audiovizuálních reklamních materiálů, aby doložily, že tyto materiály byly navrženy způsobem zajišťujícím, že informace o původu byla vždy druhotná. |
| --- | --- |

(79)

Podle informací rakouských orgánů musel být dále původ výrobku, byl-li uveden, pouze druhotnou informací reklamních sdělení. Rakouské orgány předložily reprezentativní vzorek tištěných a audiovizuálních reklamních materiálů, aby doložily, že tyto materiály byly navrženy způsobem zajišťujícím, že informace o původu byla vždy druhotná.

| (80) | Z informací týkajících se opatření NN 34 A/2000 vyplývá, že část opatření pro bioznačku se týká reklamních činností spolufinancovaných EU. |
| --- | --- |

(80)

Z informací týkajících se opatření NN 34 A/2000 vyplývá, že část opatření pro bioznačku se týká reklamních činností spolufinancovaných EU.

4.1.2.   OBECNÁ REKLAMNÍ OPATŘENÍ

| (81) | Podle informací poskytnutých ve výročních zprávách za období let 1995 až 1999 se reklamní kampaně týkaly mléka a mléčných výrobků, masa a masných výrobků, vajec, ovoce, zeleniny a brambor, jakož i výrobků zpracovaných z těchto surovin a květin. |
| --- | --- |

(81)

Podle informací poskytnutých ve výročních zprávách za období let 1995 až 1999 se reklamní kampaně týkaly mléka a mléčných výrobků, masa a masných výrobků, vajec, ovoce, zeleniny a brambor, jakož i výrobků zpracovaných z těchto surovin a květin.

| (82) | Kampaně byly tvořeny reklamními oznámeními zveřejňovanými v tištěných a elektronických médiích, v prodejních místech, na veletrzích a veřejných akcích. Při propagaci byly využívány informační stánky se vzorky výrobků a brožury týkající se propagovaných výrobků, jakož i jiné prostředky pro upoutání pozornosti spotřebitelů, například ochutnávky výrobků, soutěže o ceny i plakáty, závěsné reklamní materiály a podlahové samolepky obsahující informace o propagovaných výrobcích. Dále byly vyrobeny různé tištěné i jiné materiály pro propagaci různých výrobků nebo skupin výrobků. K těmto materiálům patřily informační letáky, časopisy, knihy o vaření, oblečení a propagační dárky s potiskem. |
| --- | --- |

(82)

Kampaně byly tvořeny reklamními oznámeními zveřejňovanými v tištěných a elektronických médiích, v prodejních místech, na veletrzích a veřejných akcích. Při propagaci byly využívány informační stánky se vzorky výrobků a brožury týkající se propagovaných výrobků, jakož i jiné prostředky pro upoutání pozornosti spotřebitelů, například ochutnávky výrobků, soutěže o ceny i plakáty, závěsné reklamní materiály a podlahové samolepky obsahující informace o propagovaných výrobcích. Dále byly vyrobeny různé tištěné i jiné materiály pro propagaci různých výrobků nebo skupin výrobků. K těmto materiálům patřily informační letáky, časopisy, knihy o vaření, oblečení a propagační dárky s potiskem.

Konkrétní kampaně uskutečněné v rámci režimu

Konkrétní kampaně uskutečněné v rámci režimu

| (83) | V příkladech reklamních sdělení z tohoto období, které má Komise k dispozici, je původ výrobku označen slovně nebo pomocí symbolu, a to nejen na značce jakosti, ale i na jiném místě reklamního materiálu. |
| --- | --- |

(83)

V příkladech reklamních sdělení z tohoto období, které má Komise k dispozici, je původ výrobku označen slovně nebo pomocí symbolu, a to nejen na značce jakosti, ale i na jiném místě reklamního materiálu.

| (84) | Několik příkladů uvedených ve výroční zprávě z roku 1995 a vzorků, které Rakousko předložilo Komisi:






  — | Jedna kampaň z roku 1995 se týkala „drůbeže z Rakouska“. V hlavním vizuálním poli loga je uvedena rakouská vlajka. |
| --- | --- | --- |

(84)

Několik příkladů uvedených ve výroční zprávě z roku 1995 a vzorků, které Rakousko předložilo Komisi:

1995

—

Jedna kampaň z roku 1995 se týkala „drůbeže z Rakouska“. V hlavním vizuálním poli loga je uvedena rakouská vlajka.

| — | Jedna reklamní kampaň z roku 1995 proběhla pod názvem „Chuť na Rakousko“ („Appetit auf Österreich“). Na pozadí hlavního vizuálního pole loga (se slovem „Rakousko“) byla uvedena rakouská vlajka. V popisné části reklamy byl jasný odkaz na původ výrobku: „Potraviny z Rakouska – proč?“ („Lebensmittel aus Österreich – warum?“). |
| --- | --- |

—

Jedna reklamní kampaň z roku 1995 proběhla pod názvem „Chuť na Rakousko“ („Appetit auf Österreich“). Na pozadí hlavního vizuálního pole loga (se slovem „Rakousko“) byla uvedena rakouská vlajka. V popisné části reklamy byl jasný odkaz na původ výrobku: „Potraviny z Rakouska – proč?“ („Lebensmittel aus Österreich – warum?“).

| — | Jedna kampaň na vejce z roku 1995 probíhala pod názvem „Čerstvá jakostní vejce z Rakouska“ („Qualitätseier frisch aus Österreich“). |
| --- | --- |

—

Jedna kampaň na vejce z roku 1995 probíhala pod názvem „Čerstvá jakostní vejce z Rakouska“ („Qualitätseier frisch aus Österreich“).

| — | Propagační materiál o jahodách, který byl předložen Komisi, byl označen logem „Ovoce z Rakouska“ („Obst aus Österreich“). |
| --- | --- |

—

Propagační materiál o jahodách, který byl předložen Komisi, byl označen logem „Ovoce z Rakouska“ („Obst aus Österreich“).

| — | Jedna kampaň na telecí maso probíhala pod názvem „Rakouské hovězí maso, každý kousek plný chuti“ („Österreichisches Rindfleisch, jedes Stück ein Gustostück“). |
| --- | --- |

—

Jedna kampaň na telecí maso probíhala pod názvem „Rakouské hovězí maso, každý kousek plný chuti“ („Österreichisches Rindfleisch, jedes Stück ein Gustostück“).

| — | Jedna kampaň na vepřové maso probíhala pod názvem „Vepřové maso z Rakouska – víte, co jíte“ („Schweinefleisch aus Österreich, da weiß man was man isst“). |
| --- | --- |

—

Jedna kampaň na vepřové maso probíhala pod názvem „Vepřové maso z Rakouska – víte, co jíte“ („Schweinefleisch aus Österreich, da weiß man was man isst“).

| — | Jedna kampaň na sýr probíhala pod názvem „Typicky rakouský, sýr s charakterem“ („Typisch Österreich, Käse mit Charakter“). |
| --- | --- |

—

Jedna kampaň na sýr probíhala pod názvem „Typicky rakouský, sýr s charakterem“ („Typisch Österreich, Käse mit Charakter“).

| (85) | Ve výroční zprávě z roku 1996 je úloha AMA shrnuta takto: „přesvědčovat domácí spotřebitele i přes rostoucí rozmanitost nabídky evropských potravin o přednostech rakouských výrobků“ („die einheimischen Konsumenten, trotz der zunehmenden Vielfalt des europäisch werdender Lebensmittelangebotes, von den Vorzügen österreichischer Produkte zu überzeugen“) (29). Zpráva dále pokračuje takto: „Kultivace“ upřednostnění Rakouska „je významným příspěvkem k zajištění podílu na trhu pro naše zemědělské produkty“. („Diese Kultivierung der „Präferenz für Osterreich“ ist ein wesentlicher Beitrag zur Marktanteilsicherung für unsere Agrarprodukte“). V téže zprávě se dále uvádí, že spolupráce mezi AMA Marketing a tuzemskými producenty byla tak úspěšná, že zahraniční producenti mléka a másla na rakouský trh téměř nepronikli. (30) |
| --- | --- |

(85)

Ve výroční zprávě z roku 1996 je úloha AMA shrnuta takto: „přesvědčovat domácí spotřebitele i přes rostoucí rozmanitost nabídky evropských potravin o přednostech rakouských výrobků“ („die einheimischen Konsumenten, trotz der zunehmenden Vielfalt des europäisch werdender Lebensmittelangebotes, von den Vorzügen österreichischer Produkte zu überzeugen“) (29). Zpráva dále pokračuje takto: „Kultivace“ upřednostnění Rakouska „je významným příspěvkem k zajištění podílu na trhu pro naše zemědělské produkty“. („Diese Kultivierung der „Präferenz für Osterreich“ ist ein wesentlicher Beitrag zur Marktanteilsicherung für unsere Agrarprodukte“). V téže zprávě se dále uvádí, že spolupráce mezi AMA Marketing a tuzemskými producenty byla tak úspěšná, že zahraniční producenti mléka a másla na rakouský trh téměř nepronikli. (30)

29

30

| (86) | Závěrečná kapitola zprávy nazvaná „Obchod i spotřebitel si žádají patriotismus“ („Patriotismus bei Handel und Konsument gefragt“) uvádí, že pro domácí produkty byl oproti jiným konkurenčním výrobkům z EU zajištěn vysoký podíl na trhu. (31) Zpráva jmenuje společnosti (maloobchodníky), kteří byli do kampaní zapojeni (32), a zdůrazňuje, že použití červeno-bílo-červeného loga bylo doplněno o zdůrazňování výhod rakouských potravin pro spotřebitele. |
| --- | --- |

(86)

Závěrečná kapitola zprávy nazvaná „Obchod i spotřebitel si žádají patriotismus“ („Patriotismus bei Handel und Konsument gefragt“) uvádí, že pro domácí produkty byl oproti jiným konkurenčním výrobkům z EU zajištěn vysoký podíl na trhu. (31) Zpráva jmenuje společnosti (maloobchodníky), kteří byli do kampaní zapojeni (32), a zdůrazňuje, že použití červeno-bílo-červeného loga bylo doplněno o zdůrazňování výhod rakouských potravin pro spotřebitele.

31

32

| (87) | Pro reklamní kampaně a opatření z roku 1996 byly uvedeny tyto příklady:






  a) | Zpráva zmiňuje kampaň s názvem „Naše máslo je nenahraditelné“ („Unsere Butter kann durch nichts ersetzt werden“). (33) |
| --- | --- | --- |

(87)

Pro reklamní kampaně a opatření z roku 1996 byly uvedeny tyto příklady:

a)

Zpráva zmiňuje kampaň s názvem „Naše máslo je nenahraditelné“ („Unsere Butter kann durch nichts ersetzt werden“). (33)

33

| b) | Další příklady uvedené ve výroční zprávě odkazují na domácí maso: „Nejlepší rakouský recept“ („Österreichs bestes Rezept“), „Hovězí maso z Rakouska“ („Rindfleisch aus Österreich“) (34). Zdá se, že distribuce reklamní materiálů byla značně rozšířená. Výroční zpráva hovoří o 400 000 tištěných exemplářů brožury „Telecí maso z Rakouska“ („Kalbfleisch aus Österreich“) a 800 000 exemplářů brožury „Vše o masu“ („Alles über Fleisch“). (35) |
| --- | --- |

b)

Další příklady uvedené ve výroční zprávě odkazují na domácí maso: „Nejlepší rakouský recept“ („Österreichs bestes Rezept“), „Hovězí maso z Rakouska“ („Rindfleisch aus Österreich“) (34). Zdá se, že distribuce reklamní materiálů byla značně rozšířená. Výroční zpráva hovoří o 400 000 tištěných exemplářů brožury „Telecí maso z Rakouska“ („Kalbfleisch aus Österreich“) a 800 000 exemplářů brožury „Vše o masu“ („Alles über Fleisch“). (35)

34

35

| (88) | Zpráva uvádí rovněž kampaně neobsahující žádné odkazy na původ výrobků, například „Mléko – bílá energie“ („Milch – White Energy“) (36) nebo školní kampaň pod názvem „Neporazitelné jablko“ („Der unbesiegbare Apfel“) (37). Poslední zmiňovaná kampaň neobsahuje žádné odkazy na tržní značky nebo původ produktu, nýbrž pouze na obecné vlastnosti tohoto ovoce (živiny, energie, vitaminy a minerální látky atd.). |
| --- | --- |

(88)

Zpráva uvádí rovněž kampaně neobsahující žádné odkazy na původ výrobků, například „Mléko – bílá energie“ („Milch – White Energy“) (36) nebo školní kampaň pod názvem „Neporazitelné jablko“ („Der unbesiegbare Apfel“) (37). Poslední zmiňovaná kampaň neobsahuje žádné odkazy na tržní značky nebo původ produktu, nýbrž pouze na obecné vlastnosti tohoto ovoce (živiny, energie, vitaminy a minerální látky atd.).

36

37

| (89) | Výroční zpráva z roku 1997 uvádí opatření AMA prováděná s cílem „vytvořit překážky pro vstup dodavatelů z EU na trh“ a uvádí příklad, kdy se domácím výrobcům jogurtu podařilo získat zpět od zahraničních výrobců 15 % podíl na trhu. (38) |
| --- | --- |

(89)

Výroční zpráva z roku 1997 uvádí opatření AMA prováděná s cílem „vytvořit překážky pro vstup dodavatelů z EU na trh“ a uvádí příklad, kdy se domácím výrobcům jogurtu podařilo získat zpět od zahraničních výrobců 15 % podíl na trhu. (38)

1997

38

| (90) | V roce 1999 se některé příklady reklamy vztahovaly na konkrétní firmy (například tištěná reklama o rakouském sýru odkazuje na výrobce sýra [.......] (39) a reklama na rakouská vejce odkazuje na maloobchodní řetězec [.......] (40)). |
| --- | --- |

(90)

V roce 1999 se některé příklady reklamy vztahovaly na konkrétní firmy (například tištěná reklama o rakouském sýru odkazuje na výrobce sýra [.......] (39) a reklama na rakouská vejce odkazuje na maloobchodní řetězec [.......] (40)).

1999

39

40

| (91) | V reklamě na jogurt se značkou kvality AMA je uveden tento text: „Jogurt z Rakouska“ (41). |
| --- | --- |

(91)

V reklamě na jogurt se značkou kvality AMA je uveden tento text: „Jogurt z Rakouska“ (41).

41

| (92) | Výroční zprávy za rok 1997, 1998 a 1999 obsahují příklady kampaní a sloganů podobných výše popsaným příkladům. |
| --- | --- |

(92)

Výroční zprávy za rok 1997, 1998 a 1999 obsahují příklady kampaní a sloganů podobných výše popsaným příkladům.

| (93) | Ve výročních zprávách za roky 2000 a 2001 se odkazuje například na tyto kampaně:






  a) | reklama na mléko („Frische Milch hat's in sich“) (42) |
| --- | --- | --- |

(93)

Ve výročních zprávách za roky 2000 a 2001 se odkazuje například na tyto kampaně:

2000

2001

a)

reklama na mléko („Frische Milch hat's in sich“) (42)

42

| a) | kampaň na mléko ve školách (43) |
| --- | --- |

a)

kampaň na mléko ve školách (43)

43

| b) | kampaň Mládež 2000 („Jugend 2000“) (44) |
| --- | --- |

b)

kampaň Mládež 2000 („Jugend 2000“) (44)

44

| c) | brožura pro generaci 50+ (45) |
| --- | --- |

c)

brožura pro generaci 50+ (45)

45

4.1.3.   REKLAMNÍ OPATŘENÍ MIMO RAKOUSKO

| (94) | Cílem reklamních opatření bylo informovat spotřebitele a odborné publikum o nabídce výrobků z Rakouska, jejich chuti a kulinářském využití, a pobídnout je, aby tyto výrobky (poprvé) vyzkoušeli. |
| --- | --- |

(94)

Cílem reklamních opatření bylo informovat spotřebitele a odborné publikum o nabídce výrobků z Rakouska, jejich chuti a kulinářském využití, a pobídnout je, aby tyto výrobky (poprvé) vyzkoušeli.

| (95) | Reklamní kampaně zahrnovaly reklamu v médiích, brožury a letáky, propagační dárky, ochutnávku výrobků a e-maily zasílané spotřebitelům. |
| --- | --- |

(95)

Reklamní kampaně zahrnovaly reklamu v médiích, brožury a letáky, propagační dárky, ochutnávku výrobků a e-maily zasílané spotřebitelům.

| (96) | Reklama na rakouské výrobky probíhala také za hranicemi Rakouska v kontextu rakouských týdnů potravin a mezinárodních veletrhů pořádaných v členských státech EU. |
| --- | --- |

(96)

Reklama na rakouské výrobky probíhala také za hranicemi Rakouska v kontextu rakouských týdnů potravin a mezinárodních veletrhů pořádaných v členských státech EU.

| (97) | Podle rakouských orgánů neměly výše zmíněné odvody za období let 2002–2008 za následek žádný diskriminační účinek ve smyslu článku 90 Smlouvy o ES (nynější článek 110 SFEU). Rakouské orgány zejména uvádějí, že neexistují žádné známky toho, že by výrobky rakouského původu uváděné na trh mimo Rakousko nemohly získat podporu ve stejné míře jako výrobky uváděné na trh v Rakousku. |
| --- | --- |

(97)

Podle rakouských orgánů neměly výše zmíněné odvody za období let 2002–2008 za následek žádný diskriminační účinek ve smyslu článku 90 Smlouvy o ES (nynější článek 110 SFEU). Rakouské orgány zejména uvádějí, že neexistují žádné známky toho, že by výrobky rakouského původu uváděné na trh mimo Rakousko nemohly získat podporu ve stejné míře jako výrobky uváděné na trh v Rakousku.

4.2.   STÁTNÍ PODPORA PRO JAKOSTNÍ VÝROBKY

STÁTNÍ PODPORA PRO JAKOSTNÍ VÝROBKY

| (98) | Pokud jde o značku jakosti a bioznačku AMA, podpora byla poskytována na rozvoj režimů zajištění jakosti (studie o všeobecném zlepšení jakosti produkce, příprava a distribuce dokumentů o zajištění jakosti, vývoj souvisejících informačních systémů v rámci AMA-Marketing), kontroly jakosti a kontroly ekologických produktů (kontroly prováděné na místě externími subjekty a laboratorní analýzy). Všechny běžné kontroly jakosti byly placeny samotnými držiteli licence. |
| --- | --- |

(98)

Pokud jde o značku jakosti a bioznačku AMA, podpora byla poskytována na rozvoj režimů zajištění jakosti (studie o všeobecném zlepšení jakosti produkce, příprava a distribuce dokumentů o zajištění jakosti, vývoj souvisejících informačních systémů v rámci AMA-Marketing), kontroly jakosti a kontroly ekologických produktů (kontroly prováděné na místě externími subjekty a laboratorní analýzy). Všechny běžné kontroly jakosti byly placeny samotnými držiteli licence.

| (99) | Kromě toho je ve výročních zprávách za období let 1995–1999 uvedeno opatření v podobě zavedení systémů zajištění jakosti ISO 9002. |
| --- | --- |

(99)

Kromě toho je ve výročních zprávách za období let 1995–1999 uvedeno opatření v podobě zavedení systémů zajištění jakosti ISO 9002.

4.3.   OPATŘENÍ TECHNICKÉ POMOCI

OPATŘENÍ TECHNICKÉ POMOCI

4.3.1.   TECHNICKÁ POMOC PRO ZNAČKU JAKOSTI A BIOZNAČKU

| (100) | Podpora byla poskytnuta na obecné informační projekty, činnosti v oblasti PR za účelem šíření obecných informací o obou značkách a na soutěže pořádané na podporu značky jakosti (Gewinnspiele). |
| --- | --- |

(100)

Podpora byla poskytnuta na obecné informační projekty, činnosti v oblasti PR za účelem šíření obecných informací o obou značkách a na soutěže pořádané na podporu značky jakosti (Gewinnspiele).

| (101) | Způsobilé byly náklady na pořádání informačních setkání a vyhotovení prospektů, katalogů, informačních zpravodajů a příspěvků na Internet. |
| --- | --- |

(101)

Způsobilé byly náklady na pořádání informačních setkání a vyhotovení prospektů, katalogů, informačních zpravodajů a příspěvků na Internet.

| (102) | Cílem bylo poskytnout spotřebitelům obecné faktické informace o programech značky jakosti a bioznačky AMA, například kvalitativně zaměřený program značky jakosti, obsah značek a systémy kontroly. |
| --- | --- |

(102)

Cílem bylo poskytnout spotřebitelům obecné faktické informace o programech značky jakosti a bioznačky AMA, například kvalitativně zaměřený program značky jakosti, obsah značek a systémy kontroly.

| (103) | Podle informací rakouských orgánů se výše uvedená opatření netýkala konkrétních skupin výrobků ani zákazníky nepobízela ke koupi daného výrobku. |
| --- | --- |

(103)

Podle informací rakouských orgánů se výše uvedená opatření netýkala konkrétních skupin výrobků ani zákazníky nepobízela ke koupi daného výrobku.

4.3.2.   TECHNICKÁ POMOC PRO INFORMAČNÍ OPATŘENÍ PRO GENERICKÉ VÝROBKY, VČETNĚ PRŮZKUMU TRHU

| (104) | Podle výročních zpráv byla v období let 1995 až 1999 podpora udělena na obecné informační činnosti a činnosti v oblasti PR, pořádání veletrhů a účast na nich a na průzkumy trhu. |
| --- | --- |

(104)

Podle výročních zpráv byla v období let 1995 až 1999 podpora udělena na obecné informační činnosti a činnosti v oblasti PR, pořádání veletrhů a účast na nich a na průzkumy trhu.

| (105) | Obecné informační činnosti a činnosti v oblasti PR, které získaly podporu, byly zaměřeny na prezentování obecných vlastností potravin a řešení otázek obecného zájmu, například zvyšování povědomí a poskytování informací v případě skandálů spojených s potravinami. Činnosti v oblasti PR zahrnovaly také zlepšení komunikačního základu v médiích a byly uskutečňovány prostřednictvím tiskových prohlášení, tiskových konferencí, tiskových služeb, informačních zpravodajů, dnů otevřených dveří a lobbingu. |
| --- | --- |

(105)

Obecné informační činnosti a činnosti v oblasti PR, které získaly podporu, byly zaměřeny na prezentování obecných vlastností potravin a řešení otázek obecného zájmu, například zvyšování povědomí a poskytování informací v případě skandálů spojených s potravinami. Činnosti v oblasti PR zahrnovaly také zlepšení komunikačního základu v médiích a byly uskutečňovány prostřednictvím tiskových prohlášení, tiskových konferencí, tiskových služeb, informačních zpravodajů, dnů otevřených dveří a lobbingu.

| (106) | Podpora byla udělena také na pořádání akcí, jako jsou soutěže, konference, semináře a workshopy v Rakousku a „rakouské týdny“ a veletrhy v jiných členských státech EU, a na účast na těchto akcích. |
| --- | --- |

(106)

Podpora byla udělena také na pořádání akcí, jako jsou soutěže, konference, semináře a workshopy v Rakousku a „rakouské týdny“ a veletrhy v jiných členských státech EU, a na účast na těchto akcích.

| (107) | V případě průzkumů trhu byla podpora udělena na přípravu studií týkajících se obecných tržních údajů o potravinách, rozvoje trhů, chování spotřebitelů a trendů a analýz v oblasti prodeje příslušných zemědělských produktů. |
| --- | --- |

(107)

V případě průzkumů trhu byla podpora udělena na přípravu studií týkajících se obecných tržních údajů o potravinách, rozvoje trhů, chování spotřebitelů a trendů a analýz v oblasti prodeje příslušných zemědělských produktů.

5.   INTENZITA PODPORY

INTENZITA PODPORY

| (108) | Podpora pokryla 100 % způsobilých nákladů na marketingová opatření AMA. |
| --- | --- |

(108)

Podpora pokryla 100 % způsobilých nákladů na marketingová opatření AMA.

| (109) | Podle informací poskytnutých rakouskými orgány podpora na jakostní výrobky a technickou pomoc týkající se značky jakosti a bioznačky nikdy nepřekročila částku 100 000 EUR na jednoho příjemce v období tří let. |
| --- | --- |

(109)

Podle informací poskytnutých rakouskými orgány podpora na jakostní výrobky a technickou pomoc týkající se značky jakosti a bioznačky nikdy nepřekročila částku 100 000 EUR na jednoho příjemce v období tří let.

| (110) | Pokud jde o kontrolní opatření týkající se značky jakosti, rakouské orgány potvrdily, že poskytování podpory bylo ukončeno k roku 2009. |
| --- | --- |

(110)

Pokud jde o kontrolní opatření týkající se značky jakosti, rakouské orgány potvrdily, že poskytování podpory bylo ukončeno k roku 2009.

6.   POSOUZENÍ PODPORY

POSOUZENÍ PODPORY

6.1.   EXISTENCE PODPORY

EXISTENCE PODPORY

| (111) | Článek 107 odst. 1 SFEU, který zakazuje státní podporu, se použije v případě, že podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(111)

Článek 107 odst. 1 SFEU, který zakazuje státní podporu, se použije v případě, že podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

6.1.1.   PODPORA POSKYTOVANÁ STÁTEM NEBO ZE STÁTNÍCH PROSTŘEDKŮ

| (112) | Pro stanovení toho, zda jsou finanční prostředky státními prostředky, není nutné rozlišovat mezi případy, kdy je podpora vyplácena přímo státem nebo kdy je vyplácena veřejným či soukromým subjektem, který stát pro tento účel určil nebo zřídil (46). |
| --- | --- |

(112)

Pro stanovení toho, zda jsou finanční prostředky státními prostředky, není nutné rozlišovat mezi případy, kdy je podpora vyplácena přímo státem nebo kdy je vyplácena veřejným či soukromým subjektem, který stát pro tento účel určil nebo zřídil (46).

46

| (113) | Komise konstatuje, že v daném případě podporu neposkytuje přímo stát, nýbrž AMA, zprostředkující subjekt ustavený zákonem a ovládaný státem (viz 49. bod odůvodnění). AMA spravuje a stoprocentně vlastní společnost AMA Marketing, na základě čehož lze předpokládat, že na ni má rozhodující vliv. Pro účely tohoto oddílu proto budou AMA a AMA Marketing posuzovány společně. Je proto nutné prozkoumat, zda lze poplatky vybrané prostřednictvím AMA považovat za státní prostředky připsatelné státu. |
| --- | --- |

(113)

Komise konstatuje, že v daném případě podporu neposkytuje přímo stát, nýbrž AMA, zprostředkující subjekt ustavený zákonem a ovládaný státem (viz 49. bod odůvodnění). AMA spravuje a stoprocentně vlastní společnost AMA Marketing, na základě čehož lze předpokládat, že na ni má rozhodující vliv. Pro účely tohoto oddílu proto budou AMA a AMA Marketing posuzovány společně. Je proto nutné prozkoumat, zda lze poplatky vybrané prostřednictvím AMA považovat za státní prostředky připsatelné státu.

| (114) | AMA a AMA Marketing byly ustaveny zákonem. Stát stanoví cíle těchto subjektů (článek 2 zákona o AMA), jejich řídicí strukturu (články 4–17 zákona o AMA) a složení správní rady (viz také 118. bod odůvodnění). Tyto subjekty jsou proto ovládány státem. Jejich marketingové činnosti jsou financovány parafiskálními dávkami (viz 49. a 53. bod odůvodnění) (47). Zákon o AMA (čl. 21a odst. 1) stanoví používání vybraných poplatků. AMA podléhá kontrole státních institucí, jako je rakouský Účetní dvůr. (48) Zákon o AMA dále v článku 29 stanoví, že při výkonu správních postupů uplatňuje AMA všeobecný zákon o správním řízení (allgemeines Verwaltungsverfahrensgesetz). |
| --- | --- |

(114)

AMA a AMA Marketing byly ustaveny zákonem. Stát stanoví cíle těchto subjektů (článek 2 zákona o AMA), jejich řídicí strukturu (články 4–17 zákona o AMA) a složení správní rady (viz také 118. bod odůvodnění). Tyto subjekty jsou proto ovládány státem. Jejich marketingové činnosti jsou financovány parafiskálními dávkami (viz 49. a 53. bod odůvodnění) (47). Zákon o AMA (čl. 21a odst. 1) stanoví používání vybraných poplatků. AMA podléhá kontrole státních institucí, jako je rakouský Účetní dvůr. (48) Zákon o AMA dále v článku 29 stanoví, že při výkonu správních postupů uplatňuje AMA všeobecný zákon o správním řízení (allgemeines Verwaltungsverfahrensgesetz).

47

48

| (115) | Rozhodnutí AMA lze napadnout u Spolkového správního soudu (Bundesverwaltungsgericht). (49) Podle zákon o AMA ve znění z roku 2004 lze rozhodnutí AMA napadnout u ministerstva zemědělství a lesnictví. |
| --- | --- |

(115)

Rozhodnutí AMA lze napadnout u Spolkového správního soudu (Bundesverwaltungsgericht). (49) Podle zákon o AMA ve znění z roku 2004 lze rozhodnutí AMA napadnout u ministerstva zemědělství a lesnictví.

49

| (116) | Výběr příspěvku podle zákona o AMA je v pravomoci AMA. AMA má pravomoc kontrolovat prostory nebo zemědělské oblasti a vyžadovat zprávy či podklady od podniků povinných k poplatku. (50) Porušení zákona o AMA trestá okresní správní orgán (Bezirksverwaltungsbehörde) pokutou ve výši až 3 630 EUR. (51) Pokus obejít pravidla AMA se také trestá. V případě, že pokutu není možné vybrat, lze uložit trest odnětí svobody v délce trvání až šesti týdnů. (52) |
| --- | --- |

(116)

Výběr příspěvku podle zákona o AMA je v pravomoci AMA. AMA má pravomoc kontrolovat prostory nebo zemědělské oblasti a vyžadovat zprávy či podklady od podniků povinných k poplatku. (50) Porušení zákona o AMA trestá okresní správní orgán (Bezirksverwaltungsbehörde) pokutou ve výši až 3 630 EUR. (51) Pokus obejít pravidla AMA se také trestá. V případě, že pokutu není možné vybrat, lze uložit trest odnětí svobody v délce trvání až šesti týdnů. (52)

50

51

52

| (117) | Rakouské orgány uvedly, že účel poplatku, jeho rozsah a maximální výše jsou stanoveny v zákoně o AMA. (53) Konkrétní výši poplatku stanoví správní rada AMA (Verwaltungsrat der Agrarmarkt Austria). Správní rada stanoví konkrétní výši poplatku na základě situace na trhu u každého dotčeného výrobku, vývoje tržeb, příjmové situace domácích výrobků v Rakousku a v zahraničí a potřeby a vhodnosti provádění marketingových opatření. (54) |
| --- | --- |

(117)

Rakouské orgány uvedly, že účel poplatku, jeho rozsah a maximální výše jsou stanoveny v zákoně o AMA. (53) Konkrétní výši poplatku stanoví správní rada AMA (Verwaltungsrat der Agrarmarkt Austria). Správní rada stanoví konkrétní výši poplatku na základě situace na trhu u každého dotčeného výrobku, vývoje tržeb, příjmové situace domácích výrobků v Rakousku a v zahraničí a potřeby a vhodnosti provádění marketingových opatření. (54)

53

54

| (118) | Správní rada AMA se skládá ze čtyř členů zastupujících zemědělskou komoru Rakouska (Landwirtschaftskammer Österreich), spolkovou komoru práce (Bundesarbeitskammer), hospodářskou komoru Rakouska (Wirtschaftskammer Österreich) a rakouský odborový svaz (Österreichischer Gewerkschaftsbund). (55) |
| --- | --- |

(118)

Správní rada AMA se skládá ze čtyř členů zastupujících zemědělskou komoru Rakouska (Landwirtschaftskammer Österreich), spolkovou komoru práce (Bundesarbeitskammer), hospodářskou komoru Rakouska (Wirtschaftskammer Österreich) a rakouský odborový svaz (Österreichischer Gewerkschaftsbund). (55)

55

| (119) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise ověřila použití judikatury ve věci Pearle na tento případ. Soudní dvůr dne 15. července 2004 ve svém rozsudku ve věci Pearle (56) zdůraznil, že povinné příspěvky vybrané zprostředkujícím subjektem od všech podniků v obchodním odvětví lze považovat za jiné než státní prostředky, pokud jsou splněny tyto kumulativní podmínky:






  — | dotčené opatření je přijato profesionální organizací zastupující dané podniky a zaměstnance v obchodním odvětví a není použito jako nástroj pro provádění politiky přijaté státem; |
| --- | --- | --- |

(119)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise ověřila použití judikatury ve věci Pearle na tento případ. Soudní dvůr dne 15. července 2004 ve svém rozsudku ve věci Pearle (56) zdůraznil, že povinné příspěvky vybrané zprostředkujícím subjektem od všech podniků v obchodním odvětví lze považovat za jiné než státní prostředky, pokud jsou splněny tyto kumulativní podmínky:

Pearle

Pearle

56

—

dotčené opatření je přijato profesionální organizací zastupující dané podniky a zaměstnance v obchodním odvětví a není použito jako nástroj pro provádění politiky přijaté státem;

| — | takto přijaté cíle jsou zcela financovány z příspěvků podniků v tomto odvětví; |
| --- | --- |

—

takto přijaté cíle jsou zcela financovány z příspěvků podniků v tomto odvětví;

| — | metoda financování a procentní podíl/částka příspěvků jsou přijaty v profesionální organizaci obchodního odvětví zástupci zaměstnavatelů a zaměstnanců bez zásahu ze strany státu; |
| --- | --- |

—

metoda financování a procentní podíl/částka příspěvků jsou přijaty v profesionální organizaci obchodního odvětví zástupci zaměstnavatelů a zaměstnanců bez zásahu ze strany státu;

| — | příspěvky musí být použity pro financování opatření bez jakékoli možnosti zásahu ze strany státu. |
| --- | --- |

—

příspěvky musí být použity pro financování opatření bez jakékoli možnosti zásahu ze strany státu.

| (120) | Na základě dostupných informací se Komise domnívá, že předmětný režim nesplňuje všechny uvedené podmínky. |
| --- | --- |

(120)

Na základě dostupných informací se Komise domnívá, že předmětný režim nesplňuje všechny uvedené podmínky.

| (121) | Pokud jde o první podmínku, je třeba konstatovat, že financování marketingových opatření nespravuje profesionální organizace zastupující odvětví, nýbrž AMA Marketing, veřejný subjekt ustavený a ovládaný státem (viz 49. bod odůvodnění a článek 3 zákona o AMA). |
| --- | --- |

(121)

Pokud jde o první podmínku, je třeba konstatovat, že financování marketingových opatření nespravuje profesionální organizace zastupující odvětví, nýbrž AMA Marketing, veřejný subjekt ustavený a ovládaný státem (viz 49. bod odůvodnění a článek 3 zákona o AMA).

| (122) | Co se týče třetí podmínky, odvod a maximální částka příspěvků jsou stanoveny zákonem (tj. zákonem o AMA) a vybírá je subjekt ovládaný státem, nikoli profesionální organizace obchodního odvětví. Podle zákona o AMA se navíc jedná o povinný odvod (viz 53. bod odůvodnění). Tyto prvky prokazují zásah ze strany státu týkající se metody financování podpory. |
| --- | --- |

(122)

Co se týče třetí podmínky, odvod a maximální částka příspěvků jsou stanoveny zákonem (tj. zákonem o AMA) a vybírá je subjekt ovládaný státem, nikoli profesionální organizace obchodního odvětví. Podle zákona o AMA se navíc jedná o povinný odvod (viz 53. bod odůvodnění). Tyto prvky prokazují zásah ze strany státu týkající se metody financování podpory.

| (123) | Komise se proto domnívá, že daný případ se liší od podmínek, za nichž příspěvky analyzované v rozsudku Soudního dvora ve věci Pearle nebyly považovány za státní prostředky. |
| --- | --- |

(123)

Komise se proto domnívá, že daný případ se liší od podmínek, za nichž příspěvky analyzované v rozsudku Soudního dvora ve věci Pearle nebyly považovány za státní prostředky.

| (124) | Dne 30. května 2013 Soudní dvůr ve věci Doux Élevage odpověděl na žádost o rozhodnutí o předběžné otázce, která se týkala výkladu pojmu „státní prostředky“ (57). |
| --- | --- |

(124)

Dne 30. května 2013 Soudní dvůr ve věci Doux Élevage odpověděl na žádost o rozhodnutí o předběžné otázce, která se týkala výkladu pojmu „státní prostředky“ (57).

Doux Élevage

57

| (125) | Soudní dvůr došel v rozsudku k závěru, že rozhodnutí vnitrostátního orgánu rozšířit na všechny obory zemědělského odvětví působnost dohody, která v rámci mezioborové organizace uznané vnitrostátním orgánem zavádí příspěvek s cílem umožnit provádění opatření týkajících se komunikace, propagace, vnějších vztahů, zajišťování jakosti, výzkumu a ochrany zájmů dotčeného odvětví, a činí tak povinnost zaplacení příspěvku obecně platnou, nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(125)

Soudní dvůr došel v rozsudku k závěru, že rozhodnutí vnitrostátního orgánu rozšířit na všechny obory zemědělského odvětví působnost dohody, která v rámci mezioborové organizace uznané vnitrostátním orgánem zavádí příspěvek s cílem umožnit provádění opatření týkajících se komunikace, propagace, vnějších vztahů, zajišťování jakosti, výzkumu a ochrany zájmů dotčeného odvětví, a činí tak povinnost zaplacení příspěvku obecně platnou, nepředstavuje státní podporu.

| (126) | Soudní dvůr vyjádřil v rozsudku názor, že tyto příspěvky pocházejí od soukromých hospodářských subjektů, které vykonávají hospodářskou činnost na dotčených trzích, a že tedy tento mechanismus nezahrnuje žádný přímý či nepřímý převod státních prostředků. Finanční prostředky plynoucí z těchto plateb neprocházely státním rozpočtem ani skrze jiný veřejný subjekt a stát se z jakéhokoli důvodu nevzdal žádných prostředků (jako jsou daně, poplatky, příspěvky či jiné prostředky), které by podle vnitrostátních právních předpisů měly být odváděny do státního rozpočtu. |
| --- | --- |

(126)

Soudní dvůr vyjádřil v rozsudku názor, že tyto příspěvky pocházejí od soukromých hospodářských subjektů, které vykonávají hospodářskou činnost na dotčených trzích, a že tedy tento mechanismus nezahrnuje žádný přímý či nepřímý převod státních prostředků. Finanční prostředky plynoucí z těchto plateb neprocházely státním rozpočtem ani skrze jiný veřejný subjekt a stát se z jakéhokoli důvodu nevzdal žádných prostředků (jako jsou daně, poplatky, příspěvky či jiné prostředky), které by podle vnitrostátních právních předpisů měly být odváděny do státního rozpočtu.

| (127) | Na rozdíl od uvedeného případu tento případ nezahrnuje (dobrovolné) příspěvky stanovené kolektivně mezioborovou organizací. Jak vyplývá z 53. bodu odůvodnění výše, rakouské podniky působící v oblasti zemědělství a potravinářství platí povinné odvody stanovené v zákoně o AMA. Tyto odvody proto nejsou soukromé povahy, nýbrž byly uloženy státem prostřednictvím právního aktu. |
| --- | --- |

(127)

Na rozdíl od uvedeného případu tento případ nezahrnuje (dobrovolné) příspěvky stanovené kolektivně mezioborovou organizací. Jak vyplývá z 53. bodu odůvodnění výše, rakouské podniky působící v oblasti zemědělství a potravinářství platí povinné odvody stanovené v zákoně o AMA. Tyto odvody proto nejsou soukromé povahy, nýbrž byly uloženy státem prostřednictvím právního aktu.

| (128) | Kromě toho, na rozdíl od věci Doux Élevage, se AMA netýká příspěvků zavedených soukromými organizacemi. Jak je uvedeno ve 49. až 54. bodě odůvodnění, příspěvky jsou stanoveny státem a spravovány prostřednictvím AMA, což je veřejnoprávní subjekt ustavený zákonem o AMA a ovládaný státem. Režim spravuje AMA Marketing, 100 % dceřiná společnost AMA. |
| --- | --- |

(128)

Kromě toho, na rozdíl od věci Doux Élevage, se AMA netýká příspěvků zavedených soukromými organizacemi. Jak je uvedeno ve 49. až 54. bodě odůvodnění, příspěvky jsou stanoveny státem a spravovány prostřednictvím AMA, což je veřejnoprávní subjekt ustavený zákonem o AMA a ovládaný státem. Režim spravuje AMA Marketing, 100 % dceřiná společnost AMA.

Doux Élevage

| (129) | Soudní dvůr byl ve věci Doux Élevage toho názoru, že si dotčené příspěvky po celou dobu zachovaly svůj soukromý charakter a že vnitrostátní orgány nemohly využívat tyto zdroje především k podpoře určitých podniků. Byly to spíše dotčené mezioborové organizace, které rozhodovaly o využití těchto zdrojů, a tyto zdroje tak byly zcela určeny na plnění cílů stanovených těmito organizacemi. Příslušné zdroje také nepodléhaly neustálé veřejné kontrole a nebyly k dispozici státním orgánům. |
| --- | --- |

(129)

Soudní dvůr byl ve věci Doux Élevage toho názoru, že si dotčené příspěvky po celou dobu zachovaly svůj soukromý charakter a že vnitrostátní orgány nemohly využívat tyto zdroje především k podpoře určitých podniků. Byly to spíše dotčené mezioborové organizace, které rozhodovaly o využití těchto zdrojů, a tyto zdroje tak byly zcela určeny na plnění cílů stanovených těmito organizacemi. Příslušné zdroje také nepodléhaly neustálé veřejné kontrole a nebyly k dispozici státním orgánům.

Doux Élevage

| (130) | Na rozdíl od věci Doux Élevage nebyly v této projednávané věci cíle, které sleduje AMA, stanoveny soukromou organizací rozhodující o využití těchto prostředků, nýbrž právním aktem upravujícím fungování veřejného subjektu (tj. zákonem o AMA, viz 54. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(130)

Na rozdíl od věci Doux Élevage nebyly v této projednávané věci cíle, které sleduje AMA, stanoveny soukromou organizací rozhodující o využití těchto prostředků, nýbrž právním aktem upravujícím fungování veřejného subjektu (tj. zákonem o AMA, viz 54. bod odůvodnění).

Doux Élevage

| (131) | Podmínky podle věci Doux Élevage umožňující předpokládat existenci soukromých zdrojů proto nejsou splněny. |
| --- | --- |

(131)

Podmínky podle věci Doux Élevage umožňující předpokládat existenci soukromých zdrojů proto nejsou splněny.

Doux Élevage

| (132) | Komise se na základě výše uvedených důvodů domnívá, že financování dotčených opatření, jež provádí AMA, lze přisoudit státu, a tyto prostředky proto představují státní podporu. |
| --- | --- |

(132)

Komise se na základě výše uvedených důvodů domnívá, že financování dotčených opatření, jež provádí AMA, lze přisoudit státu, a tyto prostředky proto představují státní podporu.

6.1.2.   SELEKTIVNÍ VÝHODA

| (133) | Podle ustálené judikatury Soudního dvora jsou za podporu považována opatření, která mohou v jakékoli formě přímo nebo nepřímo zvýhodňovat některé podniky nebo která musejí být považována za hospodářské zvýhodnění, které by podnik příjemce nezískal za obvyklých podmínek na trhu (58). Opatření, která v různých formách zmírňují dopad nákladů, které se obvykle promítají do rozpočtu podniku a které, aniž by tedy byly dotacemi v úzkém smyslu slova, jsou podobného charakteru a mají stejný účinek, se také považují za podporu (59). Soudní dvůr rovněž poukázal na skutečnost, že opatření přijaté veřejným orgánem a zvýhodňující některé podniky nebo výrobky neztrácí povahu bezúplatné výhody na základě skutečnosti, že je zcela nebo zčásti financováno z příspěvků uložených veřejným orgánem a vybíraných od dotčených podniků. (60) |
| --- | --- |

(133)

Podle ustálené judikatury Soudního dvora jsou za podporu považována opatření, která mohou v jakékoli formě přímo nebo nepřímo zvýhodňovat některé podniky nebo která musejí být považována za hospodářské zvýhodnění, které by podnik příjemce nezískal za obvyklých podmínek na trhu (58). Opatření, která v různých formách zmírňují dopad nákladů, které se obvykle promítají do rozpočtu podniku a které, aniž by tedy byly dotacemi v úzkém smyslu slova, jsou podobného charakteru a mají stejný účinek, se také považují za podporu (59). Soudní dvůr rovněž poukázal na skutečnost, že opatření přijaté veřejným orgánem a zvýhodňující některé podniky nebo výrobky neztrácí povahu bezúplatné výhody na základě skutečnosti, že je zcela nebo zčásti financováno z příspěvků uložených veřejným orgánem a vybíraných od dotčených podniků. (60)

58

59

60

| (134) | Opatření zvýhodňuje společnosti, které působí v oblasti výroby, zpracování a uvádění na trh zemědělských produktů, včetně potravinářského průmyslu (viz 46. bod odůvodnění), prostřednictvím reklamy, podpory jakostních výrobků a technické pomoci. |
| --- | --- |

(134)

Opatření zvýhodňuje společnosti, které působí v oblasti výroby, zpracování a uvádění na trh zemědělských produktů, včetně potravinářského průmyslu (viz 46. bod odůvodnění), prostřednictvím reklamy, podpory jakostních výrobků a technické pomoci.

| (135) | Rakouské orgány byly v této souvislosti vyzvány, aby poskytly více informací ohledně rozsahu příjemců, jakož i počtu příjemců podle jednotlivých marketingových opatření. Rakouské orgány při poskytnutí informací ze dne 14. září 2012 odpověděly, že nelze určit příjemce každého jednotlivého opatření, neboť z režimu měli prospěch nejen výrobci a maloobchodníci používající příslušná loga, ale i výrobci, kteří do režimu, a tudíž i do samotného odvětví, nebyli zapojeni přímo. Rakousko uvedlo, že dotčená opatření zvýšila obecné povědomí spotřebitelů, a tak i výrobci, kteří se režimu neúčastnili, museli zvýšit kvalitu svých výrobků. |
| --- | --- |

(135)

Rakouské orgány byly v této souvislosti vyzvány, aby poskytly více informací ohledně rozsahu příjemců, jakož i počtu příjemců podle jednotlivých marketingových opatření. Rakouské orgány při poskytnutí informací ze dne 14. září 2012 odpověděly, že nelze určit příjemce každého jednotlivého opatření, neboť z režimu měli prospěch nejen výrobci a maloobchodníci používající příslušná loga, ale i výrobci, kteří do režimu, a tudíž i do samotného odvětví, nebyli zapojeni přímo. Rakousko uvedlo, že dotčená opatření zvýšila obecné povědomí spotřebitelů, a tak i výrobci, kteří se režimu neúčastnili, museli zvýšit kvalitu svých výrobků.

| (136) | Kromě toho Komise v rozhodnutí o zahájení řízení Rakousko vyzvala, aby vyjasnilo, do jaké míry má z dotčených marketingových opatření prospěch potravinářský průmysl. Rakouské orgány použily tentýž výše uvedený argument (135. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(136)

Kromě toho Komise v rozhodnutí o zahájení řízení Rakousko vyzvala, aby vyjasnilo, do jaké míry má z dotčených marketingových opatření prospěch potravinářský průmysl. Rakouské orgány použily tentýž výše uvedený argument (135. bod odůvodnění).

| (137) | Podle judikatury (61) si opatření zachovává selektivní povahu i v případě, že se vztahuje na celé odvětví (ne však na jiná odvětví). Argumenty rakouských orgánů, podle nichž má dotčené opatření obecnou povahu, je třeba odmítnout. |
| --- | --- |

(137)

Podle judikatury (61) si opatření zachovává selektivní povahu i v případě, že se vztahuje na celé odvětví (ne však na jiná odvětví). Argumenty rakouských orgánů, podle nichž má dotčené opatření obecnou povahu, je třeba odmítnout.

61

6.1.3.   NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A DOPAD NA OBCHOD

| (138) | Podle judikatury Soudního dvora vede posílení konkurenčního postavení podniku díky poskytnutí státní podpory za normálních okolností k narušení hospodářské soutěže oproti konkurenčním podnikům, které tuto podporu nedostávají (62). Podpora podniku, který svou činnost provozuje na otevřeném trhu v rámci Unie, by mohla narušit obchod mezi členskými státy (63). |
| --- | --- |

(138)

Podle judikatury Soudního dvora vede posílení konkurenčního postavení podniku díky poskytnutí státní podpory za normálních okolností k narušení hospodářské soutěže oproti konkurenčním podnikům, které tuto podporu nedostávají (62). Podpora podniku, který svou činnost provozuje na otevřeném trhu v rámci Unie, by mohla narušit obchod mezi členskými státy (63).

62

63

| (139) | V období 1995 až 2008 dosáhl obchod se zemědělskými produkty uvnitř Unie značného objemu. Například v roce 2004 se obchod uvnitř Unie týkal zemědělských produktů v EU v hodnotě zhruba 183 miliard EUR (dovoz) až zhruba 187 miliard EUR (vývoz), což představuje zhruba 57 % celkové zemědělské produkce ve výši 324 miliard EUR (64). |
| --- | --- |

(139)

V období 1995 až 2008 dosáhl obchod se zemědělskými produkty uvnitř Unie značného objemu. Například v roce 2004 se obchod uvnitř Unie týkal zemědělských produktů v EU v hodnotě zhruba 183 miliard EUR (dovoz) až zhruba 187 miliard EUR (vývoz), což představuje zhruba 57 % celkové zemědělské produkce ve výši 324 miliard EUR (64).

64

| (140) | S ohledem na značný objem obchodu se zemědělskými produkty uvnitř Unie v příslušném období se lze proto domnívat, že opatření, jichž se týká toto rozhodnutí, narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy. Kromě jiného to potvrzují i některá prohlášení samotné společnosti AMA uvedená v jejích výročních zprávách za příslušné období (viz 84. až 90. bod odůvodnění výše), která prokazují, že AMA si byla vědoma skutečnosti, že dotčené marketingové činnosti pravděpodobně podporovaly domácí výrobu na úkor výrobců z jiných členských států. |
| --- | --- |

(140)

S ohledem na značný objem obchodu se zemědělskými produkty uvnitř Unie v příslušném období se lze proto domnívat, že opatření, jichž se týká toto rozhodnutí, narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy. Kromě jiného to potvrzují i některá prohlášení samotné společnosti AMA uvedená v jejích výročních zprávách za příslušné období (viz 84. až 90. bod odůvodnění výše), která prokazují, že AMA si byla vědoma skutečnosti, že dotčené marketingové činnosti pravděpodobně podporovaly domácí výrobu na úkor výrobců z jiných členských států.

| (141) | Vzhledem k výše uvedenému došlo k naplnění podmínek čl. 107 odst. 1 SFEU. Lze tudíž konstatovat, že opatření projednávaná v tomto rozhodnutí představují státní podporu ve smyslu uvedeného článku. |
| --- | --- |

(141)

Vzhledem k výše uvedenému došlo k naplnění podmínek čl. 107 odst. 1 SFEU. Lze tudíž konstatovat, že opatření projednávaná v tomto rozhodnutí představují státní podporu ve smyslu uvedeného článku.

6.2.   ČASOVÁ PŮSOBNOST ROZHODNUTÍ A EXISTUJÍCÍ PODPORA

ČASOVÁ PŮSOBNOST ROZHODNUTÍ A EXISTUJÍCÍ PODPORA

| (142) | Předmětem rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2012 byla neoznámená marketingová opatření AMA v rámci režimu podpory NN 34/2000 a opatření AMA, kterých se týkalo zrušené rozhodnutí Komise NN 34 A/2000. |
| --- | --- |

(142)

Předmětem rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2012 byla neoznámená marketingová opatření AMA v rámci režimu podpory NN 34/2000 a opatření AMA, kterých se týkalo zrušené rozhodnutí Komise NN 34 A/2000.

| (143) | Vzhledem k tomu, že zákon o AMA a jeho prováděcí ustanovení byly několikrát pozměněny, že bylo přijato mnoho procedurálních kroků a že podpora je tvořena řadou opatření s různou dobou trvání, je třeba určit přesné datum zahájení a ukončení provádění opatření, tj. časovou působnost rozhodnutí. |
| --- | --- |

(143)

Vzhledem k tomu, že zákon o AMA a jeho prováděcí ustanovení byly několikrát pozměněny, že bylo přijato mnoho procedurálních kroků a že podpora je tvořena řadou opatření s různou dobou trvání, je třeba určit přesné datum zahájení a ukončení provádění opatření, tj. časovou působnost rozhodnutí.

| (144) | Na základě informací poskytnutých rakouskými orgány byla marketingová opatření zavedena již od roku 1994, tedy přede dnem 1. ledna 1995, datem přistoupení Rakouska k Evropské unii. Rakouské orgány však opatření AMA Komisi v souladu s článkem 143 nebo 144 Aktu o přistoupení Rakouské republiky neoznámily (viz 34. bod odůvodnění), a opatření tak nelze považovat za existující podporu. Tato opatření by proto měla být považována za novou podporu neoznámenou k datu přistoupení dne 1. ledna 1995, jež by tak mělo být považováno za datum zahájení poskytování podpory. |
| --- | --- |

(144)

Na základě informací poskytnutých rakouskými orgány byla marketingová opatření zavedena již od roku 1994, tedy přede dnem 1. ledna 1995, datem přistoupení Rakouska k Evropské unii. Rakouské orgány však opatření AMA Komisi v souladu s článkem 143 nebo 144 Aktu o přistoupení Rakouské republiky neoznámily (viz 34. bod odůvodnění), a opatření tak nelze považovat za existující podporu. Tato opatření by proto měla být považována za novou podporu neoznámenou k datu přistoupení dne 1. ledna 1995, jež by tak mělo být považováno za datum zahájení poskytování podpory.

| (145) | Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění, rakouské orgány kromě toho tvrdí, že v dopise ze dne 23. června 1997 poskytly vyplněný oznamovací formulář týkající se marketingových opatření AMA, na nějž Komise ve stanovené dvouměsíční lhůtě nereagovala (65). Podle jejich názoru se jednalo o platné oznámení a po uplynutí dvouměsíční lhůty měla být podpora považována za schválenou, a tudíž za existující podporu. Stejná argumentace je použita i v právním stanovisku připojeném k předložení informací ze dne 25. února 2015. |
| --- | --- |

(145)

Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění, rakouské orgány kromě toho tvrdí, že v dopise ze dne 23. června 1997 poskytly vyplněný oznamovací formulář týkající se marketingových opatření AMA, na nějž Komise ve stanovené dvouměsíční lhůtě nereagovala (65). Podle jejich názoru se jednalo o platné oznámení a po uplynutí dvouměsíční lhůty měla být podpora považována za schválenou, a tudíž za existující podporu. Stejná argumentace je použita i v právním stanovisku připojeném k předložení informací ze dne 25. února 2015.

65

| (146) | Komise s tímto argumentem nesouhlasí. Vzhledem k tomu, že opatření byla provedena již před rokem 1997, výše zmíněný dopis nelze považovat za platné oznámení opatření podle čl. 108 odst. 3 SFEU, a podporu tak není možné kvalifikovat jako existující podporu. Podle rozsudku ve věci Lorenz by podpora byla považována za existující podporu pouze tehdy, pokud by při oznámení daného opatření Komisi nebyla ještě provedena; v případě, že opatření ještě nebylo provedeno, mohla by podpora být považována za existující pouze tehdy, pokud členský stát po uplynutí dvouměsíční lhůty předložil Komisi předběžné oznámení. Rakouské orgány však opatření provedly před formálním oznámením a nepředložily Komisi předběžné oznámení. Výše zmíněným dopisem ze dne 23. června 1997 se předmětné opatření proto nemění v existující podporu ve smyslu čl. 108 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(146)

Komise s tímto argumentem nesouhlasí. Vzhledem k tomu, že opatření byla provedena již před rokem 1997, výše zmíněný dopis nelze považovat za platné oznámení opatření podle čl. 108 odst. 3 SFEU, a podporu tak není možné kvalifikovat jako existující podporu. Podle rozsudku ve věci Lorenz by podpora byla považována za existující podporu pouze tehdy, pokud by při oznámení daného opatření Komisi nebyla ještě provedena; v případě, že opatření ještě nebylo provedeno, mohla by podpora být považována za existující pouze tehdy, pokud členský stát po uplynutí dvouměsíční lhůty předložil Komisi předběžné oznámení. Rakouské orgány však opatření provedly před formálním oznámením a nepředložily Komisi předběžné oznámení. Výše zmíněným dopisem ze dne 23. června 1997 se předmětné opatření proto nemění v existující podporu ve smyslu čl. 108 odst. 1 SFEU.

| (147) | S ohledem na výše uvedené informace a úvahy dospěla Komise k závěru, že pokud jde o časovou působnost rozhodnutí, je datem zahájení provádění všech marketingových opatření AMA 1. leden 1995 (viz 34. a 144. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(147)

S ohledem na výše uvedené informace a úvahy dospěla Komise k závěru, že pokud jde o časovou působnost rozhodnutí, je datem zahájení provádění všech marketingových opatření AMA 1. leden 1995 (viz 34. a 144. bod odůvodnění).

| (148) | Co se týče data ukončení provádění opatření, rakouské orgány dopisem ze dne 14. září 2012 potvrdily, že opatření oznámená jako režim podpory N 239/2004 se vztahují k jedné části opatření AMA, která jsou předmětem šetření ve věci č. NN 34/2000 (po významných změnách opatření v zájmu dodržení platných pravidel (viz 39. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(148)

Co se týče data ukončení provádění opatření, rakouské orgány dopisem ze dne 14. září 2012 potvrdily, že opatření oznámená jako režim podpory N 239/2004 se vztahují k jedné části opatření AMA, která jsou předmětem šetření ve věci č. NN 34/2000 (po významných změnách opatření v zájmu dodržení platných pravidel (viz 39. bod odůvodnění).

| (149) | V témže dopise rakouské orgány potvrdily, že v období po roce 2002 neprovedla AMA Marketing jiná opatření podpory než ta, na něž se vztahuje rozhodnutí NN 34 A/2000 a režim N 239/2004 (a jejich následná prodloužení (66)). |
| --- | --- |

(149)

V témže dopise rakouské orgány potvrdily, že v období po roce 2002 neprovedla AMA Marketing jiná opatření podpory než ta, na něž se vztahuje rozhodnutí NN 34 A/2000 a režim N 239/2004 (a jejich následná prodloužení (66)).

66

| (150) | Z informací poskytnutých rakouskými orgány vyplývá, že schválený režim podpory N 570/1998 se nevztahuje k marketingovým opatřením AMA, která jsou předmětem tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(150)

Z informací poskytnutých rakouskými orgány vyplývá, že schválený režim podpory N 570/1998 se nevztahuje k marketingovým opatřením AMA, která jsou předmětem tohoto rozhodnutí.

| (151) | Pokud jde o bioznačku AMA a značku jakosti AMA, byl datem ukončení poskytování podpory 31. prosinec 2008, s výjimkou reklamních opatření pro bioznačku, která byla ukončena dne 31. prosince 2006 (viz 15. a 19. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(151)

Pokud jde o bioznačku AMA a značku jakosti AMA, byl datem ukončení poskytování podpory 31. prosinec 2008, s výjimkou reklamních opatření pro bioznačku, která byla ukončena dne 31. prosince 2006 (viz 15. a 19. bod odůvodnění).

| (152) | Ostatní marketingová opatření AMA byla uplatňována do dne 20. října 2004, kdy bylo schváleno rozhodnutí N 239/2004 (viz výše kapitola 1.4 a 39. bod odůvodnění). Působnost tohoto rozhodnutí se proto týká období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 2008 v případě všech opatření kromě opatření na propagaci bioznačky, u nichž je relevantním obdobím 1. leden 1995 až 31. prosinec 2006, a ostatních marketingových opatření, u nichž je relevantním obdobím 1. leden 1995 až 20. říjen 2004. |
| --- | --- |

(152)

Ostatní marketingová opatření AMA byla uplatňována do dne 20. října 2004, kdy bylo schváleno rozhodnutí N 239/2004 (viz výše kapitola 1.4 a 39. bod odůvodnění). Působnost tohoto rozhodnutí se proto týká období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 2008 v případě všech opatření kromě opatření na propagaci bioznačky, u nichž je relevantním obdobím 1. leden 1995 až 31. prosinec 2006, a ostatních marketingových opatření, u nichž je relevantním obdobím 1. leden 1995 až 20. říjen 2004.

7.   PROTIPRÁVNOST PODPORY

PROTIPRÁVNOST PODPORY

| (153) | Z článku 108 odst. 3 SFEU vyplývá, že Komise musí být informována o záměrech poskytnout nebo upravit podpory. Podle čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 je nová podpora uskutečňovaná v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU protiprávní. Povinnost oznámit státní podporu je uvedena v článku 2 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(153)

Z článku 108 odst. 3 SFEU vyplývá, že Komise musí být informována o záměrech poskytnout nebo upravit podpory. Podle čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 je nová podpora uskutečňovaná v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU protiprávní. Povinnost oznámit státní podporu je uvedena v článku 2 uvedeného nařízení.

| (154) | Rakousko neinformovalo Komisi v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU o ustanoveních zavádějících předmětná opatření a o odvodu pro jejich financování předtím, než je uvedlo v účinnost. |
| --- | --- |

(154)

Rakousko neinformovalo Komisi v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU o ustanoveních zavádějících předmětná opatření a o odvodu pro jejich financování předtím, než je uvedlo v účinnost.

| (155) | Jak vyplývá z kapitoly 6 výše, opatření provedená Rakouskem představují státní podporu. Podle 34. bodu odůvodnění byla marketingová opatření zavedena již od roku 1994, tedy přede dnem 1. ledna 1995, datem přistoupení Rakouska k Evropské unii. Rakouské orgány však opatření AMA Komisi v souladu s článkem 143 nebo 144 Aktu o přistoupení Rakouské republiky nikdy neoznámily. Tato podpora proto při přistoupení představovala novou podporu a rakouské orgány ji měly oznámit. Bez řádného oznámení je podpora podle příslušných ustanovení SFEU protiprávní (viz v tomto ohledu také 144. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(155)

Jak vyplývá z kapitoly 6 výše, opatření provedená Rakouskem představují státní podporu. Podle 34. bodu odůvodnění byla marketingová opatření zavedena již od roku 1994, tedy přede dnem 1. ledna 1995, datem přistoupení Rakouska k Evropské unii. Rakouské orgány však opatření AMA Komisi v souladu s článkem 143 nebo 144 Aktu o přistoupení Rakouské republiky nikdy neoznámily. Tato podpora proto při přistoupení představovala novou podporu a rakouské orgány ji měly oznámit. Bez řádného oznámení je podpora podle příslušných ustanovení SFEU protiprávní (viz v tomto ohledu také 144. bod odůvodnění).

| (156) | Navíc, jak vyplývá z 9., 36. a 148. bodu odůvodnění, dopis ze dne 23. června 1997 ani dopis ze dne 19. prosince 2002 nelze považovat za platné oznámení této nové podpory. |
| --- | --- |

(156)

Navíc, jak vyplývá z 9., 36. a 148. bodu odůvodnění, dopis ze dne 23. června 1997 ani dopis ze dne 19. prosince 2002 nelze považovat za platné oznámení této nové podpory.

8.   POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI PODPORY

POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI PODPORY

8.1.   PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE PŮVODU VÝROBKŮ

PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE PŮVODU VÝROBKŮ

| (157) | Tribunál zrušil rozhodnutí Komise NN 34 A/2000 s odůvodněním, že se v zákoně o AMA z roku 1992 vyskytl rozpor. V § 21a, který se týká účelu příspěvku, byl uveden odkaz na domácí výrobky. Přesněji řečeno, bod 1 odkazoval na cíl „podpory a záruky prodeje domácích zemědělských a lesnických produktů a odvozených výrobků“ (67). Bod 2 se týkal „podpory dalších marketingových opatření (zejména poskytování služeb a nákladů na personál, které jsou s tím spojeny)“. |
| --- | --- |

(157)

Tribunál zrušil rozhodnutí Komise NN 34 A/2000 s odůvodněním, že se v zákoně o AMA z roku 1992 vyskytl rozpor. V § 21a, který se týká účelu příspěvku, byl uveden odkaz na domácí výrobky. Přesněji řečeno, bod 1 odkazoval na cíl „podpory a záruky prodeje domácích zemědělských a lesnických produktů a odvozených výrobků“ (67). Bod 2 se týkal „podpory dalších marketingových opatření (zejména poskytování služeb a nákladů na personál, které jsou s tím spojeny)“.

67

| (158) | Tribunál uvedl, že omezení na domácí výrobky podle § 21a bodu 1 zákona o AMA z roku 1992 vedlo k pochybnostem ohledně slučitelnosti předmětné podpory, což mělo Komisi vést k zahájení formálního vyšetřovacího řízení (68). |
| --- | --- |

(158)

Tribunál uvedl, že omezení na domácí výrobky podle § 21a bodu 1 zákona o AMA z roku 1992 vedlo k pochybnostem ohledně slučitelnosti předmětné podpory, což mělo Komisi vést k zahájení formálního vyšetřovacího řízení (68).

68

| (159) | Otázka domácího původu výrobku je proto prvkem, jenž vyžaduje podrobnou analýzu. |
| --- | --- |

(159)

Otázka domácího původu výrobku je proto prvkem, jenž vyžaduje podrobnou analýzu.

| (160) | Stěžovatelé uváděli, že příslušné značky a dotovaná opatření jsou dostupné pouze rakouským výrobcům. Tvrdili, že podle § 21a bodu 1 zákona o AMA z roku 1992 by dotovaná reklamní opatření podpořila pouze rakouské výrobky. |
| --- | --- |

(160)

Stěžovatelé uváděli, že příslušné značky a dotovaná opatření jsou dostupné pouze rakouským výrobcům. Tvrdili, že podle § 21a bodu 1 zákona o AMA z roku 1992 by dotovaná reklamní opatření podpořila pouze rakouské výrobky.

| (161) | V této souvislosti pak rakouské orgány dopisem ze dne 19. prosince 2002 vyjasnily, že značka jakosti AMA a bioznačka AMA jsou dostupné pro všechny výrobky bez ohledu na jejich původ. V dopise ze dne 5. března 2004 rakouské orgány předložily nová interní pravidla, která vydala společnost AMA Marketing a schválilo rakouské spolkové ministerstvo zemědělství, lesního hospodářství, ochrany životního prostředí a hydrologických zdrojů a která upravují udělování těchto značek. Podle těchto pravidel lze značky udělit všem výrobkům splňujícím požadavky jakosti, ať pocházejí z Rakouska nebo z jiného členského státu. Rakouské orgány navíc přistoupily k úpravě zákona o AMA z roku 1992, jenž byl pozměněn zákonem s účinností od července roku 2007. Od tohoto data § 21a bod 1 zákona o AMA již neobsahoval odkaz na „domácí“ výrobky (69). |
| --- | --- |

(161)

V této souvislosti pak rakouské orgány dopisem ze dne 19. prosince 2002 vyjasnily, že značka jakosti AMA a bioznačka AMA jsou dostupné pro všechny výrobky bez ohledu na jejich původ. V dopise ze dne 5. března 2004 rakouské orgány předložily nová interní pravidla, která vydala společnost AMA Marketing a schválilo rakouské spolkové ministerstvo zemědělství, lesního hospodářství, ochrany životního prostředí a hydrologických zdrojů a která upravují udělování těchto značek. Podle těchto pravidel lze značky udělit všem výrobkům splňujícím požadavky jakosti, ať pocházejí z Rakouska nebo z jiného členského státu. Rakouské orgány navíc přistoupily k úpravě zákona o AMA z roku 1992, jenž byl pozměněn zákonem s účinností od července roku 2007. Od tohoto data § 21a bod 1 zákona o AMA již neobsahoval odkaz na „domácí“ výrobky (69).

69

| (162) | Zatímco období po 30. červnu 2007 nevede k žádným zvláštním problémům ohledně původu výrobků a příjemců těchto značek nebo opatření, období před uvedeným datem vyžaduje podrobnější analýzu. Vzhledem ke zvláštnostem jednotlivých opatření obsažených v tomto režimu a k různému významu odkazu na domácí původ je nutné provést samostatnou analýzu pro každé opatření. |
| --- | --- |

(162)

Zatímco období po 30. červnu 2007 nevede k žádným zvláštním problémům ohledně původu výrobků a příjemců těchto značek nebo opatření, období před uvedeným datem vyžaduje podrobnější analýzu. Vzhledem ke zvláštnostem jednotlivých opatření obsažených v tomto režimu a k různému významu odkazu na domácí původ je nutné provést samostatnou analýzu pro každé opatření.

| (163) | Pokud jde o značku jakosti, předpisy, kterými se provádí zákon o AMA (Regulativ zur Verwendung des AMA-Gütesiegels für Lebensmittel), od ledna 2000 neobsahovaly odkaz na domácí výrobky, nýbrž vztahovaly se na všechny výrobky bez ohledu na jejich původ. Bod 2.3 o prohlášení o původu výslovně odkazuje na region (např. Tyrolsko nebo Bavorsko) nebo zemi (např. Rakousko, Francie) jako na původ výrobku, z čehož vyplývá, že jako původ výrobků by mohl být uveden jakýkoli region či země. Tvrzení, že značka jakosti byla dostupná pouze pro domácí (tj. rakouské) výrobky, musí být pro období po uvedeném datu odmítnuto. |
| --- | --- |

(163)

Pokud jde o značku jakosti, předpisy, kterými se provádí zákon o AMA (Regulativ zur Verwendung des AMA-Gütesiegels für Lebensmittel), od ledna 2000 neobsahovaly odkaz na domácí výrobky, nýbrž vztahovaly se na všechny výrobky bez ohledu na jejich původ. Bod 2.3 o prohlášení o původu výslovně odkazuje na region (např. Tyrolsko nebo Bavorsko) nebo zemi (např. Rakousko, Francie) jako na původ výrobku, z čehož vyplývá, že jako původ výrobků by mohl být uveden jakýkoli region či země. Tvrzení, že značka jakosti byla dostupná pouze pro domácí (tj. rakouské) výrobky, musí být pro období po uvedeném datu odmítnuto.

| (164) | Všechna ustanovení týkající se původu výrobku dále obsahují tuto definici pojmu „domácí“ (heimisch): „Pojem“ domácí „použitý v těchto pokynech odkazuje na region označený za místo původu výrobku“ („Wird in diesen Richtlinien der Begriff „heimisch“ verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen.“) (70). I z tohoto ustanovení vyplývá, že odkaz na „domácí výrobky“ použitý v prováděcích předpisech neodkazuje pouze na rakouské výrobky, ale že jako místo původu lze uvést jakýkoli region. |
| --- | --- |

(164)

Všechna ustanovení týkající se původu výrobku dále obsahují tuto definici pojmu „domácí“ (heimisch): „Pojem“ domácí „použitý v těchto pokynech odkazuje na region označený za místo původu výrobku“ („Wird in diesen Richtlinien der Begriff „heimisch“ verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen.“) (70). I z tohoto ustanovení vyplývá, že odkaz na „domácí výrobky“ použitý v prováděcích předpisech neodkazuje pouze na rakouské výrobky, ale že jako místo původu lze uvést jakýkoli region.

Wird in diesen Richtlinien der Begriff „heimisch“ verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen.

70

| (165) | Bioznačka sama o sobě odkazuje v prvé řadě na zvláštní požadavky na jakost výrobku. Hlavním posláním příslušných značek podle tohoto režimu bylo odkazovat na kvalitu BIO a tyto značky byly dostupné pro všechny výrobky bez ohledu na jejich původ. Ten mohl být zmíněn pouze jako druhotná informace. |
| --- | --- |

(165)

Bioznačka sama o sobě odkazuje v prvé řadě na zvláštní požadavky na jakost výrobku. Hlavním posláním příslušných značek podle tohoto režimu bylo odkazovat na kvalitu BIO a tyto značky byly dostupné pro všechny výrobky bez ohledu na jejich původ. Ten mohl být zmíněn pouze jako druhotná informace.

| (166) | Podpora na jakostní výrobky byla udělována pro rozvoj systémů zajištění jakosti, kontrol jakosti a kontrol ekologických výrobků (98. bod odůvodnění). Tato opatření rovněž sama o sobě nejsou omezena na výrobky pocházející z určité země. |
| --- | --- |

(166)

Podpora na jakostní výrobky byla udělována pro rozvoj systémů zajištění jakosti, kontrol jakosti a kontrol ekologických výrobků (98. bod odůvodnění). Tato opatření rovněž sama o sobě nejsou omezena na výrobky pocházející z určité země.

| (167) | Podpora na obecnou reklamu nevyvolává žádné otázky ohledně původu výrobků, neboť propagace výrobků či odkazování na ně probíhalo v těchto kampaních zcela obecným způsobem, bez jakéhokoli poukazování na původ. |
| --- | --- |

(167)

Podpora na obecnou reklamu nevyvolává žádné otázky ohledně původu výrobků, neboť propagace výrobků či odkazování na ně probíhalo v těchto kampaních zcela obecným způsobem, bez jakéhokoli poukazování na původ.

8.2.   PLATNÉ PŘEDPISY

PLATNÉ PŘEDPISY

| (168) | Podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU mohou být podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, považovány za slučitelné s vnitřním trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(168)

Podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU mohou být podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, považovány za slučitelné s vnitřním trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| (169) | Podle oznámení Komise o pravidlech, která se používají při posuzování protiprávních státních podpor (71), je zapotřebí protiprávní státní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 posuzovat na základě pravidel platných v době poskytnutí podpory. |
| --- | --- |

(169)

Podle oznámení Komise o pravidlech, která se používají při posuzování protiprávních státních podpor (71), je zapotřebí protiprávní státní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 posuzovat na základě pravidel platných v době poskytnutí podpory.

71

| (170) | V období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2006 byly platné pokyny na období 2000–2006. Ode dne 1. ledna 2007 byly použitelné pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007–2013 (72) (dále jen „pokyny na období 2007–2013“) v souladu s jejich bodem 194. |
| --- | --- |

(170)

V období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2006 byly platné pokyny na období 2000–2006. Ode dne 1. ledna 2007 byly použitelné pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007–2013 (72) (dále jen „pokyny na období 2007–2013“) v souladu s jejich bodem 194.

72

| (171) | V této souvislosti je třeba poznamenat, že podle bodu 196 pokynů na období 2007–2013 měly členské státy na uvedení existujících režimů podpory do souladu s pokyny k dispozici přechodné období v délce trvání do 31. prosince 2007. Definice existující podpory je uvedena v čl. 1 bodě b) nařízení (ES) č. 659/1999. Podle čl. 1 bodu b) podbodu ii), jenž se na tento případ použije, se existující podporou rozumí schválená podpora, což znamená režimy podpory a jednotlivé podpory schválené Komisí nebo Radou. |
| --- | --- |

(171)

V této souvislosti je třeba poznamenat, že podle bodu 196 pokynů na období 2007–2013 měly členské státy na uvedení existujících režimů podpory do souladu s pokyny k dispozici přechodné období v délce trvání do 31. prosince 2007. Definice existující podpory je uvedena v čl. 1 bodě b) nařízení (ES) č. 659/1999. Podle čl. 1 bodu b) podbodu ii), jenž se na tento případ použije, se existující podporou rozumí schválená podpora, což znamená režimy podpory a jednotlivé podpory schválené Komisí nebo Radou.

| (172) | Režim podpory NN 34 A/2000 skutečně byl schválen Komisí, a to dne 30. června 2004. V září 2004 však bylo rozhodnutí napadeno stěžovateli před Soudem prvního stupně (nyní Tribunál), který rozsudkem ze dne 18. listopadu 2009 rozhodnutí Komise zrušil. Rakousko proti tomuto rozsudku podalo odvolání, Soudní dvůr je zamítl a dne 27. října 2011 v plném rozsahu potvrdil rozsudek Soudu prvního stupně. |
| --- | --- |

(172)

Režim podpory NN 34 A/2000 skutečně byl schválen Komisí, a to dne 30. června 2004. V září 2004 však bylo rozhodnutí napadeno stěžovateli před Soudem prvního stupně (nyní Tribunál), který rozsudkem ze dne 18. listopadu 2009 rozhodnutí Komise zrušil. Rakousko proti tomuto rozsudku podalo odvolání, Soudní dvůr je zamítl a dne 27. října 2011 v plném rozsahu potvrdil rozsudek Soudu prvního stupně.

| (173) | Rakouské orgány tvrdí, že projednávaný režim představoval existující podporu a měl být posuzován podle nových pokynů na období 2007–2013 až od 1. ledna 2008. V dopise ze dne 14. září 2012 Rakousko také odkazuje na zásadu legitimních očekávání a namítá, že rozhodnutí Komise bylo zrušeno až v roce 2011. |
| --- | --- |

(173)

Rakouské orgány tvrdí, že projednávaný režim představoval existující podporu a měl být posuzován podle nových pokynů na období 2007–2013 až od 1. ledna 2008. V dopise ze dne 14. září 2012 Rakousko také odkazuje na zásadu legitimních očekávání a namítá, že rozhodnutí Komise bylo zrušeno až v roce 2011.

| (174) | Podle judikatury (73) týkající se legitimních očekávání platí, že
  „pokud byla podána žaloba na neplatnost, příjemce nemá tuto jistotu do té doby, dokud soud Společenství nepřijme konečné rozhodnutí“
  . Na legitimní očekávání se proto nelze v tomto případě odvolávat. |
| --- | --- |

(174)

Podle judikatury (73) týkající se legitimních očekávání platí, že
  „pokud byla podána žaloba na neplatnost, příjemce nemá tuto jistotu do té doby, dokud soud Společenství nepřijme konečné rozhodnutí“
  . Na legitimní očekávání se proto nelze v tomto případě odvolávat.

73

„pokud byla podána žaloba na neplatnost, příjemce nemá tuto jistotu do té doby, dokud soud Společenství nepřijme konečné rozhodnutí“

| (175) | Režim podpory NN 34 A/2000 proto nelze považovat za existující podporu založenou na rozhodnutí Komise ze dne 30. června 2004, a tudíž nelze uplatnit přechodné období podle bodu 196 pokynů na období 2007–2013. Daný režim podpory měl být uveden do souladu s pokyny na období 2007–2013 k 1. lednu 2007. |
| --- | --- |

(175)

Režim podpory NN 34 A/2000 proto nelze považovat za existující podporu založenou na rozhodnutí Komise ze dne 30. června 2004, a tudíž nelze uplatnit přechodné období podle bodu 196 pokynů na období 2007–2013. Daný režim podpory měl být uveden do souladu s pokyny na období 2007–2013 k 1. lednu 2007.

8.3.   PODPORA PRO REKLAMNÍ OPATŘENÍ

PODPORA PRO REKLAMNÍ OPATŘENÍ

| (176) | Pokud jde o reklamní opatření, slučitelnost podpory poskytnuté v období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 2001 musí být posouzena s ohledem na sdělení Komise o zapojení státu do propagace zemědělských produktů a produktů rybolovu (74) (dále jen „sdělení z roku 1986“) a rámec pro vnitrostátní podporu na reklamu zemědělských produktů a některých produktů neuvedených v příloze II Smlouvy o EHS, kromě produktů rybolovu (75) (dále jen „rámec pro reklamu z roku 1987“). |
| --- | --- |

(176)

Pokud jde o reklamní opatření, slučitelnost podpory poskytnuté v období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 2001 musí být posouzena s ohledem na sdělení Komise o zapojení státu do propagace zemědělských produktů a produktů rybolovu (74) (dále jen „sdělení z roku 1986“) a rámec pro vnitrostátní podporu na reklamu zemědělských produktů a některých produktů neuvedených v příloze II Smlouvy o EHS, kromě produktů rybolovu (75) (dále jen „rámec pro reklamu z roku 1987“).

74

75

| (177) | Podporu poskytnutou od 1. ledna 2002 je třeba posoudit s ohledem na pokyny Společenství ke státní podpoře na reklamu produktů uvedených v příloze I Smlouvy o ES a určitých produktů v příloze I neuvedených (dále jen „pokyny pro reklamu z roku 2001“) (76). |
| --- | --- |

(177)

Podporu poskytnutou od 1. ledna 2002 je třeba posoudit s ohledem na pokyny Společenství ke státní podpoře na reklamu produktů uvedených v příloze I Smlouvy o ES a určitých produktů v příloze I neuvedených (dále jen „pokyny pro reklamu z roku 2001“) (76).

76

| (178) | Při posuzování státní podpory na reklamu zemědělských produktů poskytnuté po 1. lednu 2007 použije Komise oddíl VI.D pokynů na období 2007–2013. |
| --- | --- |

(178)

Při posuzování státní podpory na reklamu zemědělských produktů poskytnuté po 1. lednu 2007 použije Komise oddíl VI.D pokynů na období 2007–2013.

8.3.1.   OBLAST PŮSOBNOSTI REKLAMY

| (179) | Rámec pro reklamu z roku 1987 se použije na reklamu vymezenou jako každou činnost využívající sdělovacích prostředků (jako je tisk, rádio, televize nebo plakáty), jejímž cílem je přimět spotřebitele ke koupi příslušného výrobku. Z její oblasti jsou vyloučeny propagační činnosti v širším smyslu, jako je šíření vědeckých poznatků mezi širokou veřejnost, pořádání veletrhů nebo výstav, účast na těchto a podobných akcích pro styk s veřejností, včetně průzkumů veřejného mínění a výzkumů trhu (77). |
| --- | --- |

(179)

Rámec pro reklamu z roku 1987 se použije na reklamu vymezenou jako každou činnost využívající sdělovacích prostředků (jako je tisk, rádio, televize nebo plakáty), jejímž cílem je přimět spotřebitele ke koupi příslušného výrobku. Z její oblasti jsou vyloučeny propagační činnosti v širším smyslu, jako je šíření vědeckých poznatků mezi širokou veřejnost, pořádání veletrhů nebo výstav, účast na těchto a podobných akcích pro styk s veřejností, včetně průzkumů veřejného mínění a výzkumů trhu (77).

propagační činnosti v širším smyslu

77

| (180) | Oblast působnosti pokynů pro reklamu z roku 2001 je v zásadě totožná s výše popsanou oblastí rámce pro reklamu z roku 1987, existují však mezi nimi určité rozdíly. První zásadní změna se týká skutečnosti, že došlo k doplnění hospodářských subjektů jako potenciálních adresátů reklamy (78). Druhá změna se týká skutečnosti, že definice reklamy byla rozšířena, aby zahrnovala reklamní činnosti (například distribuci materiálů za tímto účelem) zaměřené na spotřebitele v místě prodeje (79). |
| --- | --- |

(180)

Oblast působnosti pokynů pro reklamu z roku 2001 je v zásadě totožná s výše popsanou oblastí rámce pro reklamu z roku 1987, existují však mezi nimi určité rozdíly. První zásadní změna se týká skutečnosti, že došlo k doplnění hospodářských subjektů jako potenciálních adresátů reklamy (78). Druhá změna se týká skutečnosti, že definice reklamy byla rozšířena, aby zahrnovala reklamní činnosti (například distribuci materiálů za tímto účelem) zaměřené na spotřebitele v místě prodeje (79).

78

79

| (181) | Oblast působnosti oddílu IV.D pokynů na období 2007–2013 je totožná s oblastí působnosti pokynů pro reklamu z roku 2001 (80). |
| --- | --- |

(181)

Oblast působnosti oddílu IV.D pokynů na období 2007–2013 je totožná s oblastí působnosti pokynů pro reklamu z roku 2001 (80).

80

| (182) | Rámec pro reklamu z roku 1987 i pokyny pro reklamu z roku 2001 se vztahují na reklamní činnosti, nikoli však na propagační činnosti. Podpora na propagační činnosti je klasifikována jako technická pomoc, na niž se vztahují zvláštní pravidla. |
| --- | --- |

(182)

Rámec pro reklamu z roku 1987 i pokyny pro reklamu z roku 2001 se vztahují na reklamní činnosti, nikoli však na propagační činnosti. Podpora na propagační činnosti je klasifikována jako technická pomoc, na niž se vztahují zvláštní pravidla.

| (183) | Ve zde projednávaném případě byla podpora poskytnuta na reklamní kampaně využívající různé sdělovací prostředky a jiné způsoby propagace. Tyto reklamní kampaně se týkaly






  — | bioznačky a značky jakosti, |
| --- | --- | --- |

(183)

Ve zde projednávaném případě byla podpora poskytnuta na reklamní kampaně využívající různé sdělovací prostředky a jiné způsoby propagace. Tyto reklamní kampaně se týkaly

—

bioznačky a značky jakosti,

| — | generických produktů a |
| --- | --- |

—

generických produktů a

| — | reklamních činností mimo Rakousko. |
| --- | --- |

—

reklamních činností mimo Rakousko.

| (184) | Z informací předložených rakouskými orgány lze vyvodit, že cílem těchto opatření bylo přimět spotřebitele ke koupi příslušného výrobku (viz 75. a 94. bod odůvodnění). Výše zmíněná opatření proto spadají do oblasti působnosti reklamy a musí být podrobena analýze s ohledem na platné předpisy. |
| --- | --- |

(184)

Z informací předložených rakouskými orgány lze vyvodit, že cílem těchto opatření bylo přimět spotřebitele ke koupi příslušného výrobku (viz 75. a 94. bod odůvodnění). Výše zmíněná opatření proto spadají do oblasti působnosti reklamy a musí být podrobena analýze s ohledem na platné předpisy.

8.3.2.   PODPORA NA REKLAMU V OBDOBÍ OD 1. LEDNA 1995 DO 31. PROSINCE 2001

Podmínky slučitelnosti

Podmínky slučitelnosti

| (185) | Slučitelnost podpory poskytnuté před 1. lednem 2002 musí být posouzena s ohledem na sdělení z roku 1986 a rámec pro reklamu z roku 1987 (176. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(185)

Slučitelnost podpory poskytnuté před 1. lednem 2002 musí být posouzena s ohledem na sdělení z roku 1986 a rámec pro reklamu z roku 1987 (176. bod odůvodnění).

Všeobecné podmínky

Všeobecné podmínky

| (186) | Bod 2.2 rámce pro reklamu z roku 1987 zakazuje podporu na reklamu spojenou s konkrétními firmami. |
| --- | --- |

(186)

Bod 2.2 rámce pro reklamu z roku 1987 zakazuje podporu na reklamu spojenou s konkrétními firmami.

| (187) | Bod 3 stanoví podmínku, že reklama by se měla týkat alespoň jedné z těchto kategorií (pozitivní kritéria):






  — | přebytku zemědělských produktů, |
| --- | --- | --- |

(187)

Bod 3 stanoví podmínku, že reklama by se měla týkat alespoň jedné z těchto kategorií (pozitivní kritéria):

pozitivní kritéria

—

přebytku zemědělských produktů,

| — | nových produktů nebo náhradních produktů, které dosud nejsou v přebytku, |
| --- | --- |

—

nových produktů nebo náhradních produktů, které dosud nejsou v přebytku,

| — | rozvoje určitých regionů, |
| --- | --- |

—

rozvoje určitých regionů,

| — | rozvoje malých a středních podniků nebo |
| --- | --- |

—

rozvoje malých a středních podniků nebo

| — | reklamy na jakostní produkty a zdravé potraviny. |
| --- | --- |

—

reklamy na jakostní produkty a zdravé potraviny.

| (188) | Dále pak podle bodu 4 rámce pro reklamu z roku 1987 nesmí podpora poskytnutá podle zmíněného rámce překročit částku, kterou na danou reklamní kampaň vyčlenilo samo odvětví, což znamená, že maximální intenzita podpory ve výši 100 % může být povolena pouze tehdy, pokud obchodní odvětví přispělo na náklady alespoň 50 %, ať už dobrovolnými příspěvky, výběrem parafiskálních odvodů nebo povinnými příspěvky. Maximální intenzita podpory ve výši 100 % je proto povolena. |
| --- | --- |

(188)

Dále pak podle bodu 4 rámce pro reklamu z roku 1987 nesmí podpora poskytnutá podle zmíněného rámce překročit částku, kterou na danou reklamní kampaň vyčlenilo samo odvětví, což znamená, že maximální intenzita podpory ve výši 100 % může být povolena pouze tehdy, pokud obchodní odvětví přispělo na náklady alespoň 50 %, ať už dobrovolnými příspěvky, výběrem parafiskálních odvodů nebo povinnými příspěvky. Maximální intenzita podpory ve výši 100 % je proto povolena.

Porušení článku 30 Smlouvy o EHS

Porušení článku 30 Smlouvy o EHS

| (189) | Jak bod 2 sdělení z roku 1986, tak i bod 2.1 rámce pro reklamu z roku 1987 (81) zdůrazňují, že podporu na reklamu nelze považovat za slučitelnou se společným trhem, pokud reklamní materiál porušuje článek 30 Smlouvy o EHS (nyní článek 34 SFEU). |
| --- | --- |

(189)

Jak bod 2 sdělení z roku 1986, tak i bod 2.1 rámce pro reklamu z roku 1987 (81) zdůrazňují, že podporu na reklamu nelze považovat za slučitelnou se společným trhem, pokud reklamní materiál porušuje článek 30 Smlouvy o EHS (nyní článek 34 SFEU).

81

| (190) | Podle bodu 2.1 sdělení z roku 1986 platí, že obecné reklamní kampaně, v nichž se neodkazuje na původ výrobku, vývozní propagační kampaně pořádané v jiných členských státech, jakož i kampaně na domácím trhu propagující konkrétní kvality nebo druhy výrobků, které neobsahují žádné konkrétní odkazy na domácí původ výrobku kromě těch, jež mohou být zjevné z odkazů na příslušné kvality nebo druhy nebo na běžné označení produktu, neporušují článek 34 SFEU. |
| --- | --- |

(190)

Podle bodu 2.1 sdělení z roku 1986 platí, že obecné reklamní kampaně, v nichž se neodkazuje na původ výrobku, vývozní propagační kampaně pořádané v jiných členských státech, jakož i kampaně na domácím trhu propagující konkrétní kvality nebo druhy výrobků, které neobsahují žádné konkrétní odkazy na domácí původ výrobku kromě těch, jež mohou být zjevné z odkazů na příslušné kvality nebo druhy nebo na běžné označení produktu, neporušují článek 34 SFEU.

| (191) | Naopak jasné porušení článku 30 Smlouvy o EHS (nyní článku 34 SFEU) představují podle bodu 2.2 sdělení z roku 1986 tyto kampaně: propagační kampaně, které spotřebitelům doporučují zakoupení domácích výrobků výlučně z důvodu jejich domácího původu, nebo propagační kampaně, jejichž cílem je odrazovat od koupě výrobků z jiných členských států nebo znevážit tyto výrobky v očích spotřebitele (negativní propagace). |
| --- | --- |

(191)

Naopak jasné porušení článku 30 Smlouvy o EHS (nyní článku 34 SFEU) představují podle bodu 2.2 sdělení z roku 1986 tyto kampaně: propagační kampaně, které spotřebitelům doporučují zakoupení domácích výrobků výlučně z důvodu jejich domácího původu, nebo propagační kampaně, jejichž cílem je odrazovat od koupě výrobků z jiných členských států nebo znevážit tyto výrobky v očích spotřebitele (negativní propagace).

| (192) | Bod 2.3 sdělení z roku 1986 dále uvádí, že propagační kampaně na domácím trhu členského státu mohou být z důvodu odkazů na domácí původ výrobků a za podmínky nedodržení určitých omezení napadnutelné podle článku 30 Smlouvy o EHS (nyní článek 34 SFEU). |
| --- | --- |

(192)

Bod 2.3 sdělení z roku 1986 dále uvádí, že propagační kampaně na domácím trhu členského státu mohou být z důvodu odkazů na domácí původ výrobků a za podmínky nedodržení určitých omezení napadnutelné podle článku 30 Smlouvy o EHS (nyní článek 34 SFEU).

| (193) | Podle bodu 2.3.1 sdělení z roku 1986 jsou propagační kampaně vyzdvihující druhy nebo kvality výrobků vyrobených v některém členském státě prakticky omezeny na domácí nebo regionální speciality a často poukazují na zvláštní kvality výrobků vyrobených v některém členském státě a na domácí původ těchto výrobků, i když jsou tyto výrobky a jejich kvality podobné výrobkům vyrobeným jinde. Je-li v takovéto propagační kampani kladen přehnaný důraz na domácí původ výrobku, vzniká riziko porušení článku 30 Smlouvy o EHS (nyní článku 34 SFEU). |
| --- | --- |

(193)

Podle bodu 2.3.1 sdělení z roku 1986 jsou propagační kampaně vyzdvihující druhy nebo kvality výrobků vyrobených v některém členském státě prakticky omezeny na domácí nebo regionální speciality a často poukazují na zvláštní kvality výrobků vyrobených v některém členském státě a na domácí původ těchto výrobků, i když jsou tyto výrobky a jejich kvality podobné výrobkům vyrobeným jinde. Je-li v takovéto propagační kampani kladen přehnaný důraz na domácí původ výrobku, vzniká riziko porušení článku 30 Smlouvy o EHS (nyní článku 34 SFEU).

| (194) | Sdělení z roku 1986 proto od členských států vyžadovalo, aby zejména zajistily přísné dodržování těchto pokynů:






  — | Identifikace země původu pomocí slov nebo symbolů je možná, pokud bude zachována přiměřená rovnováha mezi odkazy na kvality a druhy výrobku na jedné straně a na jeho domácí původ na straně druhé. |
| --- | --- | --- |

(194)

Sdělení z roku 1986 proto od členských států vyžadovalo, aby zejména zajistily přísné dodržování těchto pokynů:

—

Identifikace země původu pomocí slov nebo symbolů je možná, pokud bude zachována přiměřená rovnováha mezi odkazy na kvality a druhy výrobku na jedné straně a na jeho domácí původ na straně druhé.

| — | Odkazy na domácí původ by měly být až druhotnou informací, kterou kampaň spotřebitelům sděluje, a neměly by být hlavním důvodem, na jehož základě se spotřebitelům doporučuje zakoupení daného výrobku. |
| --- | --- |

—

Odkazy na domácí původ by měly být až druhotnou informací, kterou kampaň spotřebitelům sděluje, a neměly by být hlavním důvodem, na jehož základě se spotřebitelům doporučuje zakoupení daného výrobku.

| — | Kvality výrobků, které bylo povoleno zmínit, zahrnovaly chuť, vůni, čerstvost, zralost, poměr mezi kvalitou a cenou, výživovou hodnotu, dostupné druhy, využitelnost (recepty atd.). Naopak zamezit se mělo superlativům jako „nejlepší“, „nejchutnější“, „nejjemnější“ a výrazům jako „pouze tento výrobek“ nebo propagačním kampaním, které v důsledku odkazování na domácí původ vedou k tomu, že propagovaný výrobek je srovnáván s výrobky jiných členských států. Odkazy na kontrolu kvality by měly být použity pouze tehdy, pokud byl výrobek podroben skutečnému a objektivnímu systému kontroly jeho kvalit. |
| --- | --- |

—

Kvality výrobků, které bylo povoleno zmínit, zahrnovaly chuť, vůni, čerstvost, zralost, poměr mezi kvalitou a cenou, výživovou hodnotu, dostupné druhy, využitelnost (recepty atd.). Naopak zamezit se mělo superlativům jako „nejlepší“, „nejchutnější“, „nejjemnější“ a výrazům jako „pouze tento výrobek“ nebo propagačním kampaním, které v důsledku odkazování na domácí původ vedou k tomu, že propagovaný výrobek je srovnáván s výrobky jiných členských států. Odkazy na kontrolu kvality by měly být použity pouze tehdy, pokud byl výrobek podroben skutečnému a objektivnímu systému kontroly jeho kvalit.

Posouzení

Posouzení

| (195) | V právním stanovisku připojeném k informacím předloženým dne 25. února 2015 rakouské orgány uvedly, že porušení článku 30 Smlouvy o EHS (nyní článek 34 SFEU) je třeba posuzovat z historického hlediska a že v období let 1995 až 2002 nebyl u Soudního dvora projednáván žádný případ, v němž by se text a grafické sdělení na některé značce posuzoval z hlediska porušení článku 30 Smlouvy o EHS. Podle názoru Komise je tento argument irelevantní. Jak bylo uvedeno výše, sdělení z roku 1986 (82) i rámec pro reklamu z roku 1987 obsahují výslovné a podrobné pokyny, jak mají členské státy navrhovat svá opatření, aby zabránily porušení článku 30 Smlouvy o EHS. |
| --- | --- |

(195)

V právním stanovisku připojeném k informacím předloženým dne 25. února 2015 rakouské orgány uvedly, že porušení článku 30 Smlouvy o EHS (nyní článek 34 SFEU) je třeba posuzovat z historického hlediska a že v období let 1995 až 2002 nebyl u Soudního dvora projednáván žádný případ, v němž by se text a grafické sdělení na některé značce posuzoval z hlediska porušení článku 30 Smlouvy o EHS. Podle názoru Komise je tento argument irelevantní. Jak bylo uvedeno výše, sdělení z roku 1986 (82) i rámec pro reklamu z roku 1987 obsahují výslovné a podrobné pokyny, jak mají členské státy navrhovat svá opatření, aby zabránily porušení článku 30 Smlouvy o EHS.

82

| (196) | Komise na základě informací, které měla při rozhodnutí o zahájení řízení k dispozici ohledně období před rokem 2002, nebyla s to posoudit slučitelnost reklamních opatření s výše uvedenými pravidly. Rakouské orgány proto byly vyzvány, aby poskytly nezbytné informace související s výše zmíněnými podmínkami. |
| --- | --- |

(196)

Komise na základě informací, které měla při rozhodnutí o zahájení řízení k dispozici ohledně období před rokem 2002, nebyla s to posoudit slučitelnost reklamních opatření s výše uvedenými pravidly. Rakouské orgány proto byly vyzvány, aby poskytly nezbytné informace související s výše zmíněnými podmínkami.

| (197) | Rakouské orgány v odpovědi ze dne 14. září 2012 neposkytly dostatek informací pro ověření slučitelnosti podpory (rakouské orgány pouze odkázaly na výroční zprávy z let 1995 až 2001). Další žádost o informace o těchto bodech proto byla zaslána dne 19. února 2014 a Rakousko na ni odpovědělo dne 5. května 2014. |
| --- | --- |

(197)

Rakouské orgány v odpovědi ze dne 14. září 2012 neposkytly dostatek informací pro ověření slučitelnosti podpory (rakouské orgány pouze odkázaly na výroční zprávy z let 1995 až 2001). Další žádost o informace o těchto bodech proto byla zaslána dne 19. února 2014 a Rakousko na ni odpovědělo dne 5. května 2014.

| (198) | Rakouské orgány ve své odpovědi uvedly, že reklamní kampaně se týkaly přebytku zemědělských produktů anebo reklamy na jakostní produkty. Pozitivní kritéria uvedená v bodě 3 rámce pro reklamu z roku 1987 tak byla splněna. |
| --- | --- |

(198)

Rakouské orgány ve své odpovědi uvedly, že reklamní kampaně se týkaly přebytku zemědělských produktů anebo reklamy na jakostní produkty. Pozitivní kritéria uvedená v bodě 3 rámce pro reklamu z roku 1987 tak byla splněna.

Pozitivní kritéria

| (199) | Podle informací rakouských orgánů neobsahovala reklama žádné odkazy na konkrétní firmy. |
| --- | --- |

(199)

Podle informací rakouských orgánů neobsahovala reklama žádné odkazy na konkrétní firmy.

| (200) | Pokud jde o maximální intenzitu podpory, odvody z odvětví tvořily více než 50 % z částky podpory (viz rovněž 43. a 56. bod odůvodnění). Kritérium bodu 4 rámce pro reklamu z roku 1987 týkající se intenzity podpory proto bylo splněno. |
| --- | --- |

(200)

Pokud jde o maximální intenzitu podpory, odvody z odvětví tvořily více než 50 % z částky podpory (viz rovněž 43. a 56. bod odůvodnění). Kritérium bodu 4 rámce pro reklamu z roku 1987 týkající se intenzity podpory proto bylo splněno.

maximální intenzitu podpory

| (201) | Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti ohledně možného porušení článku 30 Smlouvy o EHS (nyní článek 34 SFEU). Podle předběžného názoru Komise se odkaz na domácí původ uvedený na značce jakosti nejevil jako druhotná informace (viz 65. bod odůvodnění). Komise dále konstatovala, že v mnoha reklamních materiálech nebyl odkaz na původ výrobku omezen na značku jakosti, ale objevoval se i na jiných místech reklamy (viz 83. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(201)

Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti ohledně možného porušení článku 30 Smlouvy o EHS (nyní článek 34 SFEU). Podle předběžného názoru Komise se odkaz na domácí původ uvedený na značce jakosti nejevil jako druhotná informace (viz 65. bod odůvodnění). Komise dále konstatovala, že v mnoha reklamních materiálech nebyl odkaz na původ výrobku omezen na značku jakosti, ale objevoval se i na jiných místech reklamy (viz 83. bod odůvodnění).

porušení článku 30 Smlouvy o EHS

| (202) | V rozhodnutí o zahájení řízení proto rakouské orgány byly vyzvány, aby popsaly vzhled značky jakosti a bioznačky v období let 1995 až 2001, a poskytly reprezentativní příklady reklamních materiálů, v nichž byly značky použity. |
| --- | --- |

(202)

V rozhodnutí o zahájení řízení proto rakouské orgány byly vyzvány, aby popsaly vzhled značky jakosti a bioznačky v období let 1995 až 2001, a poskytly reprezentativní příklady reklamních materiálů, v nichž byly značky použity.

| (203) | Rakouské orgány v dopise ze dne 14. září 2012 uvedly, že tyto informace jsou již obsaženy v předložených výročních zprávách o státní podpoře za období let 1995 až 2004. Komise v dopise ze dne 19. února 2014 odpověděla, že tyto informace nejsou dostačující pro provedení analýzy slučitelnosti, a požádala o předložení podrobného posouzení (tj. dotazníků pro oznámení podpory) na základě předpisů platných v období provedení opatření. Toto posouzení bylo poskytnuto v odpovědi ze dne 5. května 2014. |
| --- | --- |

(203)

Rakouské orgány v dopise ze dne 14. září 2012 uvedly, že tyto informace jsou již obsaženy v předložených výročních zprávách o státní podpoře za období let 1995 až 2004. Komise v dopise ze dne 19. února 2014 odpověděla, že tyto informace nejsou dostačující pro provedení analýzy slučitelnosti, a požádala o předložení podrobného posouzení (tj. dotazníků pro oznámení podpory) na základě předpisů platných v období provedení opatření. Toto posouzení bylo poskytnuto v odpovědi ze dne 5. května 2014.

| (204) | Specifická kritéria slučitelnosti pro jednotlivé druhy reklamy jsou analyzována níže. |
| --- | --- |

(204)

Specifická kritéria slučitelnosti pro jednotlivé druhy reklamy jsou analyzována níže.

Podpora na obecnou reklamu

Podpora na obecnou reklamu

| (205) | Pokud jde o odkazování na konkrétní firmy v některých reklamních kampaních (90. bod odůvodnění), Komise konstatuje, že podle bodu 2.2 rámce pro reklamu z roku 1987 je podpora na reklamu odkazující na konkrétní firma zakázána. |
| --- | --- |

(205)

Pokud jde o odkazování na konkrétní firmy v některých reklamních kampaních (90. bod odůvodnění), Komise konstatuje, že podle bodu 2.2 rámce pro reklamu z roku 1987 je podpora na reklamu odkazující na konkrétní firma zakázána.

| (206) | Rakouské orgány ve svém dopise ze dne 14. září 2012 namítly, že firmy zmíněné v reklamě přispěly k některým nákladům na kampaň (Druck- und Werbeeinschaltung). Kampaně odkazující na konkrétní firmy přesto nelze podle pravidel o státní podpoře povolit (bod 2.2 rámce pro reklamu z roku 1987). Skutečnost, že firmy zčásti přispěly na pokrytí nákladů spojených s kampaní, na tomto posouzení nic nemění. |
| --- | --- |

(206)

Rakouské orgány ve svém dopise ze dne 14. září 2012 namítly, že firmy zmíněné v reklamě přispěly k některým nákladům na kampaň (Druck- und Werbeeinschaltung). Kampaně odkazující na konkrétní firmy přesto nelze podle pravidel o státní podpoře povolit (bod 2.2 rámce pro reklamu z roku 1987). Skutečnost, že firmy zčásti přispěly na pokrytí nákladů spojených s kampaní, na tomto posouzení nic nemění.

Druck- und Werbeeinschaltung

| (207) | Z dostupných informací vyplývá, že některé z obecných reklamních kampaní výslovně odkazovaly na původ výrobku (tj. Rakousko) (viz příklady uvedené v 84. a 90. bodě odůvodnění). |
| --- | --- |

(207)

Z dostupných informací vyplývá, že některé z obecných reklamních kampaní výslovně odkazovaly na původ výrobku (tj. Rakousko) (viz příklady uvedené v 84. a 90. bodě odůvodnění).

některé z obecných reklamních kampaní

| (208) | Tato opatření proto nebyla v souladu s body 2.1 (83) a 2.2 rámce pro reklamu z roku 1987 a porušila článek 30 Smlouvy o EHS (nyní článek 34 SFEU). Komise se proto domnívá, že podpora na reklamní opatření v období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 1999, v nichž se odkazovalo na původ výrobku nebo konkrétní společnosti, je neslučitelná se společným trhem (84). |
| --- | --- |

(208)

Tato opatření proto nebyla v souladu s body 2.1 (83) a 2.2 rámce pro reklamu z roku 1987 a porušila článek 30 Smlouvy o EHS (nyní článek 34 SFEU). Komise se proto domnívá, že podpora na reklamní opatření v období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 1999, v nichž se odkazovalo na původ výrobku nebo konkrétní společnosti, je neslučitelná se společným trhem (84).

83

84

| (209) | V období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2001 reklamní kampaně odkazovaly pouze na zvláštní kvality nebo druhy výrobků a neobsahovaly žádné konkrétní odkazy na jejich domácí původ. |
| --- | --- |

(209)

V období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2001 reklamní kampaně odkazovaly pouze na zvláštní kvality nebo druhy výrobků a neobsahovaly žádné konkrétní odkazy na jejich domácí původ.

| (210) | Kampaně v tomto období proto neporušily článek 30 Smlouvy o EHS, a byly tak v souladu s rámcem pro reklamu z roku 1987. Komise je proto považuje za slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(210)

Kampaně v tomto období proto neporušily článek 30 Smlouvy o EHS, a byly tak v souladu s rámcem pro reklamu z roku 1987. Komise je proto považuje za slučitelné se společným trhem.

Podpora na značku jakosti

Podpora na značku jakosti

| (211) | Rakouské orgány ve své odpovědi ze dne 14. září 2012 uvedly, že u značky jakosti byly použity značky totožné s těmi, které byly schváleny rozhodnutím Komise ve věci N 589/2008. Rakouské orgány proto dospěly k závěru, že odkaz na domácí původ byl druhotného významu. |
| --- | --- |

(211)

Rakouské orgány ve své odpovědi ze dne 14. září 2012 uvedly, že u značky jakosti byly použity značky totožné s těmi, které byly schváleny rozhodnutím Komise ve věci N 589/2008. Rakouské orgány proto dospěly k závěru, že odkaz na domácí původ byl druhotného významu.

jakosti

| (212) | Komise s poznámkami rakouských orgánů nesouhlasí. Jak je uvedeno výše (65. bod odůvodnění), v období let 1995 až 1999 bylo pro značku jakosti použito jiné logo. V tomto logu nemá odkaz na původ výrobku oproti sdělení týkajícího se kvality druhotný význam. Vizuální stránka (rakouská vlajka) i použitý text uvádějí Rakousko jako hlavní informaci. |
| --- | --- |

(212)

Komise s poznámkami rakouských orgánů nesouhlasí. Jak je uvedeno výše (65. bod odůvodnění), v období let 1995 až 1999 bylo pro značku jakosti použito jiné logo. V tomto logu nemá odkaz na původ výrobku oproti sdělení týkajícího se kvality druhotný význam. Vizuální stránka (rakouská vlajka) i použitý text uvádějí Rakousko jako hlavní informaci.

1995 až 1999

| (213) | Bod 2.3.1 sdělení z roku 1986, podle něhož by odkazy na domácí původ měly být až druhotnou informací, kterou kampaň spotřebitelům sděluje, a neměly by být hlavním důvodem, na jehož základě se spotřebitelům doporučuje zakoupení daného výrobku, tak nebyl dodržen. Komise se proto domnívá, že podpora na značku jakosti v období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 1999 je neslučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(213)

Bod 2.3.1 sdělení z roku 1986, podle něhož by odkazy na domácí původ měly být až druhotnou informací, kterou kampaň spotřebitelům sděluje, a neměly by být hlavním důvodem, na jehož základě se spotřebitelům doporučuje zakoupení daného výrobku, tak nebyl dodržen. Komise se proto domnívá, že podpora na značku jakosti v období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 1999 je neslučitelná se společným trhem.

| (214) | Pokud jde o období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2001, Komise je toho názoru, že nová loga, která jsou totožná s logy posuzovanými v rozhodnutí Komise ve věci N 589/2008, splňují podmínky rámce pro reklamu z roku 1987, a související podporu tudíž považuje za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(214)

Pokud jde o období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2001, Komise je toho názoru, že nová loga, která jsou totožná s logy posuzovanými v rozhodnutí Komise ve věci N 589/2008, splňují podmínky rámce pro reklamu z roku 1987, a související podporu tudíž považuje za slučitelnou se společným trhem.

Podpora na bioznačku

Podpora na bioznačku

| (215) | Jak vyplývá ze 65. bodu odůvodnění, byla v reklamních opatřeních pro bioznačku použita loga totožná s logy používanými v období po roce 2002. |
| --- | --- |

(215)

Jak vyplývá ze 65. bodu odůvodnění, byla v reklamních opatřeních pro bioznačku použita loga totožná s logy používanými v období po roce 2002.

| (216) | Tento druh reklamy vyzdvihuje druhy nebo kvality výrobků vyrobených v některém členském státě, a spadá tudíž do bodu 2.3.1 sdělení z roku 1986, který požaduje, aby na domácí původ výrobku nebyl kladen přehnaný důraz. |
| --- | --- |

(216)

Tento druh reklamy vyzdvihuje druhy nebo kvality výrobků vyrobených v některém členském státě, a spadá tudíž do bodu 2.3.1 sdělení z roku 1986, který požaduje, aby na domácí původ výrobku nebyl kladen přehnaný důraz.

| (217) | Jedna ze dvou verzí loga neobsahovala žádný odkaz na původ výrobků. Druhá verze uváděla původ výrobku jako druhotnou informaci. První verze nepředstavovala žádné problémy z hlediska možného porušení článku 30 Smlouvy o EHS (nyní článek 34 SFEU). Pokud jde o druhou verzi, podmínky bodu 2.3.1 sdělení z roku 1986 byly splněny, neboť:






  — | Logo zachovávalo přiměřenou rovnováhu mezi odkazem na kvality výrobku (tj. bio) na jedné straně a na určení země původu prostřednictvím slov či symbolu na straně druhé. |
| --- | --- | --- |

(217)

Jedna ze dvou verzí loga neobsahovala žádný odkaz na původ výrobků. Druhá verze uváděla původ výrobku jako druhotnou informaci. První verze nepředstavovala žádné problémy z hlediska možného porušení článku 30 Smlouvy o EHS (nyní článek 34 SFEU). Pokud jde o druhou verzi, podmínky bodu 2.3.1 sdělení z roku 1986 byly splněny, neboť:

—

Logo zachovávalo přiměřenou rovnováhu mezi odkazem na kvality výrobku (tj. bio) na jedné straně a na určení země původu prostřednictvím slov či symbolu na straně druhé.

| — | Odkaz na domácí původ byl až druhotnou informací, kterou kampaň spotřebitelům sdělovala, a nebyl hlavním důvodem, na jehož základě se spotřebitelům doporučovalo zakoupení daného výrobku. |
| --- | --- |

—

Odkaz na domácí původ byl až druhotnou informací, kterou kampaň spotřebitelům sdělovala, a nebyl hlavním důvodem, na jehož základě se spotřebitelům doporučovalo zakoupení daného výrobku.

| — | Kvality výrobků odkazovaly na objektivní kvality výrobku a nebyly použity žádné superlativy vedoucí ke srovnávání propagovaného výrobku s výrobky jiných členských států. |
| --- | --- |

—

Kvality výrobků odkazovaly na objektivní kvality výrobku a nebyly použity žádné superlativy vedoucí ke srovnávání propagovaného výrobku s výrobky jiných členských států.

| — | Odkazy na kontrolu kvality byly použity pouze tehdy, pokud byl výrobek podroben skutečnému a objektivnímu systému kontroly jeho kvalit prostřednictvím AMA. |
| --- | --- |

—

Odkazy na kontrolu kvality byly použity pouze tehdy, pokud byl výrobek podroben skutečnému a objektivnímu systému kontroly jeho kvalit prostřednictvím AMA.

| (218) | Podpora na reklamu pro bioznačku proto v období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 2001 splňovala podmínky sdělení z roku 1986. Komise tuto podporu proto považuje za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(218)

Podpora na reklamu pro bioznačku proto v období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 2001 splňovala podmínky sdělení z roku 1986. Komise tuto podporu proto považuje za slučitelnou se společným trhem.

Reklamní činnosti mimo Rakousko

Reklamní činnosti mimo Rakousko

| (219) | Reklamní kampaně pořádané mimo Rakousko neuváděly žádné konkrétní odkazy na domácí původ výrobku kromě těch, jež mohou být zjevné z odkazů na dotčené kvality nebo druhy nebo na běžné označení výrobku. Tyto kampaně tak byly v souladu s bodem 2.1 sdělení z roku 1986 a neporušily článek 30 Smlouvy o EHS (nyní článek 34 SFEU). |
| --- | --- |

(219)

Reklamní kampaně pořádané mimo Rakousko neuváděly žádné konkrétní odkazy na domácí původ výrobku kromě těch, jež mohou být zjevné z odkazů na dotčené kvality nebo druhy nebo na běžné označení výrobku. Tyto kampaně tak byly v souladu s bodem 2.1 sdělení z roku 1986 a neporušily článek 30 Smlouvy o EHS (nyní článek 34 SFEU).

| (220) | Podpora na reklamní činnosti mimo Rakousko proto v období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 2001 splňovala podmínky sdělení z roku 1986. Komise tuto podporu proto považuje za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(220)

Podpora na reklamní činnosti mimo Rakousko proto v období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 2001 splňovala podmínky sdělení z roku 1986. Komise tuto podporu proto považuje za slučitelnou se společným trhem.

8.3.3.   PODPORA NA REKLAMU V OBDOBÍ OD 1. LEDNA 2002 DO 31. PROSINCE 2006: ZNAČKA JAKOSTI A BIOZNAČKA

| (221) | V období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006 musela podpora na reklamní činnosti splňovat podmínky uvedené v pokynech na období 2000–2006. Podle bodu 18 pokynů na období 2000–2006 musela být opatření na propagaci a reklamu zemědělských produktů posouzena podle rámce pro reklamu z roku 1987. |
| --- | --- |

(221)

V období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006 musela podpora na reklamní činnosti splňovat podmínky uvedené v pokynech na období 2000–2006. Podle bodu 18 pokynů na období 2000–2006 musela být opatření na propagaci a reklamu zemědělských produktů posouzena podle rámce pro reklamu z roku 1987.

| (222) | Od 1. ledna 2002 byly v platnosti pokyny pro reklamu z roku 2001, které nahradily sdělení z roku 1986 a rámec pro reklamu z roku 1987 (body 69 a 75 pokynů pro reklamu z roku 2001). Komise bude proto při posuzování za období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006 vycházet z pokynů pro reklamu z roku 2001. |
| --- | --- |

(222)

Od 1. ledna 2002 byly v platnosti pokyny pro reklamu z roku 2001, které nahradily sdělení z roku 1986 a rámec pro reklamu z roku 1987 (body 69 a 75 pokynů pro reklamu z roku 2001). Komise bude proto při posuzování za období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006 vycházet z pokynů pro reklamu z roku 2001.

| (223) | Podle bodu 12 pokynů pro reklamu z roku 2001 by podpora poskytnutá na reklamu zemědělských a jiných produktů v zájmu slučitelnosti se společným trhem neměla narušovat obchod v rozsahu, který by byl proti společnému zájmu (negativní kritéria), a měla by usnadňovat rozvoj určitých hospodářských činností nebo určitých hospodářských oblastí (pozitivní kritéria). |
| --- | --- |

(223)

Podle bodu 12 pokynů pro reklamu z roku 2001 by podpora poskytnutá na reklamu zemědělských a jiných produktů v zájmu slučitelnosti se společným trhem neměla narušovat obchod v rozsahu, který by byl proti společnému zájmu (negativní kritéria), a měla by usnadňovat rozvoj určitých hospodářských činností nebo určitých hospodářských oblastí (pozitivní kritéria).

Negativní kritéria

Negativní kritéria

| (224) | Podle bodu 18 pokynů pro reklamu z roku 2001 nebylo možné poskytnout podporu na reklamní kampaně, které porušovaly článek 28 Smlouvy o ES (nyní článek 34 SFEU) zakazující mezi členskými státy množstevní omezení dovozu, jakož i veškerá opatření s rovnocenným účinkem. |
| --- | --- |

(224)

Podle bodu 18 pokynů pro reklamu z roku 2001 nebylo možné poskytnout podporu na reklamní kampaně, které porušovaly článek 28 Smlouvy o ES (nyní článek 34 SFEU) zakazující mezi členskými státy množstevní omezení dovozu, jakož i veškerá opatření s rovnocenným účinkem.

| (225) | Podpora nemohla být poskytnuta na reklamní činnosti přímo spojené s výrobky jedné nebo několika konkrétních firem. Pokud byl výkon reklamních činností financovaných z veřejných prostředků svěřen soukromým firmám, musely být tyto firmy vybrány na základě tržních zásad (body 29 a 30 pokynů pro reklamu z roku 2001). |
| --- | --- |

(225)

Podpora nemohla být poskytnuta na reklamní činnosti přímo spojené s výrobky jedné nebo několika konkrétních firem. Pokud byl výkon reklamních činností financovaných z veřejných prostředků svěřen soukromým firmám, musely být tyto firmy vybrány na základě tržních zásad (body 29 a 30 pokynů pro reklamu z roku 2001).

| (226) | Kampaně dále nesměly být v rozporu se sekundárními právními předpisy Společenství a zejména musely splňovat ustanovení směrnice 2000/13/ES (body 25 až 28 pokynů pro reklamu z roku 2001). |
| --- | --- |

(226)

Kampaně dále nesměly být v rozporu se sekundárními právními předpisy Společenství a zejména musely splňovat ustanovení směrnice 2000/13/ES (body 25 až 28 pokynů pro reklamu z roku 2001).

Pozitivní kritéria

Pozitivní kritéria

| (227) | Body 31 a 32 pokynů pro reklamu z roku 2001 stanovily, že pro uplatnění odchylky podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU) se reklamní činnosti musely týkat přebytkových výrobků nebo málo využívaných druhů, nových výrobků nebo náhradních výrobků, které dosud nejsou v přebytku, vysoce kvalitních výrobků, rozvoje určitých regionů nebo rozvoje malých a středních podniků. |
| --- | --- |

(227)

Body 31 a 32 pokynů pro reklamu z roku 2001 stanovily, že pro uplatnění odchylky podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU) se reklamní činnosti musely týkat přebytkových výrobků nebo málo využívaných druhů, nových výrobků nebo náhradních výrobků, které dosud nejsou v přebytku, vysoce kvalitních výrobků, rozvoje určitých regionů nebo rozvoje malých a středních podniků.

| (228) | V kapitole 4 pokynů pro reklamu z roku 2001 bylo podrobně rozvedeno uplatnění výše uvedených pozitivních kritérií na konkrétní druhy reklamy, a to na podporu na reklamu, v níž je původ součástí sdělení (oddíl 4.1), a podporu na reklamu na jakostní výrobky (oddíl 4.2). |
| --- | --- |

(228)

V kapitole 4 pokynů pro reklamu z roku 2001 bylo podrobně rozvedeno uplatnění výše uvedených pozitivních kritérií na konkrétní druhy reklamy, a to na podporu na reklamu, v níž je původ součástí sdělení (oddíl 4.1), a podporu na reklamu na jakostní výrobky (oddíl 4.2).

Reklama, v níž je původ součástí sdělení

Reklama, v níž je původ součástí sdělení

| (229) | Podle bodu 23 pokynů pro reklamu z roku 2001 bylo možné identifikovat zemi původu pomocí slov nebo symbolů, pokud byla zachována přiměřená rovnováha mezi odkazy na kvality a druhy výrobku na jedné straně a na jeho domácí původ na straně druhé. Odkazy na domácí původ musely být až druhotnou informací, kterou kampaň spotřebitelům sdělovala, a nemohly představovat hlavní důvod, na jehož základě se spotřebitelům doporučovalo zakoupení daného výrobku. Reklama,v níž se zmiňoval (regionální) původ výrobku jako druhotná informace, nebyla považována za porušení článku 28 Smlouvy o ES (nyní článek 34 SFEU). Pro posouzení toho, zda byl původ skutečně druhotnou informací, by Komise vzala v úvahu celkový význam textu anebo symbolu, včetně obrázků a celkového provedení, které odkazují na původ, a význam textu anebo symbolu odkazujícího na jedinečné reklamní sdělení, tj. tu část reklamní zprávy, která není zaměřena na původ (body 40 a 41 pokynů pro reklamu z roku 2001). |
| --- | --- |

(229)

Podle bodu 23 pokynů pro reklamu z roku 2001 bylo možné identifikovat zemi původu pomocí slov nebo symbolů, pokud byla zachována přiměřená rovnováha mezi odkazy na kvality a druhy výrobku na jedné straně a na jeho domácí původ na straně druhé. Odkazy na domácí původ musely být až druhotnou informací, kterou kampaň spotřebitelům sdělovala, a nemohly představovat hlavní důvod, na jehož základě se spotřebitelům doporučovalo zakoupení daného výrobku. Reklama,v níž se zmiňoval (regionální) původ výrobku jako druhotná informace, nebyla považována za porušení článku 28 Smlouvy o ES (nyní článek 34 SFEU). Pro posouzení toho, zda byl původ skutečně druhotnou informací, by Komise vzala v úvahu celkový význam textu anebo symbolu, včetně obrázků a celkového provedení, které odkazují na původ, a význam textu anebo symbolu odkazujícího na jedinečné reklamní sdělení, tj. tu část reklamní zprávy, která není zaměřena na původ (body 40 a 41 pokynů pro reklamu z roku 2001).

Reklama na jakostní výrobky

Reklama na jakostní výrobky

| (230) | Podpora udělovaná na výrobky splňující zvláštní požadavky na kvalitu musela být otevřena všem výrobkům ve Společenství bez ohledu na jejich původ. Od členských států se také požadovalo, aby uznávaly výsledky srovnatelných kontrol provedených v jiných členských státech (bod 49 pokynů pro reklamu z roku 2001). |
| --- | --- |

(230)

Podpora udělovaná na výrobky splňující zvláštní požadavky na kvalitu musela být otevřena všem výrobkům ve Společenství bez ohledu na jejich původ. Od členských států se také požadovalo, aby uznávaly výsledky srovnatelných kontrol provedených v jiných členských státech (bod 49 pokynů pro reklamu z roku 2001).

Reklama konkrétně na produkty ekologického zemědělství

Reklama konkrétně na produkty ekologického zemědělství

| (231) | Podle bodu 55 pokynů pro reklamu z roku 2001 bylo možné podporu schválit pouze tehdy, pokud produkty nesoucí označení poukazující na ekologické metody produkce splňovaly požadavky nařízení (EHS) č. 2092/91. Všichni producenti a zpracovatelé produktů ekologického zemědělství museli podléhat systému kontrol stanovenému v uvedeném nařízení. |
| --- | --- |

(231)

Podle bodu 55 pokynů pro reklamu z roku 2001 bylo možné podporu schválit pouze tehdy, pokud produkty nesoucí označení poukazující na ekologické metody produkce splňovaly požadavky nařízení (EHS) č. 2092/91. Všichni producenti a zpracovatelé produktů ekologického zemědělství museli podléhat systému kontrol stanovenému v uvedeném nařízení.

Posouzení

Posouzení

| (232) | Komise při uplatnění výše uvedených ustanovení na reklamní činnosti týkající se značky jakosti a bioznačky v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006 dospěla k těmto závěrům: |
| --- | --- |

(232)

Komise při uplatnění výše uvedených ustanovení na reklamní činnosti týkající se značky jakosti a bioznačky v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006 dospěla k těmto závěrům:

| (233) | Značka jakosti a jedna ze dvou verzí bioznačky (viz 64. bod odůvodnění) obsahovaly odkaz na původ výrobku, tuto informaci však lze považovat za druhotnou oproti hlavnímu sdělení týkajícímu se (ekologické) kvality výrobku. Odkaz na původ výrobku měl druhotné postavení jak v grafickém sdělení (pozadí), tak i v textu loga. |
| --- | --- |

(233)

Značka jakosti a jedna ze dvou verzí bioznačky (viz 64. bod odůvodnění) obsahovaly odkaz na původ výrobku, tuto informaci však lze považovat za druhotnou oproti hlavnímu sdělení týkajícímu se (ekologické) kvality výrobku. Odkaz na původ výrobku měl druhotné postavení jak v grafickém sdělení (pozadí), tak i v textu loga.

| (234) | Pokud jde o ztvárnění značek, Komise konstatuje, že ústřední prostor značky zaujímalo pole, kterému dominoval text „AMA Gütesiegel“ nebo „BIO“, a původ výrobku byl uveden značně menším písmem. Postranní části značky byly vyvedeny v národních barvách (např. v červené a bílé pro Rakousko) bez jakýchkoli dalších symbolů určujících zemi původu. Prostřední pole zabíralo na značkách vizuálně dominantní prostor a navíc představovalo zhruba 65 % celkové šířky značky (viz 64. bod odůvodnění). Rakouské orgány dále uvedly, že při všech reklamních činnostech týkajících se obou značek byla hlavním sdělením kvalita výrobku a původ výrobku, byl-li uveden, byl pouze druhotnou informací (viz 79. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(234)

Pokud jde o ztvárnění značek, Komise konstatuje, že ústřední prostor značky zaujímalo pole, kterému dominoval text „AMA Gütesiegel“ nebo „BIO“, a původ výrobku byl uveden značně menším písmem. Postranní části značky byly vyvedeny v národních barvách (např. v červené a bílé pro Rakousko) bez jakýchkoli dalších symbolů určujících zemi původu. Prostřední pole zabíralo na značkách vizuálně dominantní prostor a navíc představovalo zhruba 65 % celkové šířky značky (viz 64. bod odůvodnění). Rakouské orgány dále uvedly, že při všech reklamních činnostech týkajících se obou značek byla hlavním sdělením kvalita výrobku a původ výrobku, byl-li uveden, byl pouze druhotnou informací (viz 79. bod odůvodnění).

| (235) | Podle informací rakouských orgánů byla bioznačka udělována pouze výrobkům splňujícím kritéria nařízení (EHS) č. 2092/91 (viz 69. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(235)

Podle informací rakouských orgánů byla bioznačka udělována pouze výrobkům splňujícím kritéria nařízení (EHS) č. 2092/91 (viz 69. bod odůvodnění).

| (236) | Rakouské orgány potvrdily, že v případě dotovaných reklamních opatření byla dodržena ustanovení směrnice 2000/13/ES (viz 68. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(236)

Rakouské orgány potvrdily, že v případě dotovaných reklamních opatření byla dodržena ustanovení směrnice 2000/13/ES (viz 68. bod odůvodnění).

| (237) | Reklamní činnosti nebyly přímo spojeny s výrobky jedné nebo několika konkrétních firem. Rakouské orgány upřesnily, že v reklamě uskutečňované na prodejních místech nebyly propagovány žádné konkrétně jmenované firmy nebo výrobky a že vlastník prodejního místa neměl z podpory žádný prospěch (viz 78. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(237)

Reklamní činnosti nebyly přímo spojeny s výrobky jedné nebo několika konkrétních firem. Rakouské orgány upřesnily, že v reklamě uskutečňované na prodejních místech nebyly propagovány žádné konkrétně jmenované firmy nebo výrobky a že vlastník prodejního místa neměl z podpory žádný prospěch (viz 78. bod odůvodnění).

| (238) | Rakouské orgány upřesnily, že všechny reklamní činnosti financované prostřednictvím AMA Marketing vykonávaly soukromé firmy vybrané na základě nabídkového řízení (viz 52. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(238)

Rakouské orgány upřesnily, že všechny reklamní činnosti financované prostřednictvím AMA Marketing vykonávaly soukromé firmy vybrané na základě nabídkového řízení (viz 52. bod odůvodnění).

| (239) | Podle vyjádření rakouských orgánů mohly dále značku jakosti používat všechny výrobky vyrobené v Unii, pokud splňovaly zvláštní požadavky na použití této značky. Tyto zvláštní požadavky se týkaly buď kvality výrobku, nebo byly omezeny na zajištění uvedeného zeměpisného původu výrobku. V každém případě mohly být tyto zvláštní požadavky splněny bez ohledu na zeměpisný původ výrobku (viz 161. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(239)

Podle vyjádření rakouských orgánů mohly dále značku jakosti používat všechny výrobky vyrobené v Unii, pokud splňovaly zvláštní požadavky na použití této značky. Tyto zvláštní požadavky se týkaly buď kvality výrobku, nebo byly omezeny na zajištění uvedeného zeměpisného původu výrobku. V každém případě mohly být tyto zvláštní požadavky splněny bez ohledu na zeměpisný původ výrobku (viz 161. bod odůvodnění).

| (240) | Komise v rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že neměla k dispozici informace týkající se otázky uznávání rovnocenných kontrol prováděných v jiných členských státech. Rakouské orgány ve svém dopise ze dne 14. září 2012 potvrdily uznávání těchto kontrol a poskytly příslušné doklady. |
| --- | --- |

(240)

Komise v rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že neměla k dispozici informace týkající se otázky uznávání rovnocenných kontrol prováděných v jiných členských státech. Rakouské orgány ve svém dopise ze dne 14. září 2012 potvrdily uznávání těchto kontrol a poskytly příslušné doklady.

| (241) | Přestože rakouské orgány potvrdily, že od roku 2002 mohly značku jakosti a bioznačku používat všechny výrobky bez ohledu na jejich původ, Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, neboť odkaz na domácí produkty byl z hlavního právního základu pro opatření, tedy ze zákona o AMA, odstraněn až v roce 2007 (viz 161. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(241)

Přestože rakouské orgány potvrdily, že od roku 2002 mohly značku jakosti a bioznačku používat všechny výrobky bez ohledu na jejich původ, Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, neboť odkaz na domácí produkty byl z hlavního právního základu pro opatření, tedy ze zákona o AMA, odstraněn až v roce 2007 (viz 161. bod odůvodnění).

| (242) | Rakouské orgány ve svém dopise uvedly nová interní pravidla, podle nichž byly značky přístupné všem výrobkům, jakož i údaje prokazující, že značky od roku 2001 skutečně získala řada nerakouských výrobků. Znovu také potvrdily, že od roku 2002 byla pravidla uplatňována na všechny výrobky bez ohledu na jejich původ. |
| --- | --- |

(242)

Rakouské orgány ve svém dopise uvedly nová interní pravidla, podle nichž byly značky přístupné všem výrobkům, jakož i údaje prokazující, že značky od roku 2001 skutečně získala řada nerakouských výrobků. Znovu také potvrdily, že od roku 2002 byla pravidla uplatňována na všechny výrobky bez ohledu na jejich původ.

| (243) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že není zřejmé, zda nová interní pravidla AMA byla uvedena v účinnost již od 26. září 2002, nebo zda existovalo přechodné období po 26. září 2002, během něhož byla podpora poskytována podle starých pravidel. Rakouské orgány ve svém dopise ze dne 14. září 2012 prohlásily, že žádné takové přechodné období neexistovalo. |
| --- | --- |

(243)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že není zřejmé, zda nová interní pravidla AMA byla uvedena v účinnost již od 26. září 2002, nebo zda existovalo přechodné období po 26. září 2002, během něhož byla podpora poskytována podle starých pravidel. Rakouské orgány ve svém dopise ze dne 14. září 2012 prohlásily, že žádné takové přechodné období neexistovalo.

| (244) | Ve 175. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že neměla k dispozici dostatek informací pro posouzení toho, zda jsou pravidla pro státní podporu použitelná na spolufinancovaná opatření na propagaci bioznačky uvedená v 80. bodě odůvodnění. Vyzvala proto rakouské orgány, aby poskytly více informací o povolení opatření jakožto státní podpory a o trvání programového období. Rakouské orgány ve svém dopise ze dne 14. září 2012 uvedly, že opatření na propagaci bioznačky byla součástí rakouského spolufinancovaného informačního a propagačního programu pro bioprodukty. |
| --- | --- |

(244)

Ve 175. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že neměla k dispozici dostatek informací pro posouzení toho, zda jsou pravidla pro státní podporu použitelná na spolufinancovaná opatření na propagaci bioznačky uvedená v 80. bodě odůvodnění. Vyzvala proto rakouské orgány, aby poskytly více informací o povolení opatření jakožto státní podpory a o trvání programového období. Rakouské orgány ve svém dopise ze dne 14. září 2012 uvedly, že opatření na propagaci bioznačky byla součástí rakouského spolufinancovaného informačního a propagačního programu pro bioprodukty.

| (245) | Rakouské orgány ve své odpovědi ze dne 14. září 2012 také uvedly: V období 2002–2008 (20. září 2002–15. září 2005) probíhal spolufinancovaný informační a propagační program pro ekologické produkty. Tento program byl schválen rozhodnutím Komise K (2002) 3116 ze dne 22. srpna 2002 (85). Rozhodnutím Komise K (2007) 3299 ze dne 10. července 2007 byl dále schválen další tříletý program pro bioznačku (1. října 2007–30. září 2010) (86). |
| --- | --- |

(245)

Rakouské orgány ve své odpovědi ze dne 14. září 2012 také uvedly: V období 2002–2008 (20. září 2002–15. září 2005) probíhal spolufinancovaný informační a propagační program pro ekologické produkty. Tento program byl schválen rozhodnutím Komise K (2002) 3116 ze dne 22. srpna 2002 (85). Rozhodnutím Komise K (2007) 3299 ze dne 10. července 2007 byl dále schválen další tříletý program pro bioznačku (1. října 2007–30. září 2010) (86).

85

86

| (246) | Z důvodů uvedených výše byla podpora na reklamní opatření provedená v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006 v souladu s pokyny pro reklamu z roku 2001, a tudíž s pokyny na období 2000–2006. Komise se proto domnívá, že tato podpora byla slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(246)

Z důvodů uvedených výše byla podpora na reklamní opatření provedená v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006 v souladu s pokyny pro reklamu z roku 2001, a tudíž s pokyny na období 2000–2006. Komise se proto domnívá, že tato podpora byla slučitelná se společným trhem.

8.3.4.   REKLAMNÍ KAMPANĚ MIMO RAKOUSKO A OBECNÁ REKLAMA V RAKOUSKU, 2002–2004 (87)

87

| (247) | Povoleny mohly být reklamní kampaně, které byly organizovány přímo nebo nepřímo jedním členským státem na trhu jiného členského státu nebo na domácím trhu podporujícího členského státu a které výrobek propagovaly zcela obecným způsobem bez jakéhokoli odkazu na jeho zemi původu (bod 19 písm. a) a b) pokynů pro reklamu z roku 2001). |
| --- | --- |

(247)

Povoleny mohly být reklamní kampaně, které byly organizovány přímo nebo nepřímo jedním členským státem na trhu jiného členského státu nebo na domácím trhu podporujícího členského státu a které výrobek propagovaly zcela obecným způsobem bez jakéhokoli odkazu na jeho zemi původu (bod 19 písm. a) a b) pokynů pro reklamu z roku 2001).

| (248) | V souladu s pokyny pro reklamu z roku 2001 zaujala Komise kladný postoj k reklamním kampaním organizovaným s cílem představit spotřebitelům zemědělské a jiné výrobky konkrétního členského státu nebo regionu. Tyto kampaně mohly být zaměřeny na původ výrobku, pokud byly uspořádány mimo členský stát nebo region, v němž byly dotčené zemědělské a jiné výrobky vyrobeny. Kampaně se musely omezit na představení objektivních vlastností dotčených výrobků a neměly v zásadě obsahovat žádná subjektivní tvrzení ohledně kvality výrobků (body 35 až 39 pokynů pro reklamu z roku 2001). |
| --- | --- |

(248)

V souladu s pokyny pro reklamu z roku 2001 zaujala Komise kladný postoj k reklamním kampaním organizovaným s cílem představit spotřebitelům zemědělské a jiné výrobky konkrétního členského státu nebo regionu. Tyto kampaně mohly být zaměřeny na původ výrobku, pokud byly uspořádány mimo členský stát nebo region, v němž byly dotčené zemědělské a jiné výrobky vyrobeny. Kampaně se musely omezit na představení objektivních vlastností dotčených výrobků a neměly v zásadě obsahovat žádná subjektivní tvrzení ohledně kvality výrobků (body 35 až 39 pokynů pro reklamu z roku 2001).

| (249) | Na základě informací, jež byly v době rozhodnutí o zahájení řízení k dispozici pro období 2002–2004 ohledně obecné reklamy a reklamních činností mimo Rakousko (viz oddíly 2.7.1.2 a 2.7.1.3 rozhodnutí o zahájení řízení), nebylo možné posoudit slučitelnost opatření s podmínkami uvedenými v bodě 19 písm. b), bodech 29, 30 a 39 pokynů pro reklamu z roku 2001. |
| --- | --- |

(249)

Na základě informací, jež byly v době rozhodnutí o zahájení řízení k dispozici pro období 2002–2004 ohledně obecné reklamy a reklamních činností mimo Rakousko (viz oddíly 2.7.1.2 a 2.7.1.3 rozhodnutí o zahájení řízení), nebylo možné posoudit slučitelnost opatření s podmínkami uvedenými v bodě 19 písm. b), bodech 29, 30 a 39 pokynů pro reklamu z roku 2001.

| (250) | Rakouské orgány proto byly v rozhodnutí o zahájení řízení vyzvány, aby poskytly nezbytné informace související s výše zmíněnými ustanoveními. |
| --- | --- |

(250)

Rakouské orgány proto byly v rozhodnutí o zahájení řízení vyzvány, aby poskytly nezbytné informace související s výše zmíněnými ustanoveními.

Pozitivní kritéria

Pozitivní kritéria

| (251) | Reklamní kampaně mimo členský stát a obecná reklama v rámci členského státu musely splňovat pozitivní kritéria podle pokynů pro reklamu z roku 2001 (viz 227. a 228. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(251)

Reklamní kampaně mimo členský stát a obecná reklama v rámci členského státu musely splňovat pozitivní kritéria podle pokynů pro reklamu z roku 2001 (viz 227. a 228. bod odůvodnění).

| (252) | Kromě toho bylo v bodě 47 pokynů pro reklamu z roku 2001 stanoveno, že pro účely reklamy na výrobky splňující zvláštní požadavky na kvalitu měly tyto výrobky splňovat normy nebo specifikace, které byly zjevně vyšší nebo specifičtější než ty, které byly stanoveny v příslušných právních předpisech Společenství či vnitrostátních předpisech. |
| --- | --- |

(252)

Kromě toho bylo v bodě 47 pokynů pro reklamu z roku 2001 stanoveno, že pro účely reklamy na výrobky splňující zvláštní požadavky na kvalitu měly tyto výrobky splňovat normy nebo specifikace, které byly zjevně vyšší nebo specifičtější než ty, které byly stanoveny v příslušných právních předpisech Společenství či vnitrostátních předpisech.

| (253) | Bod 60 pokynů pro reklamu z roku 2001 stanoví, že při poskytování podpory na reklamní opatření by podle obecné zásady míra přímé podpory (poskytované z veřejných rozpočtových prostředků pro všeobecné účely) neměla činit více než 50 %, přičemž podniky dotčeného odvětví měly povinnost přispět na náklady alespoň 50 %. Příspěvek odvětví mohl pocházet rovněž z parafiskálních odvodů nebo povinných příspěvků. |
| --- | --- |

(253)

Bod 60 pokynů pro reklamu z roku 2001 stanoví, že při poskytování podpory na reklamní opatření by podle obecné zásady míra přímé podpory (poskytované z veřejných rozpočtových prostředků pro všeobecné účely) neměla činit více než 50 %, přičemž podniky dotčeného odvětví měly povinnost přispět na náklady alespoň 50 %. Příspěvek odvětví mohl pocházet rovněž z parafiskálních odvodů nebo povinných příspěvků.

| (254) | Pokud jde o obecnou reklamu a reklamní opatření mimo Rakousko, Komise na základě informací za období let 2002–2004, jež měla k dispozici při předložení rozhodnutí o zahájení řízení, nemohla posoudit slučitelnost opatření s výše uvedenými pravidly. Rakouské orgány proto byly vyzvány, aby poskytly nezbytné informace ohledně podmínky uvedené v bodě 32 pokynů pro reklamu z roku 2001 (174. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení). |
| --- | --- |

(254)

Pokud jde o obecnou reklamu a reklamní opatření mimo Rakousko, Komise na základě informací za období let 2002–2004, jež měla k dispozici při předložení rozhodnutí o zahájení řízení, nemohla posoudit slučitelnost opatření s výše uvedenými pravidly. Rakouské orgány proto byly vyzvány, aby poskytly nezbytné informace ohledně podmínky uvedené v bodě 32 pokynů pro reklamu z roku 2001 (174. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).

| (255) | Rakousko ve své odpovědi ze dne 14. září 2012 odkázalo na svůj dopis ze dne 13. prosince 2002. Tento dopis však obsahuje pouze konkrétní příklady a vnitrostátní právní základ těchto opatření. Komise proto ve své žádosti o informace ze dne 19. února 2014 požádala rakouské orgány, aby vyplnily příslušné oznamovací formuláře a předložily je Komisi. Rakouské orgány ve své odpovědi ze dne 30. dubna 2014 předložily požadované oznamovací formuláře. Informace obsažené ve formulářích nicméně odkazovaly pouze na obecné popisy podmínek režimu a nebyly dostačující pro řádné posouzení opatření. |
| --- | --- |

(255)

Rakousko ve své odpovědi ze dne 14. září 2012 odkázalo na svůj dopis ze dne 13. prosince 2002. Tento dopis však obsahuje pouze konkrétní příklady a vnitrostátní právní základ těchto opatření. Komise proto ve své žádosti o informace ze dne 19. února 2014 požádala rakouské orgány, aby vyplnily příslušné oznamovací formuláře a předložily je Komisi. Rakouské orgány ve své odpovědi ze dne 30. dubna 2014 předložily požadované oznamovací formuláře. Informace obsažené ve formulářích nicméně odkazovaly pouze na obecné popisy podmínek režimu a nebyly dostačující pro řádné posouzení opatření.

| (256) | Komise ve své žádosti o informace ze dne 17. prosince 2014 požádala o doplňující informace o tomto opatření. Rakousko ve své odpovědi ze dne 25. února 2015 potvrdilo, že:






  a) | reklamní kampaně propagovaly výrobky zcela obecným způsobem a nijak neodkazovaly na jejich domácí původ (bod 19 písm. a) a b) pokynů pro reklamu z roku 2001); |
| --- | --- | --- |

(256)

Komise ve své žádosti o informace ze dne 17. prosince 2014 požádala o doplňující informace o tomto opatření. Rakousko ve své odpovědi ze dne 25. února 2015 potvrdilo, že:

a)

reklamní kampaně propagovaly výrobky zcela obecným způsobem a nijak neodkazovaly na jejich domácí původ (bod 19 písm. a) a b) pokynů pro reklamu z roku 2001);

| b) | podpora nebyla poskytnuta na reklamní činnosti přímo spojené s výrobky jedné nebo několika konkrétních firem (bod 29 pokynů pro reklamu z roku 2001); |
| --- | --- |

b)

podpora nebyla poskytnuta na reklamní činnosti přímo spojené s výrobky jedné nebo několika konkrétních firem (bod 29 pokynů pro reklamu z roku 2001);

| c) | soukromé firmy, kterým bylo svěřeno provádění reklamních činností z veřejných prostředků, byly vybrány podle tržních zásad (bod 30 pokynů pro reklamu z roku 2001); |
| --- | --- |

c)

soukromé firmy, kterým bylo svěřeno provádění reklamních činností z veřejných prostředků, byly vybrány podle tržních zásad (bod 30 pokynů pro reklamu z roku 2001);

| d) | kampaně byly omezeny na představení objektivních vlastností dotčených výrobků a neobsahovaly žádná subjektivní tvrzení ohledně kvality výrobků (body 35 až 39 pokynů pro reklamu z roku 2001); |
| --- | --- |

d)

kampaně byly omezeny na představení objektivních vlastností dotčených výrobků a neobsahovaly žádná subjektivní tvrzení ohledně kvality výrobků (body 35 až 39 pokynů pro reklamu z roku 2001);

| e) | dotčená reklamní opatření se týkala propagace jakostních výrobků (body 31 a 32 pokynů pro reklamu z roku 2001). Tyto normy nebo specifikace byly zjevně vyšší nebo specifičtější než ty, které jsou stanoveny v příslušných právních předpisech Společenství nebo ve vnitrostátních předpisech. |
| --- | --- |

e)

dotčená reklamní opatření se týkala propagace jakostních výrobků (body 31 a 32 pokynů pro reklamu z roku 2001). Tyto normy nebo specifikace byly zjevně vyšší nebo specifičtější než ty, které jsou stanoveny v příslušných právních předpisech Společenství nebo ve vnitrostátních předpisech.

| (257) | Z důvodů uvedených výše byla podpora na reklamní kampaně mimo Rakousko a na obecná reklamní opatření v Rakousku, provedené v období let 2002 až 2004, v souladu s pokyny pro reklamu z roku 2001, a tudíž s pokyny na období 2000–2006. Komise tuto podporu proto považuje za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(257)

Z důvodů uvedených výše byla podpora na reklamní kampaně mimo Rakousko a na obecná reklamní opatření v Rakousku, provedené v období let 2002 až 2004, v souladu s pokyny pro reklamu z roku 2001, a tudíž s pokyny na období 2000–2006. Komise tuto podporu proto považuje za slučitelnou se společným trhem.

8.3.5.   PODPORA NA REKLAMNÍ OPATŘENÍ V OBDOBÍ LET 2007 AŽ 2008

| (258) | Při posuzování státní podpory na reklamu zemědělských produktů poskytnuté po 1. lednu 2007 použije Komise oddíl VI.D pokynů na období 2007–2013. |
| --- | --- |

(258)

Při posuzování státní podpory na reklamu zemědělských produktů poskytnuté po 1. lednu 2007 použije Komise oddíl VI.D pokynů na období 2007–2013.

Reklama na jakostní produkty

Reklama na jakostní produkty

| (259) | Komise při předložení rozhodnutí o zahájení řízení neměla k dispozici dostatek informací pro posouzení souladu těchto opatření s pokyny na období 2007–2013. Komise v tomto ohledu vyjádřila určité pochybnosti ohledně splnění těch podmínek, které se odlišovaly od požadavků pokynů na období 2000–2006. |
| --- | --- |

(259)

Komise při předložení rozhodnutí o zahájení řízení neměla k dispozici dostatek informací pro posouzení souladu těchto opatření s pokyny na období 2007–2013. Komise v tomto ohledu vyjádřila určité pochybnosti ohledně splnění těch podmínek, které se odlišovaly od požadavků pokynů na období 2000–2006.

| (260) | Komise upozornila rakouské orgány konkrétně na změny uvedené v bodě 153 písm. c) druhé polovině věty, v druhé větě bodu 155 a v bodě 158 pokynů na období 2007–2013. Rakouské orgány proto byly vyzvány, aby předložily nezbytné informace prokazující, že opatření týkající se reklamy na jakostní produkty splňovala výše uvedené podmínky pokynů. |
| --- | --- |

(260)

Komise upozornila rakouské orgány konkrétně na změny uvedené v bodě 153 písm. c) druhé polovině věty, v druhé větě bodu 155 a v bodě 158 pokynů na období 2007–2013. Rakouské orgány proto byly vyzvány, aby předložily nezbytné informace prokazující, že opatření týkající se reklamy na jakostní produkty splňovala výše uvedené podmínky pokynů.

| (261) | Podle bodu 153 pokynů na období 2007–2013 by státní podpora na reklamní kampaně ve Společenství mohla být prohlášena za slučitelnou se Smlouvou, pokud by splňovala tyto podmínky:






  — | reklamní kampaň je vyhrazena pro jakostní produkty definované jako produkty, které splňují kritéria stanovená podle článku 32 nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (88) pro označení uznávaná ve Společenství (chráněná označení původu (CHOP), chráněná zeměpisná označení (CHZO) nebo jiná označení původů, která jsou chráněna právními předpisy Společenství) nebo pro vnitrostátní a regionální známky jakosti; |
| --- | --- | --- |

(261)

Podle bodu 153 pokynů na období 2007–2013 by státní podpora na reklamní kampaně ve Společenství mohla být prohlášena za slučitelnou se Smlouvou, pokud by splňovala tyto podmínky:

—

reklamní kampaň je vyhrazena pro jakostní produkty definované jako produkty, které splňují kritéria stanovená podle článku 32 nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (88) pro označení uznávaná ve Společenství (chráněná označení původu (CHOP), chráněná zeměpisná označení (CHZO) nebo jiná označení původů, která jsou chráněna právními předpisy Společenství) nebo pro vnitrostátní a regionální známky jakosti;

88

| — | reklamní kampaň nebyla přímo zaměřena na produkty jedné konkrétní společnosti nebo více konkrétních společností; |
| --- | --- |

—

reklamní kampaň nebyla přímo zaměřena na produkty jedné konkrétní společnosti nebo více konkrétních společností;

| — | reklamní kampaň je v souladu s ustanoveními článku 2 směrnice 2000/13/ES jakož i se stanovenými zvláštními pravidly pro označování pro různé produkty, např. víno, mléčné výrobky, vejce a drůbež (viz bod 152 j) pokynů na období 2007–2013). |
| --- | --- |

—

reklamní kampaň je v souladu s ustanoveními článku 2 směrnice 2000/13/ES jakož i se stanovenými zvláštními pravidly pro označování pro různé produkty, např. víno, mléčné výrobky, vejce a drůbež (viz bod 152 j) pokynů na období 2007–2013).

| (262) | Podle informací poskytnutých rakouskými orgány dne 30. dubna 2014 byly podmínky bodu 153 pokynů na období 2007–2013 splněny. |
| --- | --- |

(262)

Podle informací poskytnutých rakouskými orgány dne 30. dubna 2014 byly podmínky bodu 153 pokynů na období 2007–2013 splněny.

| (263) | Podle ustanovení bodu 155 pokynů na období 2007–2013 mohl být v případě vnitrostátních nebo regionálních známek jakosti původ produktu zmíněn (pouze) jako vedlejší sdělení. Při posuzování toho, zda byl původ skutečně druhotnou informací, musela Komise vzít v úvahu celkový význam textu anebo symbolu, včetně obrázků a celkového provedení, které odkazují na původ, a význam textu anebo symbolu odkazujícího na jedinečné reklamní sdělení, tj. tu část reklamní zprávy, která nebyla zaměřena na původ. |
| --- | --- |

(263)

Podle ustanovení bodu 155 pokynů na období 2007–2013 mohl být v případě vnitrostátních nebo regionálních známek jakosti původ produktu zmíněn (pouze) jako vedlejší sdělení. Při posuzování toho, zda byl původ skutečně druhotnou informací, musela Komise vzít v úvahu celkový význam textu anebo symbolu, včetně obrázků a celkového provedení, které odkazují na původ, a význam textu anebo symbolu odkazujícího na jedinečné reklamní sdělení, tj. tu část reklamní zprávy, která nebyla zaměřena na původ.

| (264) | Rakouské orgány v dopise ze dne 30. dubna 2014 potvrdily, že značky používané v roce 2007 byly totožné se značkami schválenými v rozhodnutí Komise z roku 2004 (viz rovněž 233. bod odůvodnění). Komise odkazuje na toto posouzení, a proto se domnívá, že podmínky bodu 155 pokynů na období 2007–2013 byly splněny. |
| --- | --- |

(264)

Rakouské orgány v dopise ze dne 30. dubna 2014 potvrdily, že značky používané v roce 2007 byly totožné se značkami schválenými v rozhodnutí Komise z roku 2004 (viz rovněž 233. bod odůvodnění). Komise odkazuje na toto posouzení, a proto se domnívá, že podmínky bodu 155 pokynů na období 2007–2013 byly splněny.

| (265) | Bod 156 pokynů na období 2007–2013 stanoví, že míra přímé podpory nemohla překročit 50 %. Pokud odvětví přispělo jakoukoliv formou do výše alespoň 50 % nákladů, mohla být míra podpory navýšena až na 100 % způsobilých nákladů. Jak bylo prokázáno výše (200. bod odůvodnění), tato podmínka byla splněna. |
| --- | --- |

(265)

Bod 156 pokynů na období 2007–2013 stanoví, že míra přímé podpory nemohla překročit 50 %. Pokud odvětví přispělo jakoukoliv formou do výše alespoň 50 % nákladů, mohla být míra podpory navýšena až na 100 % způsobilých nákladů. Jak bylo prokázáno výše (200. bod odůvodnění), tato podmínka byla splněna.

| (266) | Podle ustanovení bodu 158 pokynů na období 2007–2013 musely být reklamní činnosti s ročním rozpočtem překračujícím 5 milionů EUR oznámeny zvlášť. Z informací poskytnutých rakouskými orgány (45. bod odůvodnění) lze vyvozovat, že tato podmínka byla splněna, neboť roční rozpočet vyčleněný na značku jakosti v letech 2007 a 2008 byl nižší než 5 milionů EUR. |
| --- | --- |

(266)

Podle ustanovení bodu 158 pokynů na období 2007–2013 musely být reklamní činnosti s ročním rozpočtem překračujícím 5 milionů EUR oznámeny zvlášť. Z informací poskytnutých rakouskými orgány (45. bod odůvodnění) lze vyvozovat, že tato podmínka byla splněna, neboť roční rozpočet vyčleněný na značku jakosti v letech 2007 a 2008 byl nižší než 5 milionů EUR.

| (267) | S ohledem na důvody uvedené výše splňují reklamní opatření provedená v období let 2007 až 2008 pokyny na období 2007–2013, a jsou tak slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(267)

S ohledem na důvody uvedené výše splňují reklamní opatření provedená v období let 2007 až 2008 pokyny na období 2007–2013, a jsou tak slučitelná s vnitřním trhem.

| (268) | Komise v tomto ohledu konstatuje, že reklamní opatření na propagaci bioznačky byla ukončena na konci roku 2006, a proto se na ně nevztahuje posouzení podle pokynů na období 2007–2013 (viz 15. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(268)

Komise v tomto ohledu konstatuje, že reklamní opatření na propagaci bioznačky byla ukončena na konci roku 2006, a proto se na ně nevztahuje posouzení podle pokynů na období 2007–2013 (viz 15. bod odůvodnění).

reklamní opatření na propagaci bioznačky byla ukončena na konci roku 2006

Obecná reklama

Obecná reklama

| (269) | Ustanovení týkající se obecné reklamy a reklamy ve třetích zemích nejsou pro období let 2007 a 2008 relevantní, neboť opatření podpory, která se těchto činností týkala, vypršela v roce 2004 přijetím režimu podpory N 239/2004, jak je uvedeno v 39. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(269)

Ustanovení týkající se obecné reklamy a reklamy ve třetích zemích nejsou pro období let 2007 a 2008 relevantní, neboť opatření podpory, která se těchto činností týkala, vypršela v roce 2004 přijetím režimu podpory N 239/2004, jak je uvedeno v 39. bodě odůvodnění.

8.4.   OPATŘENÍ TECHNICKÉ POMOCI A PODPORA NA JAKOSTNÍ PRODUKTY V OBDOBÍ LET 1995–1999

OPATŘENÍ TECHNICKÉ POMOCI A PODPORA NA JAKOSTNÍ PRODUKTY V OBDOBÍ LET 1995–1999

| (270) | Zvláštní pokyny pro státní podporu byly v odvětví zemědělství uplatňovány teprve od 1. ledna 2000. Slučitelnost podpory poskytnuté před tímto datem proto musí být posuzována na základě Smlouvy a s ohledem na ustálenou praxi Komise v té době (viz 169. bod odůvodnění výše). |
| --- | --- |

(270)

Zvláštní pokyny pro státní podporu byly v odvětví zemědělství uplatňovány teprve od 1. ledna 2000. Slučitelnost podpory poskytnuté před tímto datem proto musí být posuzována na základě Smlouvy a s ohledem na ustálenou praxi Komise v té době (viz 169. bod odůvodnění výše).

8.4.1.   PROPAGACE V ŠIRŠÍM SMYSLU A OPATŘENÍ TECHNICKÉ POMOCI V OBDOBÍ LET 1995–1999

| (271) | Propagační opatření v širším smyslu, jako je šíření vědeckých poznatků mezi širokou veřejnost, pořádání veletrhů nebo výstav, účast na těchto a podobných akcích pro styk s veřejností, včetně průzkumů veřejného mínění a výzkumů trhu, byla vyloučena z oblasti působnosti rámce pro reklamu z roku 1987 na základě jeho bodu 1.1. Pokud jde o výdaje na tyto činnosti, podle zavedené praxe Komise se státní podpora považovala za slučitelnou se společným trhem až do výše 100 % podle čl. 92 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU) (89). |
| --- | --- |

(271)

Propagační opatření v širším smyslu, jako je šíření vědeckých poznatků mezi širokou veřejnost, pořádání veletrhů nebo výstav, účast na těchto a podobných akcích pro styk s veřejností, včetně průzkumů veřejného mínění a výzkumů trhu, byla vyloučena z oblasti působnosti rámce pro reklamu z roku 1987 na základě jeho bodu 1.1. Pokud jde o výdaje na tyto činnosti, podle zavedené praxe Komise se státní podpora považovala za slučitelnou se společným trhem až do výše 100 % podle čl. 92 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU) (89).

89

| (272) | Komise kromě toho v souladu se svou praxí a politikou zaujala příznivé stanovisko k opatřením podpory bez bezprostředního hospodářského účinku, která sloužila k poskytnutí technické pomoci v odvětví zemědělství. Povolena byla například podpora až do výše 100 % způsobilých nákladů opatření v oblasti popularizace nových metod. |
| --- | --- |

(272)

Komise kromě toho v souladu se svou praxí a politikou zaujala příznivé stanovisko k opatřením podpory bez bezprostředního hospodářského účinku, která sloužila k poskytnutí technické pomoci v odvětví zemědělství. Povolena byla například podpora až do výše 100 % způsobilých nákladů opatření v oblasti popularizace nových metod.

| (273) | Do těchto kategorií spadají marketingová opatření AMA popsaná v kapitole 4.3. |
| --- | --- |

(273)

Do těchto kategorií spadají marketingová opatření AMA popsaná v kapitole 4.3.

| (274) | Cílem těchto opatření bylo šíření obecných poznatků prostřednictvím pořádání obecných informačních akcí. Záměrem těchto akcí bylo poskytnout zákazníkům faktické informace a k nákupu určitého produktu je nevybízely. |
| --- | --- |

(274)

Cílem těchto opatření bylo šíření obecných poznatků prostřednictvím pořádání obecných informačních akcí. Záměrem těchto akcí bylo poskytnout zákazníkům faktické informace a k nákupu určitého produktu je nevybízely.

| (275) | Sledovaný cíl těchto opatření byl proto v souladu s tehdejší běžnou praxí Komise považován za oprávněný. Intenzita podpory ve výši 100 % odpovídala rovněž maximální intenzitě podpory, která byla v dané době považována za přiměřenou s ohledem na sledovaný cíl a omezený negativní vliv na hospodářskou soutěž a obchod. |
| --- | --- |

(275)

Sledovaný cíl těchto opatření byl proto v souladu s tehdejší běžnou praxí Komise považován za oprávněný. Intenzita podpory ve výši 100 % odpovídala rovněž maximální intenzitě podpory, která byla v dané době považována za přiměřenou s ohledem na sledovaný cíl a omezený negativní vliv na hospodářskou soutěž a obchod.

| (276) | Podpora na propagaci v širším smyslu v období let 1995–1999 byla v souladu se zavedenou praxí Komise v té době, a Komise považuje proto předmětná opatření za slučitelná se společným trhem podle čl. 92 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU). |
| --- | --- |

(276)

Podpora na propagaci v širším smyslu v období let 1995–1999 byla v souladu se zavedenou praxí Komise v té době, a Komise považuje proto předmětná opatření za slučitelná se společným trhem podle čl. 92 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU).

8.4.2.   TECHNICKÁ POMOC, PORADENSKÉ SLUŽBY A KONTROLNÍ OPATŘENÍ V SOUVISLOSTI S JAKOSTNÍMI PRODUKTY V OBDOBÍ 1995–1999

| (277) | Pokud jde o podporu určenou na technickou pomoc a poradenské služby v souvislosti s vypracováním ustanovení k zajištění jakosti, Komise považovala takovéto služby za podporu bez bezprostředního hospodářského účinku, které sledují společný zájem a jsou přiměřené (zejména s ohledem na skutečnost, že významným způsobem neovlivňovaly podmínky hospodářské soutěže), a tudíž slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(277)

Pokud jde o podporu určenou na technickou pomoc a poradenské služby v souvislosti s vypracováním ustanovení k zajištění jakosti, Komise považovala takovéto služby za podporu bez bezprostředního hospodářského účinku, které sledují společný zájem a jsou přiměřené (zejména s ohledem na skutečnost, že významným způsobem neovlivňovaly podmínky hospodářské soutěže), a tudíž slučitelné se společným trhem.

| (278) | Opatření popsaná v kapitole 4.3 mohou být považována za takovou podporu bez bezprostředního hospodářského účinku, která byla podle zavedené praxe Komise v té době považována za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(278)

Opatření popsaná v kapitole 4.3 mohou být považována za takovou podporu bez bezprostředního hospodářského účinku, která byla podle zavedené praxe Komise v té době považována za slučitelnou se společným trhem.

| (279) | Pokud jde o kontrolní opatření k zajištění souladu s normami jakosti a vysledovatelnosti spravovanými daným průmyslem, Komise podle přístupu sděleného členským státům v dopise týkajícím se chovu zvířat (90) nadále umožňovala podporu až do výše 100 % nákladů na povinné kontroly. Vycházela přitom z pojetí, že i v tomto případě podpora sleduje cíl společného zájmu a je přiměřená, zejména pokud jde o omezený negativní dopad takovéto nepřímé podpory na hospodářskou soutěž a obchod. |
| --- | --- |

(279)

Pokud jde o kontrolní opatření k zajištění souladu s normami jakosti a vysledovatelnosti spravovanými daným průmyslem, Komise podle přístupu sděleného členským státům v dopise týkajícím se chovu zvířat (90) nadále umožňovala podporu až do výše 100 % nákladů na povinné kontroly. Vycházela přitom z pojetí, že i v tomto případě podpora sleduje cíl společného zájmu a je přiměřená, zejména pokud jde o omezený negativní dopad takovéto nepřímé podpory na hospodářskou soutěž a obchod.

90

| (280) | V souvislosti s uvedenými opatřeními byly rakouské orgány požádány, aby vysvětlily, zda byly kontroly AMA povinné či nikoliv, a pokud povinné nebyly, aby uvedly, zda byla dodržena horní hranice pro intenzitu podpory. |
| --- | --- |

(280)

V souvislosti s uvedenými opatřeními byly rakouské orgány požádány, aby vysvětlily, zda byly kontroly AMA povinné či nikoliv, a pokud povinné nebyly, aby uvedly, zda byla dodržena horní hranice pro intenzitu podpory.

| (281) | Rakouské orgány v dopise ze dne 30. dubna 2014 odpověděly, že dané kontroly byly na základě prováděcích právních aktů AMA povinné a že horní hranice pro intenzitu podpory byla dodržena. |
| --- | --- |

(281)

Rakouské orgány v dopise ze dne 30. dubna 2014 odpověděly, že dané kontroly byly na základě prováděcích právních aktů AMA povinné a že horní hranice pro intenzitu podpory byla dodržena.

| (282) | Podmínky pro slučitelnost podpory tak byly splněny. |
| --- | --- |

(282)

Podmínky pro slučitelnost podpory tak byly splněny.

8.5.   STÁTNÍ PODPORA NA JAKOSTNÍ PRODUKTY V OBDOBÍ 2000–2006

STÁTNÍ PODPORA NA JAKOSTNÍ PRODUKTY V OBDOBÍ 2000–2006

| (283) | Činnosti související s vývojem systémů jakosti a kontroly jakosti byly způsobilé pro poskytnutí podpory jak v souvislosti s bioznačkou, tak v souvislosti se značkou jakosti. To představuje podporu pro produkci a marketing jakostních produktů, která se posuzuje v rámci bodu 13 pokynů na období 2000–2006. |
| --- | --- |

(283)

Činnosti související s vývojem systémů jakosti a kontroly jakosti byly způsobilé pro poskytnutí podpory jak v souvislosti s bioznačkou, tak v souvislosti se značkou jakosti. To představuje podporu pro produkci a marketing jakostních produktů, která se posuzuje v rámci bodu 13 pokynů na období 2000–2006.

Platné předpisy

Platné předpisy

| (284) | V bodě 13 pokynů na období 2000–2006 jsou stanoveny podmínky, podle nichž lze poskytnout podporu na produkci a marketing zemědělských produktů vysoké jakosti. |
| --- | --- |

(284)

V bodě 13 pokynů na období 2000–2006 jsou stanoveny podmínky, podle nichž lze poskytnout podporu na produkci a marketing zemědělských produktů vysoké jakosti.

| (285) | Podle bodu 13.2 pokynů na období 2000–2006 bylo možné podporu poskytnout mimo jiné na náklady spojené s poradenstvím, prováděním technických studií, studií proveditelnosti a koncepčních studií a průzkumů trhu a se zaváděním režimů zajištění jakosti. V případě malých a středních podniků nesměla podpora překročit 100 000 EUR na jednoho příjemce po dobu tří let nebo 50 % způsobilých nákladů podle toho, která z těchto dvou částek byla vyšší. V případě velkých podniků platila pouze první mezní hodnota. |
| --- | --- |

(285)

Podle bodu 13.2 pokynů na období 2000–2006 bylo možné podporu poskytnout mimo jiné na náklady spojené s poradenstvím, prováděním technických studií, studií proveditelnosti a koncepčních studií a průzkumů trhu a se zaváděním režimů zajištění jakosti. V případě malých a středních podniků nesměla podpora překročit 100 000 EUR na jednoho příjemce po dobu tří let nebo 50 % způsobilých nákladů podle toho, která z těchto dvou částek byla vyšší. V případě velkých podniků platila pouze první mezní hodnota.

| (286) | Jak je upřesněno v bodě 13.3 pokynů na období 2000–2006, Komise usoudila, že na pravidelné kontroly jakosti prováděné výrobcem by se neměla poskytovat žádná podpora. Podpora směla být poskytnuta pouze na kontroly prováděné třetími stranami nebo jejich jménem, jako jsou například regulační orgány nebo organizace zodpovědné za dohled nad značkami. Podle bodu 13.4 pokynů na období 2000–2006 bylo možné poskytovat podporu na kontroly metod ekologické produkce prováděné v rámci nařízení (EHS) č. 2092/91 až do výše 100 % vzniklých nákladů. |
| --- | --- |

(286)

Jak je upřesněno v bodě 13.3 pokynů na období 2000–2006, Komise usoudila, že na pravidelné kontroly jakosti prováděné výrobcem by se neměla poskytovat žádná podpora. Podpora směla být poskytnuta pouze na kontroly prováděné třetími stranami nebo jejich jménem, jako jsou například regulační orgány nebo organizace zodpovědné za dohled nad značkami. Podle bodu 13.4 pokynů na období 2000–2006 bylo možné poskytovat podporu na kontroly metod ekologické produkce prováděné v rámci nařízení (EHS) č. 2092/91 až do výše 100 % vzniklých nákladů.

| (287) | Podle bodu 13.5 pokynů na období 2000–2006 bylo možné poskytovat podporu počínaje maximální přípustnou výší 100 % nákladů na kontroly prováděné subjekty odpovědnými za dohled nad používáním označení a značek jakosti v rámci uznaných režimů zajištění jakosti. Takové podpory se musely postupně snižovat, tak aby v sedmém roce svého trvání končily. |
| --- | --- |

(287)

Podle bodu 13.5 pokynů na období 2000–2006 bylo možné poskytovat podporu počínaje maximální přípustnou výší 100 % nákladů na kontroly prováděné subjekty odpovědnými za dohled nad používáním označení a značek jakosti v rámci uznaných režimů zajištění jakosti. Takové podpory se musely postupně snižovat, tak aby v sedmém roce svého trvání končily.

Posouzení

Posouzení

| (288) | Podpora na náklady na vypracování a distribuci dokumentů souvisejících se zajištěním jakosti a na vývoj informačních systémů v rámci společnosti AMA Marketing sloužila k financování správních nákladů společnosti AMA Marketing (veřejnoprávního subjektu, nikoli účastníka trhu), a nepředstavovala tedy státní podporu na produkci, distribuci nebo marketing produktů uvedených na seznamu v příloze I Smlouvy. |
| --- | --- |

(288)

Podpora na náklady na vypracování a distribuci dokumentů souvisejících se zajištěním jakosti a na vývoj informačních systémů v rámci společnosti AMA Marketing sloužila k financování správních nákladů společnosti AMA Marketing (veřejnoprávního subjektu, nikoli účastníka trhu), a nepředstavovala tedy státní podporu na produkci, distribuci nebo marketing produktů uvedených na seznamu v příloze I Smlouvy.

| (289) | Jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění, podpora na kontroly jakosti byla k dispozici pro externí kontroly používání bioznačky a značky jakosti, které byly prováděny subjekty zvolenými právě pro tento účel. Na kontroly související s používáním bioznačky a značky jakosti byla poskytována podpora až do výše 100 %, zatímco náklady na pravidelné kontroly nesli držitelé licencí, a proto na ně podpora poskytována nebyla. |
| --- | --- |

(289)

Jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění, podpora na kontroly jakosti byla k dispozici pro externí kontroly používání bioznačky a značky jakosti, které byly prováděny subjekty zvolenými právě pro tento účel. Na kontroly související s používáním bioznačky a značky jakosti byla poskytována podpora až do výše 100 %, zatímco náklady na pravidelné kontroly nesli držitelé licencí, a proto na ně podpora poskytována nebyla.

| (290) | Rakouské orgány v dopise ze dne 14. září 2012 potvrdily, že podpora na kontroly jakosti nikdy nepřekročila maximální hranici 100 000 EUR na jednoho příjemce za období tří let. Podmínky bodu 13.2 pokynů na období 2000–2006 byly tudíž splněny. |
| --- | --- |

(290)

Rakouské orgány v dopise ze dne 14. září 2012 potvrdily, že podpora na kontroly jakosti nikdy nepřekročila maximální hranici 100 000 EUR na jednoho příjemce za období tří let. Podmínky bodu 13.2 pokynů na období 2000–2006 byly tudíž splněny.

| (291) | V dopise ze dne 14. září 2012 a ze dne 30. dubna 2014 rakouské orgány neposkytly dostatečné údaje k posouzení dodržení podmínek bodů 13.3, 13.4 a 13.5 pokynů na období 2000–2006. |
| --- | --- |

(291)

V dopise ze dne 14. září 2012 a ze dne 30. dubna 2014 rakouské orgány neposkytly dostatečné údaje k posouzení dodržení podmínek bodů 13.3, 13.4 a 13.5 pokynů na období 2000–2006.

| (292) | Komise tedy ve své žádosti o informace ze dne 17. prosince 2014 opět požádala o doplňující informace týkající se tohoto opatření. Rakousko v odpovědi z února 2015 potvrdilo, že:






  a) | podpora nebyla poskytnuta pro pravidelné kontroly jakosti prováděné výrobcem (bod 13.3 pokynů na období 2000–2006); |
| --- | --- | --- |

(292)

Komise tedy ve své žádosti o informace ze dne 17. prosince 2014 opět požádala o doplňující informace týkající se tohoto opatření. Rakousko v odpovědi z února 2015 potvrdilo, že:

a)

podpora nebyla poskytnuta pro pravidelné kontroly jakosti prováděné výrobcem (bod 13.3 pokynů na období 2000–2006);

| b) | podpora byla poskytnuta pouze na kontroly prováděné třetími stranami nebo jejich jménem, jako jsou například regulační orgány nebo organizace zodpovědné za dohled nad značkami (bod 13.3 pokynů na období 2000–2006); |
| --- | --- |

b)

podpora byla poskytnuta pouze na kontroly prováděné třetími stranami nebo jejich jménem, jako jsou například regulační orgány nebo organizace zodpovědné za dohled nad značkami (bod 13.3 pokynů na období 2000–2006);

| c) | podpora byla poskytnuta na kontroly metod ekologické produkce prováděné v rámci nařízení (EHS) č. 2092/91 až do výše 100 % vzniklých nákladů (bod 13.4 pokynů na období 2000–2006). |
| --- | --- |

c)

podpora byla poskytnuta na kontroly metod ekologické produkce prováděné v rámci nařízení (EHS) č. 2092/91 až do výše 100 % vzniklých nákladů (bod 13.4 pokynů na období 2000–2006).

| (293) | V dřívějších dopisech ze dne 14. září 2012 a ze dne 30. dubna 2014 rakouské orgány již potvrdily, že podpory byly postupně snižovány a v roce 2009 byly zcela zrušeny. Jelikož pokyny na období 2000–2006 předpokládají postupné snižování podpory, byly tak podmínky bodu 13.5 těchto pokynů splněny pro všechna opatření poskytovaná do 31. prosince 2006. |
| --- | --- |

(293)

V dřívějších dopisech ze dne 14. září 2012 a ze dne 30. dubna 2014 rakouské orgány již potvrdily, že podpory byly postupně snižovány a v roce 2009 byly zcela zrušeny. Jelikož pokyny na období 2000–2006 předpokládají postupné snižování podpory, byly tak podmínky bodu 13.5 těchto pokynů splněny pro všechna opatření poskytovaná do 31. prosince 2006.

| (294) | Tyto podpory však byly poskytovány i po 1. lednu 2007 (tedy v letech 2007 a 2008) a na toto období se vztahují pokyny na období 2007–2013. |
| --- | --- |

(294)

Tyto podpory však byly poskytovány i po 1. lednu 2007 (tedy v letech 2007 a 2008) a na toto období se vztahují pokyny na období 2007–2013.

| (295) | Pokud jde o pokyny na období 2007–2013, podmínky se v porovnání s podmínkami v pokynech na období 2000–2006 změnily ve dvou bodech: seznam druhů podpory byl upřesněn (91) a tento druh podpory byl dostupný pouze pro producenty v prvovýrobě. (92) |
| --- | --- |

(295)

Pokud jde o pokyny na období 2007–2013, podmínky se v porovnání s podmínkami v pokynech na období 2000–2006 změnily ve dvou bodech: seznam druhů podpory byl upřesněn (91) a tento druh podpory byl dostupný pouze pro producenty v prvovýrobě. (92)

91

92

| (296) | Proto jsou opatření ve prospěch producentů v prvovýrobě, která pokračovala i po roce 2007, v souladu s pokyny na období 2007–2013 a jsou slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(296)

Proto jsou opatření ve prospěch producentů v prvovýrobě, která pokračovala i po roce 2007, v souladu s pokyny na období 2007–2013 a jsou slučitelná s vnitřním trhem.

| (297) | Nicméně podpora poskytovaná podnikům působícím v oblasti zpracování a uvádění na trh musela být posuzována v souladu s bodem 99 pokynů na období 2007–2013. V této souvislosti se tedy odkazuje na oddíl 8.6.2 níže. |
| --- | --- |

(297)

Nicméně podpora poskytovaná podnikům působícím v oblasti zpracování a uvádění na trh musela být posuzována v souladu s bodem 99 pokynů na období 2007–2013. V této souvislosti se tedy odkazuje na oddíl 8.6.2 níže.

| (298) | Rakouské orgány byly také nakonec vyzvány, aby v souvislosti se zavedením režimu zajištění jakosti ISO 9002 (viz 99. bod odůvodnění), ve 203. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, uvedly, zda bylo toto opatření použitelné i po roce 1999. A v případě, že ano, aby prokázaly, že splňovalo podmínky bodu 13 pokynů na období 2000–2006. |
| --- | --- |

(298)

Rakouské orgány byly také nakonec vyzvány, aby v souvislosti se zavedením režimu zajištění jakosti ISO 9002 (viz 99. bod odůvodnění), ve 203. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, uvedly, zda bylo toto opatření použitelné i po roce 1999. A v případě, že ano, aby prokázaly, že splňovalo podmínky bodu 13 pokynů na období 2000–2006.

| (299) | Rakousko v odpovědi z února 2015 uvedlo, že podle pokynů AMA (značka jakosti nebo bioznačka) nebyla norma ISO 9001:1994 ani jiná osvědčení povinná. Rakouské orgány dále trvaly na tom, že režim zajištění jakosti podle ISO 9002 nebyl vyžadován ani nebyl uplatnitelný. |
| --- | --- |

(299)

Rakousko v odpovědi z února 2015 uvedlo, že podle pokynů AMA (značka jakosti nebo bioznačka) nebyla norma ISO 9001:1994 ani jiná osvědčení povinná. Rakouské orgány dále trvaly na tom, že režim zajištění jakosti podle ISO 9002 nebyl vyžadován ani nebyl uplatnitelný.

| (300) | Z výše uvedených důvodů je podpora poskytovaná na jakostní produkty v období 2000–2006 slučitelná s pokyny pro reklamu z roku 2001. Komise se proto domnívá, že tato podpora byla slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(300)

Z výše uvedených důvodů je podpora poskytovaná na jakostní produkty v období 2000–2006 slučitelná s pokyny pro reklamu z roku 2001. Komise se proto domnívá, že tato podpora byla slučitelná se společným trhem.

8.6.   STÁTNÍ PODPORA NA JAKOSTNÍ PRODUKTY V OBDOBÍ OD 1. LEDNA 2007 DO 31. PROSINCE 2008

STÁTNÍ PODPORA NA JAKOSTNÍ PRODUKTY V OBDOBÍ OD 1. LEDNA 2007 DO 31. PROSINCE 2008

| (301) | Takováto podpora se posuzuje podle kapitoly IV.J pokynů na období 2007–2013. |
| --- | --- |

(301)

Takováto podpora se posuzuje podle kapitoly IV.J pokynů na období 2007–2013.

8.6.1.   PODPORA PRO PRODUCENTY V PRVOVÝROBĚ

| (302) | Podle bodu 98 pokynů na období 2007–2013 mohla Komise prohlásit státní podpory na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů poskytované producentům v prvovýrobě za slučitelné s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU), pokud splňovaly všechny podmínky článku 14 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 (93). |
| --- | --- |

(302)

Podle bodu 98 pokynů na období 2007–2013 mohla Komise prohlásit státní podpory na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů poskytované producentům v prvovýrobě za slučitelné s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU), pokud splňovaly všechny podmínky článku 14 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 (93).

93

| (303) | Článek 14 nařízení (ES) č. 1857/2006 stanovil, že podpora je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud byla poskytnuta na způsobilé náklady vyjmenované v čl. 14 odst. 2 a splňovala podmínky stanovené v odstavcích 3 až 6 článku 14 nařízení (ES) č. 1857/2006. |
| --- | --- |

(303)

Článek 14 nařízení (ES) č. 1857/2006 stanovil, že podpora je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud byla poskytnuta na způsobilé náklady vyjmenované v čl. 14 odst. 2 a splňovala podmínky stanovené v odstavcích 3 až 6 článku 14 nařízení (ES) č. 1857/2006.

| (304) | Podle čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1857/2006 může podpora na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů krýt až 100 % způsobilých nákladů mimo jiné:






  a) | na činnosti související se studiemi trhu, návrhem a designem produktů (včetně podpory poskytnuté pro přípravu žádostí o uznání zeměpisných označení a označení původu nebo osvědčení o zvláštní povaze); na poplatky uznávaným certifikačním subjektům za počáteční osvědčení týkající se zajištění jakosti a nákladů na podobné systémy; |
| --- | --- | --- |

(304)

Podle čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1857/2006 může podpora na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů krýt až 100 % způsobilých nákladů mimo jiné:

a)

na činnosti související se studiemi trhu, návrhem a designem produktů (včetně podpory poskytnuté pro přípravu žádostí o uznání zeměpisných označení a označení původu nebo osvědčení o zvláštní povaze); na poplatky uznávaným certifikačním subjektům za počáteční osvědčení týkající se zajištění jakosti a nákladů na podobné systémy;

| b) | na zavedení režimů zajištění jakosti, jako jsou řady ISO 9000 nebo 14000, systémy založené na analýze rizika a kritických kontrolních bodech (HACCP), systémy zpětného vyhledávání, systémy zajišťující dodržování norem pravosti a uvádění na trh nebo systémy environmentálního auditu; |
| --- | --- |

b)

na zavedení režimů zajištění jakosti, jako jsou řady ISO 9000 nebo 14000, systémy založené na analýze rizika a kritických kontrolních bodech (HACCP), systémy zpětného vyhledávání, systémy zajišťující dodržování norem pravosti a uvádění na trh nebo systémy environmentálního auditu;

| c) | na závazná kontrolní opatření použitá podle právních předpisů Společenství nebo vnitrostátních právních předpisů příslušnými orgány nebo jejich jménem, pokud právní předpisy Společenství nepožadují, aby tyto náklady nesly podniky; |
| --- | --- |

c)

na závazná kontrolní opatření použitá podle právních předpisů Společenství nebo vnitrostátních právních předpisů příslušnými orgány nebo jejich jménem, pokud právní předpisy Společenství nepožadují, aby tyto náklady nesly podniky;

| d) | až do výše částek stanovených v příloze nařízení (ES) č. 1698/2005 na podporu týkající se opatření uvedených v článku 32 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

d)

až do výše částek stanovených v příloze nařízení (ES) č. 1698/2005 na podporu týkající se opatření uvedených v článku 32 uvedeného nařízení.

| (305) | Podle čl. 14 odst. 3 nařízení (ES) č. 1857/2006 smí být podpora poskytnuta pouze na náklady na služby poskytované třetími stranami anebo na kontroly prováděné třetími stranami nebo jménem třetích stran, například příslušnými regulačními orgány nebo subjekty jednajícími jejich jménem, nebo nezávislými subjekty příslušnými pro kontrolu a dohled nad používáním zeměpisných označení a označení původu, ekologických značek nebo označení jakosti, pokud tato označení a značky byla v souladu s právními předpisy Společenství. Podpora nemohla být poskytována na výdaje na investice. |
| --- | --- |

(305)

Podle čl. 14 odst. 3 nařízení (ES) č. 1857/2006 smí být podpora poskytnuta pouze na náklady na služby poskytované třetími stranami anebo na kontroly prováděné třetími stranami nebo jménem třetích stran, například příslušnými regulačními orgány nebo subjekty jednajícími jejich jménem, nebo nezávislými subjekty příslušnými pro kontrolu a dohled nad používáním zeměpisných označení a označení původu, ekologických značek nebo označení jakosti, pokud tato označení a značky byla v souladu s právními předpisy Společenství. Podpora nemohla být poskytována na výdaje na investice.

| (306) | Podle čl. 14 odst. 4 nařízení (ES) č. 1857/2006 nemohla být podpora poskytována na náklady na kontroly prováděné osobně zemědělcem nebo výrobcem, nebo pokud právní předpisy Společenství stanovily, že náklady na kontrolu hradí producenti, bez uvedení skutečné výše poplatků. |
| --- | --- |

(306)

Podle čl. 14 odst. 4 nařízení (ES) č. 1857/2006 nemohla být podpora poskytována na náklady na kontroly prováděné osobně zemědělcem nebo výrobcem, nebo pokud právní předpisy Společenství stanovily, že náklady na kontrolu hradí producenti, bez uvedení skutečné výše poplatků.

| (307) | V čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1857/2006 se stanovilo, že s výjimkou podpory uvedené v odst. 2 písm. f) daného nařízení se podpora poskytovala ve formě věcného plnění dotovaných služeb a nemohla zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům. |
| --- | --- |

(307)

V čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1857/2006 se stanovilo, že s výjimkou podpory uvedené v odst. 2 písm. f) daného nařízení se podpora poskytovala ve formě věcného plnění dotovaných služeb a nemohla zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům.

| (308) | K podpoře musela mít přístup každá způsobilá osoba v dotčené oblasti na základě objektivně stanovených podmínek. Pokud byly služby nabízeny seskupeními producentů nebo jinými vzájemně se podporujícími zemědělskými organizacemi, nesmělo být členství v těchto seskupeních nebo organizacích podmínkou přístupu ke službě a příspěvky na administrativní náklady musely být omezeny na poměrné náklady za poskytnutí služby (čl. 14 odst. 6 nařízení (ES) č. 1857/2006). |
| --- | --- |

(308)

K podpoře musela mít přístup každá způsobilá osoba v dotčené oblasti na základě objektivně stanovených podmínek. Pokud byly služby nabízeny seskupeními producentů nebo jinými vzájemně se podporujícími zemědělskými organizacemi, nesmělo být členství v těchto seskupeních nebo organizacích podmínkou přístupu ke službě a příspěvky na administrativní náklady musely být omezeny na poměrné náklady za poskytnutí služby (čl. 14 odst. 6 nařízení (ES) č. 1857/2006).

| (309) | Podle bodu 100 pokynů na období 2007–2013 Komise státní podpory na krytí nákladů ve prospěch velkých podniků nepovolila. |
| --- | --- |

(309)

Podle bodu 100 pokynů na období 2007–2013 Komise státní podpory na krytí nákladů ve prospěch velkých podniků nepovolila.

| (310) | Většina podstatných podmínek pokynů na období 2007–2013 pro slučitelnost podpory poskytované producentům v prvovýrobě se v porovnání s pokyny na období 2007–2013 popsanými výše nezměnila. V této souvislosti se tedy odkazuje na posouzení v oddíle 8.5 níže. |
| --- | --- |

(310)

Většina podstatných podmínek pokynů na období 2007–2013 pro slučitelnost podpory poskytované producentům v prvovýrobě se v porovnání s pokyny na období 2007–2013 popsanými výše nezměnila. V této souvislosti se tedy odkazuje na posouzení v oddíle 8.5 níže.

| (311) | Podstatné změny oproti předchozímu období souvisely se skutečností, že podpora musela být ve formě věcného plnění (prostřednictvím dotovaných služeb) a musela k ní mít přístup každá způsobilá osoba v dotčené oblasti na základě objektivně stanovených podmínek. Rakouské orgány potvrdily, že tyto podmínky byly splněny. |
| --- | --- |

(311)

Podstatné změny oproti předchozímu období souvisely se skutečností, že podpora musela být ve formě věcného plnění (prostřednictvím dotovaných služeb) a musela k ní mít přístup každá způsobilá osoba v dotčené oblasti na základě objektivně stanovených podmínek. Rakouské orgány potvrdily, že tyto podmínky byly splněny.

| (312) | Podpora poskytovaná producentům v prvovýrobě na jakostní produkty tedy je v souladu s pokyny na období 2007–2013. Komise tuto podporu proto považuje za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU). |
| --- | --- |

(312)

Podpora poskytovaná producentům v prvovýrobě na jakostní produkty tedy je v souladu s pokyny na období 2007–2013. Komise tuto podporu proto považuje za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU).

8.6.2.   PODPORA PRO PODNIKY PŮSOBÍCÍ V OBLASTI ZPRACOVÁNÍ A UVÁDĚNÍ NA TRH

Platné předpisy

Platné předpisy

| (313) | Podle bodu 99 pokynů na období 2007–2013 mohla Komise prohlásit státní podpory na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů a na jejich uvádění na trh poskytované podnikům působícím v oblasti zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh za slučitelné s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU), pokud splňovaly všechny podmínky článku 5 nařízení Komise (ES) č. 70/2001 (94). |
| --- | --- |

(313)

Podle bodu 99 pokynů na období 2007–2013 mohla Komise prohlásit státní podpory na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů a na jejich uvádění na trh poskytované podnikům působícím v oblasti zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh za slučitelné s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU), pokud splňovaly všechny podmínky článku 5 nařízení Komise (ES) č. 70/2001 (94).

94

| (314) | Nařízení (ES) č. 70/2001 bylo nahrazeno nařízením Komise (ES) č. 800/2008 (95) (obecné nařízení o blokových výjimkách na období 2008–2013), které v článku 43 stanoví, že veškeré odkazy na nařízení (ES) č. 70/2001 se považují za odkazy na nařízení (ES) č. 800/2008. Nařízení (ES) č. 800/2008 vstoupilo podle svého článku 45 v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, tedy dne 29. srpna 2008. V období od 1. ledna 2007 do 28. srpna 2008 tedy pro příslušnou podporu platil čl. 5 písm. a) nařízení (ES) č. 70/2001 a po tomto datu začal platit článek 26 nařízení (ES) č. 800/2008. |
| --- | --- |

(314)

Nařízení (ES) č. 70/2001 bylo nahrazeno nařízením Komise (ES) č. 800/2008 (95) (obecné nařízení o blokových výjimkách na období 2008–2013), které v článku 43 stanoví, že veškeré odkazy na nařízení (ES) č. 70/2001 se považují za odkazy na nařízení (ES) č. 800/2008. Nařízení (ES) č. 800/2008 vstoupilo podle svého článku 45 v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, tedy dne 29. srpna 2008. V období od 1. ledna 2007 do 28. srpna 2008 tedy pro příslušnou podporu platil čl. 5 písm. a) nařízení (ES) č. 70/2001 a po tomto datu začal platit článek 26 nařízení (ES) č. 800/2008.

95

Úředním věstníku Evropské unie

| (315) | Pokud jde o podporu na poradenské služby, uvedené články obsahují stejné podmínky: podporu bylo možné poskytnout ve prospěch malých a středních podniků, způsobilé byly náklady na poradenské služby externích poradců, intenzita podpory nesměla přesáhnout 50 % způsobilých nákladů na tyto služby a nesmělo se přitom jednat o služby, které byly využívány trvale nebo v pravidelných intervalech nebo které byly součástí obvyklých provozních nákladů podniku, jako například pravidelné daňové nebo právní poradenství či reklama. |
| --- | --- |

(315)

Pokud jde o podporu na poradenské služby, uvedené články obsahují stejné podmínky: podporu bylo možné poskytnout ve prospěch malých a středních podniků, způsobilé byly náklady na poradenské služby externích poradců, intenzita podpory nesměla přesáhnout 50 % způsobilých nákladů na tyto služby a nesmělo se přitom jednat o služby, které byly využívány trvale nebo v pravidelných intervalech nebo které byly součástí obvyklých provozních nákladů podniku, jako například pravidelné daňové nebo právní poradenství či reklama.

| (316) | Kromě toho bylo možné pro prvovýrobu i zpracování a uvádění na trh podle bodu 101 pokynů poskytovat podporu na investice nezbytné pro modernizaci výrobních zařízení, včetně investic nezbytných pro správu dokumentačních systémů a pro provádění kontrol provozu a produktů, pouze v souladu s pravidly stavenými v pokynech na období 2007–2013 pro investiční podporu. |
| --- | --- |

(316)

Kromě toho bylo možné pro prvovýrobu i zpracování a uvádění na trh podle bodu 101 pokynů poskytovat podporu na investice nezbytné pro modernizaci výrobních zařízení, včetně investic nezbytných pro správu dokumentačních systémů a pro provádění kontrol provozu a produktů, pouze v souladu s pravidly stavenými v pokynech na období 2007–2013 pro investiční podporu.

| (317) | Komise v tomto ohledu vyjádřila v rozhodnutí o zahájení řízení určité pochybnosti ohledně splnění těch podmínek, které se odlišovaly od požadavků stanovených v pokynech na období 2000–2006. |
| --- | --- |

(317)

Komise v tomto ohledu vyjádřila v rozhodnutí o zahájení řízení určité pochybnosti ohledně splnění těch podmínek, které se odlišovaly od požadavků stanovených v pokynech na období 2000–2006.

| (318) | Komise rakouské orgány upozornila zejména na tyto podstatné změny:






  a) | Podle pokynů na období 2007–2013 nebyla již podpora na kontrolu ekologických metod produkce prováděnou v rámci nařízení (EHS) č. 2092/91 a podpora na kontroly prováděné subjekty odpovědnými za dohled nad používáním označení a značek jakosti v rámci uznaných režimů zajištění jakosti považována za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- | --- |

(318)

Komise rakouské orgány upozornila zejména na tyto podstatné změny:

a)

Podle pokynů na období 2007–2013 nebyla již podpora na kontrolu ekologických metod produkce prováděnou v rámci nařízení (EHS) č. 2092/91 a podpora na kontroly prováděné subjekty odpovědnými za dohled nad používáním označení a značek jakosti v rámci uznaných režimů zajištění jakosti považována za slučitelnou se společným trhem.

| b) | Zvláštní pozornost byla rovněž věnována požadavkům stanoveným v čl. 14 odst. 5 a 6 nařízení (ES) č. 1857/2006. Podle těchto odstavců musely být služby poskytovány ve formě věcného plnění nebo na základě objektivně stanovených podmínek každé způsobilé osobě v dotčené oblasti. |
| --- | --- |

b)

Zvláštní pozornost byla rovněž věnována požadavkům stanoveným v čl. 14 odst. 5 a 6 nařízení (ES) č. 1857/2006. Podle těchto odstavců musely být služby poskytovány ve formě věcného plnění nebo na základě objektivně stanovených podmínek každé způsobilé osobě v dotčené oblasti.

| c) | Další významná změna v porovnání s pokyny na období 2000–2006 se týká rozlišování mezi prvovýrobou a zpracováním a uváděním zemědělských produktů na trh. Pokud jde o zpracování a uvádění na trh, podpora mohla být poskytována od roku 2007 pouze malým a středním podnikům, oblast působnosti způsobilých nákladů byla omezena na poradenské a jiné služby a intenzita podpory snížena na 50 %. Kromě toho nebylo možné prohlásit podporu v oblasti primární produkce poskytovanou velkým společnostem za slučitelnou. |
| --- | --- |

c)

Další významná změna v porovnání s pokyny na období 2000–2006 se týká rozlišování mezi prvovýrobou a zpracováním a uváděním zemědělských produktů na trh. Pokud jde o zpracování a uvádění na trh, podpora mohla být poskytována od roku 2007 pouze malým a středním podnikům, oblast působnosti způsobilých nákladů byla omezena na poradenské a jiné služby a intenzita podpory snížena na 50 %. Kromě toho nebylo možné prohlásit podporu v oblasti primární produkce poskytovanou velkým společnostem za slučitelnou.

Posouzení

Posouzení

| (319) | Z informací, které byly k dispozici ve fázi předběžného přezkumného řízení, nebylo jasné, zda rakouské orgány v roce 2007 posuzovaly předmětná opatření v souladu s výše uvedenými podmínkami pokynů na období 2007–2013. Rakouské orgány byly proto vyzvány k poskytnutí dalších informací, aby se prokázalo, že opatření na podporu jakosti v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2007 splňovala nová pravidla platná od 1. ledna 2007. |
| --- | --- |

(319)

Z informací, které byly k dispozici ve fázi předběžného přezkumného řízení, nebylo jasné, zda rakouské orgány v roce 2007 posuzovaly předmětná opatření v souladu s výše uvedenými podmínkami pokynů na období 2007–2013. Rakouské orgány byly proto vyzvány k poskytnutí dalších informací, aby se prokázalo, že opatření na podporu jakosti v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2007 splňovala nová pravidla platná od 1. ledna 2007.

| (320) | Rakouské orgány v dopise ze dne 14. září 2012 argumentovaly, že povinnost přizpůsobit se novým pravidlům státní podpory nastala až ode dne 1. ledna 2008 a nikoliv ode dne 1. ledna 2007, jak uvedla Komise (viz 172. a 173. bod odůvodnění). Z tohoto důvodu neposkytly rakouské orgány žádné další informace k posouzení slučitelnosti. Komise v žádosti o informace ze dne 19. února 2014 opět vyzvala rakouské orgány k poskytnutí informací k tomuto bodu. Rakouské orgány v odpovědi ze dne 30. dubna 2014 trvaly na svém tvrzení uvedeném v předchozím dopise a neposkytly žádné další informace pro účely posouzení slučitelnosti. |
| --- | --- |

(320)

Rakouské orgány v dopise ze dne 14. září 2012 argumentovaly, že povinnost přizpůsobit se novým pravidlům státní podpory nastala až ode dne 1. ledna 2008 a nikoliv ode dne 1. ledna 2007, jak uvedla Komise (viz 172. a 173. bod odůvodnění). Z tohoto důvodu neposkytly rakouské orgány žádné další informace k posouzení slučitelnosti. Komise v žádosti o informace ze dne 19. února 2014 opět vyzvala rakouské orgány k poskytnutí informací k tomuto bodu. Rakouské orgány v odpovědi ze dne 30. dubna 2014 trvaly na svém tvrzení uvedeném v předchozím dopise a neposkytly žádné další informace pro účely posouzení slučitelnosti.

| (321) | Komise v žádosti o informace ze dne 17. prosince 2014 opět rakouské orgány požádala o poskytnutí informací za účelem posouzení slučitelnosti opatření na zajištění jakosti. Rakouské orgány opět uvedly, že povinnost přizpůsobit se novým pravidlům pro státní podporu platila až od 1. ledna 2008 a nikoliv od 1. ledna 2007. |
| --- | --- |

(321)

Komise v žádosti o informace ze dne 17. prosince 2014 opět rakouské orgány požádala o poskytnutí informací za účelem posouzení slučitelnosti opatření na zajištění jakosti. Rakouské orgány opět uvedly, že povinnost přizpůsobit se novým pravidlům pro státní podporu platila až od 1. ledna 2008 a nikoliv od 1. ledna 2007.

| (322) | Komise by ráda upozornila na to, že na rozdíl od tvrzení rakouských orgánů, povinnost upravit režimy podle nových pravidel platila od 1. ledna 2007, a nikoliv od 1. ledna 2008. |
| --- | --- |

(322)

Komise by ráda upozornila na to, že na rozdíl od tvrzení rakouských orgánů, povinnost upravit režimy podle nových pravidel platila od 1. ledna 2007, a nikoliv od 1. ledna 2008.

| (323) | V době vstupu nových pravidel v platnost (tedy 1. ledna 2007) byla soudně projednávána věc T-375/04 (viz 22. bod odůvodnění), v jejímž důsledku bylo zrušeno rozhodnutí Komise NN 34 A/2000 ze dne 30. června 2004. Rozhodnutí Komise bylo následně dne 18. listopadu 2009 zrušeno, a to se zpětným účinkem. |
| --- | --- |

(323)

V době vstupu nových pravidel v platnost (tedy 1. ledna 2007) byla soudně projednávána věc T-375/04 (viz 22. bod odůvodnění), v jejímž důsledku bylo zrušeno rozhodnutí Komise NN 34 A/2000 ze dne 30. června 2004. Rozhodnutí Komise bylo následně dne 18. listopadu 2009 zrušeno, a to se zpětným účinkem.

| (324) | Rakousko se proto nemohlo na toto rozhodnutí odvolávat, aby mohlo podpory považovat ve smyslu bodu 196 pokynů na období 2007–2013 za existující režim podpory. |
| --- | --- |

(324)

Rakousko se proto nemohlo na toto rozhodnutí odvolávat, aby mohlo podpory považovat ve smyslu bodu 196 pokynů na období 2007–2013 za existující režim podpory.

| (325) | Mimo to dle ustálené judikatury platí, že:

  „legitimní očekávání příjemce podpory nemůže zakládat kladné rozhodnutí Komise, když bylo toto rozhodnutí zpochybněno ve lhůtách pro podání opravných prostředků a následně soudem Společenství zrušeno, ani tehdy když ještě neuplynula lhůta k podání opravného prostředku, nebo v případě opravného prostředku, dokud soud Společenství nepřijme konečné rozhodnutí“
   (96). |
| --- | --- |

(325)

Mimo to dle ustálené judikatury platí, že:

„legitimní očekávání příjemce podpory nemůže zakládat kladné rozhodnutí Komise, když bylo toto rozhodnutí zpochybněno ve lhůtách pro podání opravných prostředků a následně soudem Společenství zrušeno, ani tehdy když ještě neuplynula lhůta k podání opravného prostředku, nebo v případě opravného prostředku, dokud soud Společenství nepřijme konečné rozhodnutí“
   (96).

96

| (326) | Ačkoli opatření podle tohoto oddílu byla rozhodnutím Komise NN 34 A/2000 ze dne 30. června 2004 prohlášena za slučitelná se společným trhem, žádné legitimní očekávání se na základě tohoto rozhodnutí nevytvořilo, ani na straně příjemců ani na straně členského státu. Již dne 17. září 2004 byla podána žaloba na neplatnost, která byla v době vstupu nových pravidel státní podpory stále projednávána. Rakouské orgány proto měly vzhledem k projednávané žalobě na neplatnost uplatňovat pokyny na období 2007–2013 od 1. ledna 2007. |
| --- | --- |

(326)

Ačkoli opatření podle tohoto oddílu byla rozhodnutím Komise NN 34 A/2000 ze dne 30. června 2004 prohlášena za slučitelná se společným trhem, žádné legitimní očekávání se na základě tohoto rozhodnutí nevytvořilo, ani na straně příjemců ani na straně členského státu. Již dne 17. září 2004 byla podána žaloba na neplatnost, která byla v době vstupu nových pravidel státní podpory stále projednávána. Rakouské orgány proto měly vzhledem k projednávané žalobě na neplatnost uplatňovat pokyny na období 2007–2013 od 1. ledna 2007.

| (327) | Jak je uvedeno výše, podstata pravidel pro podniky působící v oblasti zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh se v pokynech na období 2007–2013 změnila. Jelikož rakouské orgány neprovedly žádnou úpravu, opatření týkající se ekologických produktů, velkých podniků a jiné podpory než podpory poskytnuté ve formě věcného plnění (jak je popsáno v 318. bodě odůvodnění) nebyla v souladu s pokyny na období 2007–2013. Komise proto tato opatření podpory považuje za neslučitelná se společným trhem. Ostatní opatření (pokud se netýkala ekologických produktů, velkých podniků a jiné podpory než podpory poskytnuté ve formě věcného plnění (97)) byla v souladu s pokyny na období 2007–2013, a tedy slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(327)

Jak je uvedeno výše, podstata pravidel pro podniky působící v oblasti zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh se v pokynech na období 2007–2013 změnila. Jelikož rakouské orgány neprovedly žádnou úpravu, opatření týkající se ekologických produktů, velkých podniků a jiné podpory než podpory poskytnuté ve formě věcného plnění (jak je popsáno v 318. bodě odůvodnění) nebyla v souladu s pokyny na období 2007–2013. Komise proto tato opatření podpory považuje za neslučitelná se společným trhem. Ostatní opatření (pokud se netýkala ekologických produktů, velkých podniků a jiné podpory než podpory poskytnuté ve formě věcného plnění (97)) byla v souladu s pokyny na období 2007–2013, a tedy slučitelná se společným trhem.

97

8.7.   TECHNICKÁ POMOC V OBDOBÍ OD 1. LEDNA 2000 DO 31. PROSINCE 2006

TECHNICKÁ POMOC V OBDOBÍ OD 1. LEDNA 2000 DO 31. PROSINCE 2006

| (328) | Podpora na technickou pomoc v období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2006 byla posuzována podle bodu 14 pokynů na období 2000–2006. Podle bodu 14.1 těchto pokynů považovala Komise tuto podporu za podporu bez bezprostředního hospodářského účinku, která dlouhodobě přispívá k životaschopnosti odvětví zemědělství ve společenství, přičemž má velice omezený dopad na hospodářskou soutěž. Podpora mohla být poskytována až do maximální výše 100 % nákladů na pokrytí například těchto činností: pořádání zemědělských soutěží, výstav a veletrhů, včetně podpory na náklady spojené s účastí zemědělců na těchto akcích, dalších činností za účelem šíření nových metod, jako například přiměřeně malé pilotní nebo ukázkové projekty. |
| --- | --- |

(328)

Podpora na technickou pomoc v období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2006 byla posuzována podle bodu 14 pokynů na období 2000–2006. Podle bodu 14.1 těchto pokynů považovala Komise tuto podporu za podporu bez bezprostředního hospodářského účinku, která dlouhodobě přispívá k životaschopnosti odvětví zemědělství ve společenství, přičemž má velice omezený dopad na hospodářskou soutěž. Podpora mohla být poskytována až do maximální výše 100 % nákladů na pokrytí například těchto činností: pořádání zemědělských soutěží, výstav a veletrhů, včetně podpory na náklady spojené s účastí zemědělců na těchto akcích, dalších činností za účelem šíření nových metod, jako například přiměřeně malé pilotní nebo ukázkové projekty.

| (329) | Celková částka poskytnuté podpory nesměla překročit 100 000 EUR na jednoho příjemce po dobu tří let nebo v případě malých a středních podniků 50 % způsobilých nákladů podle toho, která z těchto dvou částek byla vyšší (bod 14.3 pokynů na období 2000–2006). K takové podpoře musela mít přístup každá způsobilá osoba v dotčené oblasti na základě objektivně stanovených podmínek (bod 14.2 pokynů na období 2000–2006). |
| --- | --- |

(329)

Celková částka poskytnuté podpory nesměla překročit 100 000 EUR na jednoho příjemce po dobu tří let nebo v případě malých a středních podniků 50 % způsobilých nákladů podle toho, která z těchto dvou částek byla vyšší (bod 14.3 pokynů na období 2000–2006). K takové podpoře musela mít přístup každá způsobilá osoba v dotčené oblasti na základě objektivně stanovených podmínek (bod 14.2 pokynů na období 2000–2006).

8.7.1.   TECHNICKÁ PODPORA PRO ZNAČKU JAKOSTI A BIOZNAČKU V OBDOBÍ OD 1. LEDNA 2000 DO 31. PROSINCE 2006

| (330) | Pokud jde o bioznačku a značku jakosti, podpora byla poskytnuta na obecné informační projekty, činnosti v oblasti styku s veřejností za účelem šíření obecných informací o značkách a soutěže v oblasti jakosti (viz 100. až 103. bod odůvodnění). Tato opatření zákazníky ke koupi určitého produktu nevybízela. Proto se spíše než o reklamní opatření jedná o opatření obecné propagace a podporu bez bezprostředního hospodářského účinku spadající do oblasti působnosti bodu 14 pokynů na období 2000–2006. |
| --- | --- |

(330)

Pokud jde o bioznačku a značku jakosti, podpora byla poskytnuta na obecné informační projekty, činnosti v oblasti styku s veřejností za účelem šíření obecných informací o značkách a soutěže v oblasti jakosti (viz 100. až 103. bod odůvodnění). Tato opatření zákazníky ke koupi určitého produktu nevybízela. Proto se spíše než o reklamní opatření jedná o opatření obecné propagace a podporu bez bezprostředního hospodářského účinku spadající do oblasti působnosti bodu 14 pokynů na období 2000–2006.

| (331) | Informační opatření spadají pod šíření informací o nových metodách. Z definice jsou taková obecná opatření ku prospěchu všech producentů používajících dané značky. |
| --- | --- |

(331)

Informační opatření spadají pod šíření informací o nových metodách. Z definice jsou taková obecná opatření ku prospěchu všech producentů používajících dané značky.

| (332) | Podpora na pokrytí nákladů na technickou pomoc spadá pod bod 14.1 pokynů na období 2000–2006. Rakouské orgány v informacích poskytnutých k režimu podpory NN 34 A/2000 upřesnily, že taková podpora by nikdy nepřesáhla 100 000 EUR na jednoho příjemce po dobu tří let (viz 109. bod odůvodnění). Rakouské orgány byly v rozhodnutí o zahájení řízení vyzvány k poskytnutí informací prokazujících, že výše uvedená ujištění byla skutečně dodržena. Dále byly požádány, aby uvedly, zda požadavky bodu 14.2 a 14.3 pokynů na období 2000–2006 byly splněny i ve vztahu k období 2000–2001 (98). |
| --- | --- |

(332)

Podpora na pokrytí nákladů na technickou pomoc spadá pod bod 14.1 pokynů na období 2000–2006. Rakouské orgány v informacích poskytnutých k režimu podpory NN 34 A/2000 upřesnily, že taková podpora by nikdy nepřesáhla 100 000 EUR na jednoho příjemce po dobu tří let (viz 109. bod odůvodnění). Rakouské orgány byly v rozhodnutí o zahájení řízení vyzvány k poskytnutí informací prokazujících, že výše uvedená ujištění byla skutečně dodržena. Dále byly požádány, aby uvedly, zda požadavky bodu 14.2 a 14.3 pokynů na období 2000–2006 byly splněny i ve vztahu k období 2000–2001 (98).

98

| (333) | Rakouské orgány v dopise ze dne 14. září 2012 potvrdily, že podpora na tato opatření nikdy nepřekročila maximální hranici 100 000 EUR na jednoho příjemce za období tří let. Podmínka bodu 14.3 pokynů na období 2000–2006 byla tudíž splněna. |
| --- | --- |

(333)

Rakouské orgány v dopise ze dne 14. září 2012 potvrdily, že podpora na tato opatření nikdy nepřekročila maximální hranici 100 000 EUR na jednoho příjemce za období tří let. Podmínka bodu 14.3 pokynů na období 2000–2006 byla tudíž splněna.

| (334) | Pokud jde o podmínky bodu 14.2 pokynů na období 2000–2006, Komise v nové žádosti o informace ze dne 17. prosince 2014 požádala rakouské orgány, aby poskytly informace nezbytné pro posouzení slučitelnosti. |
| --- | --- |

(334)

Pokud jde o podmínky bodu 14.2 pokynů na období 2000–2006, Komise v nové žádosti o informace ze dne 17. prosince 2014 požádala rakouské orgány, aby poskytly informace nezbytné pro posouzení slučitelnosti.

| (335) | Rakouské orgány v odpovědi ze dne 25. února 2015 potvrdily, že režim podpory byl k dispozici všem způsobilým osobám v dotčené oblasti na základě objektivně stanovených podmínek. Podmínka bodu 14.2 pokynů na období 2000–2006 byla tudíž splněna. |
| --- | --- |

(335)

Rakouské orgány v odpovědi ze dne 25. února 2015 potvrdily, že režim podpory byl k dispozici všem způsobilým osobám v dotčené oblasti na základě objektivně stanovených podmínek. Podmínka bodu 14.2 pokynů na období 2000–2006 byla tudíž splněna.

| (336) | Podpora na technickou pomoc tedy splňovala podmínky pokynů na období 2000–2006, a Komise proto tuto podporu považuje za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU). |
| --- | --- |

(336)

Podpora na technickou pomoc tedy splňovala podmínky pokynů na období 2000–2006, a Komise proto tuto podporu považuje za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU).

8.7.2.   TECHNICKÁ POMOC PRO GENERICKÉ PRODUKTY V OBDOBÍ OD 1. LEDNA 2000 DO 31. PROSINCE 2004 (99)

99

| (337) | Podpora na pokrytí nákladů na technickou pomoc pro generické produkty podle 104. až 107. bodu odůvodnění spadá pod bod 14.1 (4. odrážka) pokynů na období 2000–2006. Pokud jde o podmínky bodů 14.2 a 14.3, Komise neměla v době rozhodnutí o zahájení řízení k dispozici o tomto období žádné informace, na základě kterých by mohla posoudit, zda tyto podmínky byly splněny. Rakouské orgány byly proto vyzvány k poskytnutí nezbytných informací. |
| --- | --- |

(337)

Podpora na pokrytí nákladů na technickou pomoc pro generické produkty podle 104. až 107. bodu odůvodnění spadá pod bod 14.1 (4. odrážka) pokynů na období 2000–2006. Pokud jde o podmínky bodů 14.2 a 14.3, Komise neměla v době rozhodnutí o zahájení řízení k dispozici o tomto období žádné informace, na základě kterých by mohla posoudit, zda tyto podmínky byly splněny. Rakouské orgány byly proto vyzvány k poskytnutí nezbytných informací.

| (338) | Rakouské orgány v dopise ze dne 14. září 2012 potvrdily, že podpora na tato opatření nikdy nepřekročila maximální hranici 100 000 EUR na jednoho příjemce za období tří let. Podmínka bodu 14.3 pokynů na období 2000–2006 byla tudíž splněna. |
| --- | --- |

(338)

Rakouské orgány v dopise ze dne 14. září 2012 potvrdily, že podpora na tato opatření nikdy nepřekročila maximální hranici 100 000 EUR na jednoho příjemce za období tří let. Podmínka bodu 14.3 pokynů na období 2000–2006 byla tudíž splněna.

| (339) | Pokud jde o podmínku bodu 14.2 pokynů na období 2000–2006, podle které musela být podpora dostupná všem způsobilým osobám v dotčené oblasti, Komise konstatuje, že tato podmínka je splněna, neboť opatření technické pomoci se týkala generických produktů. Podmínka bodu 14.2 pokynů na období 2000–2006 byla tudíž splněna. |
| --- | --- |

(339)

Pokud jde o podmínku bodu 14.2 pokynů na období 2000–2006, podle které musela být podpora dostupná všem způsobilým osobám v dotčené oblasti, Komise konstatuje, že tato podmínka je splněna, neboť opatření technické pomoci se týkala generických produktů. Podmínka bodu 14.2 pokynů na období 2000–2006 byla tudíž splněna.

| (340) | Podmínky pokynů na období 2000–2006 pro poskytnutí technické pomoci proto byly splněny. Komise tuto podporu proto považuje za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU). |
| --- | --- |

(340)

Podmínky pokynů na období 2000–2006 pro poskytnutí technické pomoci proto byly splněny. Komise tuto podporu proto považuje za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU).

8.8.   TECHNICKÁ POMOC V OBDOBÍ OD 1. LEDNA 2007 DO 31. PROSINCE 2008

TECHNICKÁ POMOC V OBDOBÍ OD 1. LEDNA 2007 DO 31. PROSINCE 2008

8.8.1.   PLATNÉ PŘEDPISY

Podpora pro producenty v zemědělské prvovýrobě

Podpora pro producenty v zemědělské prvovýrobě

| (341) | Podle bodu 103 pokynů na období 2007–2013 mohla Komise prohlásit státní podpory na poskytování technické pomoci producentům v prvovýrobě za slučitelné s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU), pokud splňovaly všechny podmínky článku 15 nařízení (ES) č. 1857/2006. |
| --- | --- |

(341)

Podle bodu 103 pokynů na období 2007–2013 mohla Komise prohlásit státní podpory na poskytování technické pomoci producentům v prvovýrobě za slučitelné s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU), pokud splňovaly všechny podmínky článku 15 nařízení (ES) č. 1857/2006.

| (342) | Podpora byla podle článku 15 nařízení (ES) č. 1857/2006 slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud byla poskytnuta na způsobilé náklady činností technické pomoci vyjmenované v čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení a splňovala podmínky stanovené v čl. 15 odst. 3 a 4 nařízení (ES) č. 1857/2006. |
| --- | --- |

(342)

Podpora byla podle článku 15 nařízení (ES) č. 1857/2006 slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud byla poskytnuta na způsobilé náklady činností technické pomoci vyjmenované v čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení a splňovala podmínky stanovené v čl. 15 odst. 3 a 4 nařízení (ES) č. 1857/2006.

| (343) | Podle čl. 15 odst. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 1857/2006 mohla být v souvislosti s organizováním akcí pro vzájemnou výměnu znalostí mezi podniky, soutěží, výstav a veletrhů a s účastí na nich poskytnuta podpora na krytí těchto způsobilých nákladů: poplatky za účast, cestovní, publikační náklady, nájemné výstavních prostor, symbolické ceny udělované v rámci soutěží až do hodnoty 250 EUR na cenu a vítěze. |
| --- | --- |

(343)

Podle čl. 15 odst. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 1857/2006 mohla být v souvislosti s organizováním akcí pro vzájemnou výměnu znalostí mezi podniky, soutěží, výstav a veletrhů a s účastí na nich poskytnuta podpora na krytí těchto způsobilých nákladů: poplatky za účast, cestovní, publikační náklady, nájemné výstavních prostor, symbolické ceny udělované v rámci soutěží až do hodnoty 250 EUR na cenu a vítěze.

| (344) | Podle čl. 15 odst. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 1857/2006 bylo možné poskytnout podporu na náklady spojené s popularizací vědeckých znalostí a věcných informací o systémech jakosti, které jsou otevřeny produktům z ostatních zemí (bez uvádění jednotlivých společností, značek nebo původu). |
| --- | --- |

(344)

Podle čl. 15 odst. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 1857/2006 bylo možné poskytnout podporu na náklady spojené s popularizací vědeckých znalostí a věcných informací o systémech jakosti, které jsou otevřeny produktům z ostatních zemí (bez uvádění jednotlivých společností, značek nebo původu).

| (345) | Podle čl. 15 odst. 2 písm. f) nařízení (ES) č. 1857/2006 bylo možné poskytnout podporu na náklady u publikací jako třeba třeba katalogy nebo internetové stránky s věcnými informacemi o producentech z dané oblasti nebo o producentech daného produktu, pokud informace a prezentace byly neutrální a pokud všichni dotyční producenti měli rovnou příležitost být v publikaci zohledněni. |
| --- | --- |

(345)

Podle čl. 15 odst. 2 písm. f) nařízení (ES) č. 1857/2006 bylo možné poskytnout podporu na náklady u publikací jako třeba třeba katalogy nebo internetové stránky s věcnými informacemi o producentech z dané oblasti nebo o producentech daného produktu, pokud informace a prezentace byly neutrální a pokud všichni dotyční producenti měli rovnou příležitost být v publikaci zohledněni.

| (346) | Podle čl. 15 odst. 3 a 4 nařízení (ES) č. 1857/2006 bylo možné poskytnout podporu na zajištění technické pomoci až do výše 100 % nákladů, pokud byly splněny tyto podmínky: podpora se musela poskytnout ve formě věcného plnění dotovaných služeb a nesměla zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům; k podpoře musela mít přístup každá způsobilá osoba v dotčené oblasti na základě objektivně stanovených podmínek; pokud technickou pomoc nabízela seskupení producentů nebo jiné organizace, nesmělo členství v těchto seskupeních nebo organizacích být podmínkou přístupu ke službě. Jakýkoli příspěvek nečlena na administrativní náklady dotyčného seskupení nebo organizace musel být omezen na náklady za poskytnutí služby. |
| --- | --- |

(346)

Podle čl. 15 odst. 3 a 4 nařízení (ES) č. 1857/2006 bylo možné poskytnout podporu na zajištění technické pomoci až do výše 100 % nákladů, pokud byly splněny tyto podmínky: podpora se musela poskytnout ve formě věcného plnění dotovaných služeb a nesměla zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům; k podpoře musela mít přístup každá způsobilá osoba v dotčené oblasti na základě objektivně stanovených podmínek; pokud technickou pomoc nabízela seskupení producentů nebo jiné organizace, nesmělo členství v těchto seskupeních nebo organizacích být podmínkou přístupu ke službě. Jakýkoli příspěvek nečlena na administrativní náklady dotyčného seskupení nebo organizace musel být omezen na náklady za poskytnutí služby.

Podniky působící v oblasti zpracování a uvádění na trh

Podniky působící v oblasti zpracování a uvádění na trh

| (347) | Podle bodu 105 pokynů na období 2007–2013 mohla Komise prohlásit státní podpory na poskytování technické pomoci podnikům působícím v oblasti zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh za slučitelné se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU), pokud splňovaly všechny podmínky článku 5 nařízení (ES) č. 70/2001. Článek 43 nařízení (ES) č. 800/2008, které nahradilo nařízení (ES) č. 70/2001, stanovil, že veškeré odkazy na nařízení (ES) č. 70/2001 se považují za odkazy na nařízení (ES) č. 800/2008 (100). |
| --- | --- |

(347)

Podle bodu 105 pokynů na období 2007–2013 mohla Komise prohlásit státní podpory na poskytování technické pomoci podnikům působícím v oblasti zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh za slučitelné se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU), pokud splňovaly všechny podmínky článku 5 nařízení (ES) č. 70/2001. Článek 43 nařízení (ES) č. 800/2008, které nahradilo nařízení (ES) č. 70/2001, stanovil, že veškeré odkazy na nařízení (ES) č. 70/2001 se považují za odkazy na nařízení (ES) č. 800/2008 (100).

100

| (348) | V souvislosti s podmínkami článku 26 nařízení (ES) č. 800/2008 a čl. 5 písm. a) nařízení (ES) č. 70/2001 odkazujeme na 315. bod odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(348)

V souvislosti s podmínkami článku 26 nařízení (ES) č. 800/2008 a čl. 5 písm. a) nařízení (ES) č. 70/2001 odkazujeme na 315. bod odůvodnění výše.

| (349) | Článek 27 nařízení (ES) č. 800/2008 a čl. 5 písm. b) nařízení (ES) č. 70/2001 stanovily, že pokud jde o podporu určenou na účast na veletrzích a výstavách, intenzita podpory nesměla přesáhnout 50 % způsobilých nákladů a že „způsobilými náklady“ jsou náklady vynaložené na pronájem, zřízení a provoz stánku při první účasti podniku na jakémkoli konkrétním veletrhu nebo výstavě. |
| --- | --- |

(349)

Článek 27 nařízení (ES) č. 800/2008 a čl. 5 písm. b) nařízení (ES) č. 70/2001 stanovily, že pokud jde o podporu určenou na účast na veletrzích a výstavách, intenzita podpory nesměla přesáhnout 50 % způsobilých nákladů a že „způsobilými náklady“ jsou náklady vynaložené na pronájem, zřízení a provoz stánku při první účasti podniku na jakémkoli konkrétním veletrhu nebo výstavě.

8.8.2.   POSOUZENÍ TECHNICKÉ POMOCI (PRODUCENTI V PRVOVÝROBĚ A ZPRACOVÁNÍ A UVÁDĚNÍ NA TRH)

Podpora pro producenty v zemědělské prvovýrobě

Podpora pro producenty v zemědělské prvovýrobě

| (350) | Podle názoru Komise byly předpisy platné od 1. ledna 2007 pro technickou pomoc pro producenty v zemědělské prvovýrobě v podstatě téměř totožné s podmínkami stanovenými v pokynech pro období 2000–2006. Způsobilé náklady uvedené v čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 1857/2006 jsou v podstatě totožné s náklady vyjmenovanými v bodě 14 pokynů na období 2000–2006 (101). Podmínky uvedené v čl. 15 odst. 4 nařízení (ES) č. 1857/2006 jsou totožné s podmínkou bodu 14.2 pokynů na období 2000–2006. Nicméně na rozdíl od pokynů na období 2000–2006 pokyny na období 2007–2013 stanovily, že podpora musí být poskytována ve formě věcného plnění dotovaných služeb. V této souvislosti rakouské orgány uvedly, že i před rokem 2007 byla technická pomoc poskytována ve formě dotovaných služeb. |
| --- | --- |

(350)

Podle názoru Komise byly předpisy platné od 1. ledna 2007 pro technickou pomoc pro producenty v zemědělské prvovýrobě v podstatě téměř totožné s podmínkami stanovenými v pokynech pro období 2000–2006. Způsobilé náklady uvedené v čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 1857/2006 jsou v podstatě totožné s náklady vyjmenovanými v bodě 14 pokynů na období 2000–2006 (101). Podmínky uvedené v čl. 15 odst. 4 nařízení (ES) č. 1857/2006 jsou totožné s podmínkou bodu 14.2 pokynů na období 2000–2006. Nicméně na rozdíl od pokynů na období 2000–2006 pokyny na období 2007–2013 stanovily, že podpora musí být poskytována ve formě věcného plnění dotovaných služeb. V této souvislosti rakouské orgány uvedly, že i před rokem 2007 byla technická pomoc poskytována ve formě dotovaných služeb.

101

| (351) | V této souvislosti se odkazuje na posouzení slučitelnosti v oddíle 8.7 výše. Komise se proto domnívá, že tato podpora byla slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(351)

V této souvislosti se odkazuje na posouzení slučitelnosti v oddíle 8.7 výše. Komise se proto domnívá, že tato podpora byla slučitelná se společným trhem.

Podniky působící v oblasti zpracování a uvádění na trh

Podniky působící v oblasti zpracování a uvádění na trh

| (352) | Pokud jde o technickou pomoc pro podniky působící v oblasti zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh, pokyny na období 2007–2013 zavedly ve srovnání s předchozími pravidly podstatné změny, a proto je nezbytné provést pro tuto kategorii samostatné posouzení. Z informací, které byly k dispozici pro rozhodnutí o zahájení řízení, nebylo jasné, zda rakouské orgány v roce 2007 posuzovaly opatření technické pomoci v souladu s podmínkami výše uvedených pokynů. Rakouské orgány byly proto vyzvány k poskytnutí dalších informací, aby se prokázalo, že opatření v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2008 splňovala nová pravidla. Komise v tomto ohledu vyjádřila pochybnosti ohledně splnění těchto podmínek, které se odlišovaly od požadavků stanovených v pokynech na období 2000–2006. Komise rakouské orgány upozornila zejména tyto podstatné změny:






  — | rozlišování mezi prvovýrobou zemědělských produktů a jejich zpracováním a uváděním na trh; |
| --- | --- | --- |

(352)

Pokud jde o technickou pomoc pro podniky působící v oblasti zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh, pokyny na období 2007–2013 zavedly ve srovnání s předchozími pravidly podstatné změny, a proto je nezbytné provést pro tuto kategorii samostatné posouzení. Z informací, které byly k dispozici pro rozhodnutí o zahájení řízení, nebylo jasné, zda rakouské orgány v roce 2007 posuzovaly opatření technické pomoci v souladu s podmínkami výše uvedených pokynů. Rakouské orgány byly proto vyzvány k poskytnutí dalších informací, aby se prokázalo, že opatření v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2008 splňovala nová pravidla. Komise v tomto ohledu vyjádřila pochybnosti ohledně splnění těchto podmínek, které se odlišovaly od požadavků stanovených v pokynech na období 2000–2006. Komise rakouské orgány upozornila zejména tyto podstatné změny:

—

rozlišování mezi prvovýrobou zemědělských produktů a jejich zpracováním a uváděním na trh;

| — | pro zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh mohly být podle pokynů na období 2007–2013 za slučitelné považovány podpory pouze pro malé a střední podniky a rozsah způsobilých nákladů byl omezen na poradenské služby a účast na veletrzích a výstavách a intenzita podpory byla snížena na 50 %. |
| --- | --- |

—

pro zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh mohly být podle pokynů na období 2007–2013 za slučitelné považovány podpory pouze pro malé a střední podniky a rozsah způsobilých nákladů byl omezen na poradenské služby a účast na veletrzích a výstavách a intenzita podpory byla snížena na 50 %.

| (353) | Rakouské orgány v dopise ze dne 14. září 2012 argumentovaly, že povinnost přizpůsobit se novým pravidlům státní podpory nastala až ode dne 1. ledna 2008 a nikoliv ode dne 1. ledna 2007, jak uvedla Komise (viz 172. až 175. bod odůvodnění). Z tohoto důvodu neposkytly rakouské orgány žádné další informace k posouzení slučitelnosti. Komise v žádosti o informace ze dne 19. února 2014 opět vyzvala Rakousko k poskytnutí informací k tomuto bodu. Rakouské orgány v odpovědi ze dne 30. dubna 2014 trvaly na svém tvrzení uvedeném v předchozím dopise z roku 2012 a neposkytly žádné další informace pro účely posouzení slučitelnosti. |
| --- | --- |

(353)

Rakouské orgány v dopise ze dne 14. září 2012 argumentovaly, že povinnost přizpůsobit se novým pravidlům státní podpory nastala až ode dne 1. ledna 2008 a nikoliv ode dne 1. ledna 2007, jak uvedla Komise (viz 172. až 175. bod odůvodnění). Z tohoto důvodu neposkytly rakouské orgány žádné další informace k posouzení slučitelnosti. Komise v žádosti o informace ze dne 19. února 2014 opět vyzvala Rakousko k poskytnutí informací k tomuto bodu. Rakouské orgány v odpovědi ze dne 30. dubna 2014 trvaly na svém tvrzení uvedeném v předchozím dopise z roku 2012 a neposkytly žádné další informace pro účely posouzení slučitelnosti.

| (354) | V této souvislosti se odkazuje na důvody uvedené ve 322. až 326. bodě odůvodnění výše, které jsou platné i pro tento druh podpory, jíž je věnován tento oddíl. |
| --- | --- |

(354)

V této souvislosti se odkazuje na důvody uvedené ve 322. až 326. bodě odůvodnění výše, které jsou platné i pro tento druh podpory, jíž je věnován tento oddíl.

| (355) | Z důvodů uvedených výše podpora na zajištění technické pomoci poskytovaná v období od 1 ledna 2007 do 31. prosince 2008 podnikům působícím v oblasti zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh nesplňovala podmínky stanovené pro tuto kategorii podpory v pokynech na období 2007–2013 (tedy podpora pro velké podniky, podpora pro první účast na veletrzích, sazba podpory přesahující 50 % za jakékoli služby mimo poradenských služeb a účast na trzích přesahující 50 % nebo hmotná náhrada) (350. bod odůvodnění), a Komise je tedy toho názoru, že tato podpora nebyla slučitelná se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU). |
| --- | --- |

(355)

Z důvodů uvedených výše podpora na zajištění technické pomoci poskytovaná v období od 1 ledna 2007 do 31. prosince 2008 podnikům působícím v oblasti zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh nesplňovala podmínky stanovené pro tuto kategorii podpory v pokynech na období 2007–2013 (tedy podpora pro velké podniky, podpora pro první účast na veletrzích, sazba podpory přesahující 50 % za jakékoli služby mimo poradenských služeb a účast na trzích přesahující 50 % nebo hmotná náhrada) (350. bod odůvodnění), a Komise je tedy toho názoru, že tato podpora nebyla slučitelná se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU).

| (356) | V případě jiných opatření, než jsou opatření uvedená v předchozím bodě odůvodnění, se kritéria slučitelnosti v porovnání s pokyny na období 2000–2006 nezměnila. V této souvislosti se odkazuje na posouzení slučitelnosti ve 328. bodě odůvodnění výše a bodech následujících. Tato opatření jsou tedy slučitelná. |
| --- | --- |

(356)

V případě jiných opatření, než jsou opatření uvedená v předchozím bodě odůvodnění, se kritéria slučitelnosti v porovnání s pokyny na období 2000–2006 nezměnila. V této souvislosti se odkazuje na posouzení slučitelnosti ve 328. bodě odůvodnění výše a bodech následujících. Tato opatření jsou tedy slučitelná.

8.9.   PARAFISKÁLNÍ ODVODY A ÚČELOVÉ VÁZÁNÍ PODPORY

PARAFISKÁLNÍ ODVODY A ÚČELOVÉ VÁZÁNÍ PODPORY

| (357) | Jelikož jsou opatření, která jsou předmětem tohoto rozhodnutí, financována parafiskálním odvodem, musí Komise prověřit jak financovaná opatření, tak i způsob jejich financování. |
| --- | --- |

(357)

Jelikož jsou opatření, která jsou předmětem tohoto rozhodnutí, financována parafiskálním odvodem, musí Komise prověřit jak financovaná opatření, tak i způsob jejich financování.

| (358) | Podle ustálené judikatury Soudního dvora musí Komise při přezkumu opatření podpory prověřit i způsob jejího financování, pokud je způsob financování této podpory, zejména prostřednictvím povinných příspěvků, její nedílnou součástí (102). |
| --- | --- |

(358)

Podle ustálené judikatury Soudního dvora musí Komise při přezkumu opatření podpory prověřit i způsob jejího financování, pokud je způsob financování této podpory, zejména prostřednictvím povinných příspěvků, její nedílnou součástí (102).

102

| (359) | Aby mohl být odvod nebo jeho část považován za nedílnou součást opatření podpory, musí podle platných vnitrostátních předpisů nezbytně existovat nutná souvislost mezi použitím tohoto odvodu a podporou v tom smyslu, že příjem z tohoto odvodu musí být nutně použit k financování dané podpory (účelové vázání) (103) a výše tohoto odvodu musí mít přímý vliv na výši státní podpory (104). |
| --- | --- |

(359)

Aby mohl být odvod nebo jeho část považován za nedílnou součást opatření podpory, musí podle platných vnitrostátních předpisů nezbytně existovat nutná souvislost mezi použitím tohoto odvodu a podporou v tom smyslu, že příjem z tohoto odvodu musí být nutně použit k financování dané podpory (účelové vázání) (103) a výše tohoto odvodu musí mít přímý vliv na výši státní podpory (104).

103

104

8.9.1.   OBDOBÍ 1995–2001

| (360) | Na základě 235. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise při uplatnění těchto kritérií na prověřovaná opatření k těmto předběžným závěrům: první kritérium se zdá být splněno, neboť vybrané odvody byly podle rakouských orgánů použity výhradně ve prospěch opatření, na něž se vztahuje toto rozhodnutí (viz 53. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(360)

Na základě 235. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise při uplatnění těchto kritérií na prověřovaná opatření k těmto předběžným závěrům: první kritérium se zdá být splněno, neboť vybrané odvody byly podle rakouských orgánů použity výhradně ve prospěch opatření, na něž se vztahuje toto rozhodnutí (viz 53. bod odůvodnění).

| (361) | Pokud jde o to, zda výše tohoto odvodu měla vliv na výši státní podpory, neměla Komise v době rozhodnutí o zahájení řízení k dispozici veškeré nezbytné informace, aby mohla posoudit, zda toto kritérium bylo splněno. Za tímto účelem byly rakouské orgány vyzvány, aby objasnily, zda byla příslušná částka podpory přímo svázána s příjmy z odvodu, tedy zda byla předem stanovena nebo zda se odvíjela od konkrétních marketingových potřeb společnosti AMA. |
| --- | --- |

(361)

Pokud jde o to, zda výše tohoto odvodu měla vliv na výši státní podpory, neměla Komise v době rozhodnutí o zahájení řízení k dispozici veškeré nezbytné informace, aby mohla posoudit, zda toto kritérium bylo splněno. Za tímto účelem byly rakouské orgány vyzvány, aby objasnily, zda byla příslušná částka podpory přímo svázána s příjmy z odvodu, tedy zda byla předem stanovena nebo zda se odvíjela od konkrétních marketingových potřeb společnosti AMA.

| (362) | Komise rovněž uvedla, že pokud po předložení nezbytných informací dospěje k závěru, že odvody jsou nedílnou součástí opatření podpory, bude muset prověřit, zda se při financování tohoto režimu podpory rozlišuje mezi dovezenými produkty a produkty vyrobenými v Rakousku (105), nebo mezi vyváženými domácími produkty a domácími produkty uváděnými na domácí trh (106) (236. bod odůvodnění o zahájení řízení). |
| --- | --- |

(362)

Komise rovněž uvedla, že pokud po předložení nezbytných informací dospěje k závěru, že odvody jsou nedílnou součástí opatření podpory, bude muset prověřit, zda se při financování tohoto režimu podpory rozlišuje mezi dovezenými produkty a produkty vyrobenými v Rakousku (105), nebo mezi vyváženými domácími produkty a domácími produkty uváděnými na domácí trh (106) (236. bod odůvodnění o zahájení řízení).

105

106

| (363) | Rakouské orgány byly vyzvány k poskytnutí informací ohledně těchto bodů. Zejména byly požádány, aby uvedly, zda § 21c odst. 2 zákona o AMA, podle něhož je zboží s původem mimo Rakousko osvobozeno od odvodů (viz 58. bod odůvodnění), byl v platnosti již v roce 1995 nebo zda byl doplněn do zákona pozdější novelizací. Dále byl členský stát vyzván, aby vysvětlil, zda produkty rakouského původu uváděné na trh mimo Rakousko mohly získat podporu ve stejné míře jako produkty uváděné na trh v Rakousku. |
| --- | --- |

(363)

Rakouské orgány byly vyzvány k poskytnutí informací ohledně těchto bodů. Zejména byly požádány, aby uvedly, zda § 21c odst. 2 zákona o AMA, podle něhož je zboží s původem mimo Rakousko osvobozeno od odvodů (viz 58. bod odůvodnění), byl v platnosti již v roce 1995 nebo zda byl doplněn do zákona pozdější novelizací. Dále byl členský stát vyzván, aby vysvětlil, zda produkty rakouského původu uváděné na trh mimo Rakousko mohly získat podporu ve stejné míře jako produkty uváděné na trh v Rakousku.

| (364) | Komise ve 237. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení zdůraznila, že bude muset rovněž ověřit, zda vybírání odvodu není v rozporu s cíli společné organizace trhu v odvětví zemědělství. V této souvislosti bylo třeba zjistit, zda odvody měly vliv na ceny za domácí konečné produkty, a zda tím tedy nebyly domácí produkty diskriminovány oproti produktům dováženým. |
| --- | --- |

(364)

Komise ve 237. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení zdůraznila, že bude muset rovněž ověřit, zda vybírání odvodu není v rozporu s cíli společné organizace trhu v odvětví zemědělství. V této souvislosti bylo třeba zjistit, zda odvody měly vliv na ceny za domácí konečné produkty, a zda tím tedy nebyly domácí produkty diskriminovány oproti produktům dováženým.

| (365) | Za tímto účelem byly rakouské orgány v rozhodnutí o zahájení řízení vyzvány, aby předložily údaje dokládající procentní sazbu, kterou tvořily odvody u jednotlivých prodejních cen, a vysvětlily, do jaké míry byly možné negativní dopady tohoto odvodu vyrovnány pozitivními účinky opatření financovaných ze stejného odvodu. Kromě toho byly rakouské orgány vyzvány, aby doložily, zda byly ceny pro dané produkty z velké části podmíněné trhem. |
| --- | --- |

(365)

Za tímto účelem byly rakouské orgány v rozhodnutí o zahájení řízení vyzvány, aby předložily údaje dokládající procentní sazbu, kterou tvořily odvody u jednotlivých prodejních cen, a vysvětlily, do jaké míry byly možné negativní dopady tohoto odvodu vyrovnány pozitivními účinky opatření financovaných ze stejného odvodu. Kromě toho byly rakouské orgány vyzvány, aby doložily, zda byly ceny pro dané produkty z velké části podmíněné trhem.

| (366) | Rakouské orgány v dopise ze dne 14. září 2012 Komisi sdělily, že zahraniční produkty byly od daného odvodu na základě § 21c odst. 2 zákona o AMA osvobozeny. Toto osvobození bylo v platnosti ode dne 1. ledna 1994, tedy po celé posuzované období. |
| --- | --- |

(366)

Rakouské orgány v dopise ze dne 14. září 2012 Komisi sdělily, že zahraniční produkty byly od daného odvodu na základě § 21c odst. 2 zákona o AMA osvobozeny. Toto osvobození bylo v platnosti ode dne 1. ledna 1994, tedy po celé posuzované období.

| (367) | Pokud jde o souvislost s cíli společné organizace trhu v odvětví zemědělství, rakouské orgány v dopise ze dne 14. září 2012 uvedly, že vzhledem k tomu, že ceny jsou tvořeny na základě nabídky a poptávky na relevantních trzích a že ze strany orgánů nedošlo k žádnému zásahu, nebylo možné procentní sazbu, kterou tvořily odvody u jednotlivých prodejních cen, vypočítat. |
| --- | --- |

(367)

Pokud jde o souvislost s cíli společné organizace trhu v odvětví zemědělství, rakouské orgány v dopise ze dne 14. září 2012 uvedly, že vzhledem k tomu, že ceny jsou tvořeny na základě nabídky a poptávky na relevantních trzích a že ze strany orgánů nedošlo k žádnému zásahu, nebylo možné procentní sazbu, kterou tvořily odvody u jednotlivých prodejních cen, vypočítat.

| (368) | V téže odpovědi rakouské orgány uvedly, že výše odvodu neměla přímý dopad na částku státní podpory. Kromě příjmů z odvodu AMA byly k dispozici další zdroje financování. Kromě „čistých příjmů“ z odvodu AMA a prostředků EU (spolufinancovaná opatření) byly totiž k financování předmětných opatření k dispozici i jiné příjmy, které pocházely z licenčních poplatků vybíraných od hospodářských subjektů a z příjmů z obchodu AMA (kuchařky apod.). |
| --- | --- |

(368)

V téže odpovědi rakouské orgány uvedly, že výše odvodu neměla přímý dopad na částku státní podpory. Kromě příjmů z odvodu AMA byly k dispozici další zdroje financování. Kromě „čistých příjmů“ z odvodu AMA a prostředků EU (spolufinancovaná opatření) byly totiž k financování předmětných opatření k dispozici i jiné příjmy, které pocházely z licenčních poplatků vybíraných od hospodářských subjektů a z příjmů z obchodu AMA (kuchařky apod.).

| (369) | Rakouské orgány skutečně doložily, že část prostředků na opatření AMA nebyla pokryta z odvodu (107), a výše poskytnuté podpory (která zase ovlivnila rozsah skutečně prováděných opatření) tedy nezávisela výlučně na příjmech z odvodu; kromě toho nebyl příjem z odvodu vynaložen výlučně na financování podpory. (108) |
| --- | --- |

(369)

Rakouské orgány skutečně doložily, že část prostředků na opatření AMA nebyla pokryta z odvodu (107), a výše poskytnuté podpory (která zase ovlivnila rozsah skutečně prováděných opatření) tedy nezávisela výlučně na příjmech z odvodu; kromě toho nebyl příjem z odvodu vynaložen výlučně na financování podpory. (108)

107

108

| (370) | Komise se proto domnívá, že kritérium účelového vázání podpory ve smyslu ustálené judikatury nebylo v období 1995–2001 splněno. |
| --- | --- |

(370)

Komise se proto domnívá, že kritérium účelového vázání podpory ve smyslu ustálené judikatury nebylo v období 1995–2001 splněno.

8.9.2.   OBDOBÍ 2002–2008

| (371) | Rakouské orgány byly rovněž vyzvány, aby poskytly informace nezbytné k tomu, aby Komise mohla posoudit, zda bylo financování opatření prostřednictvím parafiskálních odvodů nedílnou součástí opatření podpory v období 2002–2008 (238. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení). |
| --- | --- |

(371)

Rakouské orgány byly rovněž vyzvány, aby poskytly informace nezbytné k tomu, aby Komise mohla posoudit, zda bylo financování opatření prostřednictvím parafiskálních odvodů nedílnou součástí opatření podpory v období 2002–2008 (238. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).

| (372) | Z výše uvedených důvodů a vzhledem k tomu, že zdroje financování zůstaly stejné, se Komise domnívá, že ani v období 2002–2008 neexistovalo účelové vázání mezi odvodem a podporou. |
| --- | --- |

(372)

Z výše uvedených důvodů a vzhledem k tomu, že zdroje financování zůstaly stejné, se Komise domnívá, že ani v období 2002–2008 neexistovalo účelové vázání mezi odvodem a podporou.

9.   ZÁVĚR OHLEDNĚ EXISTENCE PODPORY A SLUČITELNOSTI

ZÁVĚR OHLEDNĚ EXISTENCE PODPORY A SLUČITELNOSTI

| (373) | Marketingová opatření AMA představují z důvodů uvedených výše a bez ohledu na 378. bod odůvodnění níže státní podporu. |
| --- | --- |

(373)

Marketingová opatření AMA představují z důvodů uvedených výše a bez ohledu na 378. bod odůvodnění níže státní podporu.

| (374) | Z těchto důvodů a bez ohledu na 378. bod odůvodnění níže jsou podpůrná opatření uvedená v bodech odůvodnění 208, 213, 327 – třetí větě a 355 neslučitelná s vnitřním trhem. Ostatní opatření posuzovaná výše s vnitřním trhem slučitelná jsou. |
| --- | --- |

(374)

Z těchto důvodů a bez ohledu na 378. bod odůvodnění níže jsou podpůrná opatření uvedená v bodech odůvodnění 208, 213, 327 – třetí větě a 355 neslučitelná s vnitřním trhem. Ostatní opatření posuzovaná výše s vnitřním trhem slučitelná jsou.

| (375) | Jakákoli kompenzace, která v době udělení splňovala podmínky stanovené v nařízení de minimis (109), se za podporu nepovažuje. Jakákoli kompenzace, která v době udělení splňovala podmínky blokové výjimky nebo schváleného režimu podpor, je slučitelná s vnitřním trhem do maximální výše intenzity podpory platné pro tento druh podpory. |
| --- | --- |

(375)

Jakákoli kompenzace, která v době udělení splňovala podmínky stanovené v nařízení de minimis (109), se za podporu nepovažuje. Jakákoli kompenzace, která v době udělení splňovala podmínky blokové výjimky nebo schváleného režimu podpor, je slučitelná s vnitřním trhem do maximální výše intenzity podpory platné pro tento druh podpory.

109

10.   NAVRÁCENÍ PODPORY

NAVRÁCENÍ PODPORY

| (376) | V souladu se Smlouvou a ustálenou judikaturou Soudního dvora je Komise oprávněna rozhodnout o tom, že daný členský stát musí podporu zrušit či upravit (110), pokud zjistila, že tato podpora je neslučitelná s vnitřním trhem. Soudní dvůr rovněž důsledně v judikatuře stanoví, že cílem povinnosti státu zrušit podporu, kterou Komise považuje za neslučitelnou s vnitřním trhem, je obnovit dřívější stav (111). V tomto kontextu Soudní dvůr stanoví, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí částky poskytnuté formou protiprávní podpory, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým konkurentům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory. (112) |
| --- | --- |

(376)

V souladu se Smlouvou a ustálenou judikaturou Soudního dvora je Komise oprávněna rozhodnout o tom, že daný členský stát musí podporu zrušit či upravit (110), pokud zjistila, že tato podpora je neslučitelná s vnitřním trhem. Soudní dvůr rovněž důsledně v judikatuře stanoví, že cílem povinnosti státu zrušit podporu, kterou Komise považuje za neslučitelnou s vnitřním trhem, je obnovit dřívější stav (111). V tomto kontextu Soudní dvůr stanoví, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí částky poskytnuté formou protiprávní podpory, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým konkurentům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory. (112)

110

111

112

| (377) | V souladu s touto judikaturou se v článku 16 nařízení Rady (EU) č. 2015/1589 (113) (dále jen „procesní nařízení“) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“. |
| --- | --- |

(377)

V souladu s touto judikaturou se v článku 16 nařízení Rady (EU) č. 2015/1589 (113) (dále jen „procesní nařízení“) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.

113

| (378) | Podle článku 17 procesního nařízení podléhají pravomoci Komise ve věci navrácení podpory promlčecí lhůtě deseti let. Promlčecí lhůta počíná dnem, kdy je protiprávní podpora udělena příjemci. Jakékoli opatření přijaté Komisí, týkající se protiprávní podpory, přerušuje běh promlčecí lhůty. Promlčecí lhůta neběží po dobu, kdy je rozhodnutí Komise předmětem jednání před Soudním dvorem Evropské unie. |
| --- | --- |

(378)

Podle článku 17 procesního nařízení podléhají pravomoci Komise ve věci navrácení podpory promlčecí lhůtě deseti let. Promlčecí lhůta počíná dnem, kdy je protiprávní podpora udělena příjemci. Jakékoli opatření přijaté Komisí, týkající se protiprávní podpory, přerušuje běh promlčecí lhůty. Promlčecí lhůta neběží po dobu, kdy je rozhodnutí Komise předmětem jednání před Soudním dvorem Evropské unie.

| (379) | Stížnost, která vedla k zahájení tohoto řízení, byla doručena dne 21. září 1999 (viz 4. bod odůvodnění), a Komise tento režim zapsala jako neoznámenou podporu v roce 2000 (viz 8. bod odůvodnění). Rozhodnutí z roku 2004 navíc uznává skutečnost, že se Komise z administrativních důvodů rozhodla řízení rozdělit (viz 10. bod odůvodnění) a posuzovat opatření prováděná před rokem 2003 a po něm samostatně. Řízení bylo rozděleno na žádost rakouských orgánů ze dne 8. března 2003. |
| --- | --- |

(379)

Stížnost, která vedla k zahájení tohoto řízení, byla doručena dne 21. září 1999 (viz 4. bod odůvodnění), a Komise tento režim zapsala jako neoznámenou podporu v roce 2000 (viz 8. bod odůvodnění). Rozhodnutí z roku 2004 navíc uznává skutečnost, že se Komise z administrativních důvodů rozhodla řízení rozdělit (viz 10. bod odůvodnění) a posuzovat opatření prováděná před rokem 2003 a po něm samostatně. Řízení bylo rozděleno na žádost rakouských orgánů ze dne 8. března 2003.

| (380) | Výše uvedené kroky (rozdělení řízení potvrzené rozhodnutím z roku 2004) a dopisy (žádost Rakouska ze dne 8. března 2004) jsou přerušením ve smyslu článku 17 nařízení Rady (EU) 2015/1589. |
| --- | --- |

(380)

Výše uvedené kroky (rozdělení řízení potvrzené rozhodnutím z roku 2004) a dopisy (žádost Rakouska ze dne 8. března 2004) jsou přerušením ve smyslu článku 17 nařízení Rady (EU) 2015/1589.

| (381) | Z toho vyplývá, že Komise má ode dne 1. ledna 1995, data přistoupení Rakouska k Evropské unii, pravomoc nařídit navrácení podpory. |
| --- | --- |

(381)

Z toho vyplývá, že Komise má ode dne 1. ledna 1995, data přistoupení Rakouska k Evropské unii, pravomoc nařídit navrácení podpory.

| (382) | Rozhodnutí Komise NN 34 A/2000 bylo dne 30. června 2004 napadeno u Tribunálu a proti jeho rozsudku bylo dne 27. ledna 2010 podáno odvolání u Soudního dvora. Rozsudek Soudního dvora byl vynesen dne 27. října 2011 (viz 22. bod odůvodnění výše). Podle čl. 15 odst. 2 třetí věty nařízení (ES) č. 659/1999 proto promlčecí lhůta neběžela po dobu od 30. června 2004 do 27. října 2011. |
| --- | --- |

(382)

Rozhodnutí Komise NN 34 A/2000 bylo dne 30. června 2004 napadeno u Tribunálu a proti jeho rozsudku bylo dne 27. ledna 2010 podáno odvolání u Soudního dvora. Rozsudek Soudního dvora byl vynesen dne 27. října 2011 (viz 22. bod odůvodnění výše). Podle čl. 15 odst. 2 třetí věty nařízení (ES) č. 659/1999 proto promlčecí lhůta neběžela po dobu od 30. června 2004 do 27. října 2011.

| (383) | Z důvodů uvedených výše promlčecí lhůta pro navrácení podpory v délce 10 let s ohledem na opatření posuzovaná v tomto rozhodnutí ještě neuplynula. Neslučitelná státní podpora konkrétně uvedená ve 374. bodě odůvodnění výše proto musí být rakouskými orgány vymáhána zpět. |
| --- | --- |

(383)

Z důvodů uvedených výše promlčecí lhůta pro navrácení podpory v délce 10 let s ohledem na opatření posuzovaná v tomto rozhodnutí ještě neuplynula. Neslučitelná státní podpora konkrétně uvedená ve 374. bodě odůvodnění výše proto musí být rakouskými orgány vymáhána zpět.

| (384) | Článek 16 odst. 1 procesního nařízení stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“. |
| --- | --- |

(384)

Článek 16 odst. 1 procesního nařízení stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.

| (385) | Navrácení se podle čl. 16 odst. 3 procesního nařízení „provede bezodkladně a v souladu s postupy vnitrostátního práva dotyčného členského státu za předpokladu, že umožňují okamžitý a účinný výkon rozhodnutí Komise“. |
| --- | --- |

(385)

Navrácení se podle čl. 16 odst. 3 procesního nařízení „provede bezodkladně a v souladu s postupy vnitrostátního práva dotyčného členského státu za předpokladu, že umožňují okamžitý a účinný výkon rozhodnutí Komise“.

| (386) | Vnitrostátní právní předpisy zavedené členskými státy k provedení rozhodnutí o navrácení podpory by tedy měly zajistit úplný výkon rozhodnutí o navrácení. Je proto nutné, aby vnitrostátní opatření přijatá členskými státy vedla k účinnému a okamžitému výkonu rozhodnutí Komise. |
| --- | --- |

(386)

Vnitrostátní právní předpisy zavedené členskými státy k provedení rozhodnutí o navrácení podpory by tedy měly zajistit úplný výkon rozhodnutí o navrácení. Je proto nutné, aby vnitrostátní opatření přijatá členskými státy vedla k účinnému a okamžitému výkonu rozhodnutí Komise.

| (387) | Podle ustálené judikatury může Komise v případě záporného rozhodnutí v souvislosti s neoznámenou podporou, zejména pokud uplynula dlouhá doba, použít přibližné odhady částek, které mají být navráceny. (114) |
| --- | --- |

(387)

Podle ustálené judikatury může Komise v případě záporného rozhodnutí v souvislosti s neoznámenou podporou, zejména pokud uplynula dlouhá doba, použít přibližné odhady částek, které mají být navráceny. (114)

114

| (388) | Komise by chtěla poukázat na to, že podle judikatury „žádné ustanovení práva Společenství nevyžaduje, aby Komise, když nařídí navrácení podpory, jež byla prohlášena za neslučitelnou se společným trhem, určila přesnou částku podpory, která má být navrácena. Stačí, když rozhodnutí Komise obsahuje takové údaje, aby příjemce mohl bez větších problémů částku sám stanovit.“ (115) |
| --- | --- |

(388)

Komise by chtěla poukázat na to, že podle judikatury „žádné ustanovení práva Společenství nevyžaduje, aby Komise, když nařídí navrácení podpory, jež byla prohlášena za neslučitelnou se společným trhem, určila přesnou částku podpory, která má být navrácena. Stačí, když rozhodnutí Komise obsahuje takové údaje, aby příjemce mohl bez větších problémů částku sám stanovit.“ (115)

115

| (389) | Komise vzhledem k povaze některých dotčených opatření (tj. opatření týkajících se nepřímé podpory určených velkému počtu příjemců) nemůže v tomto rozhodnutí stanovit přesnou výši podpory na jednoho příjemce u každého z opatření, u nichž bylo navrácení podpory nařízeno. |
| --- | --- |

(389)

Komise vzhledem k povaze některých dotčených opatření (tj. opatření týkajících se nepřímé podpory určených velkému počtu příjemců) nemůže v tomto rozhodnutí stanovit přesnou výši podpory na jednoho příjemce u každého z opatření, u nichž bylo navrácení podpory nařízeno.

| (390) | Komise proto podotýká, že částky sdělené rakouskými orgány v průběhu vyšetřovacího řízení (viz 43.–45. bod odůvodnění) představují východisko pro výpočet výše podpory, kterou mají příslušní příjemci navrátit. Kategorie podpory neslučitelné se společným trhem, jakož i příslušná období byly v rozhodnutí určeny. |
| --- | --- |

(390)

Komise proto podotýká, že částky sdělené rakouskými orgány v průběhu vyšetřovacího řízení (viz 43.–45. bod odůvodnění) představují východisko pro výpočet výše podpory, kterou mají příslušní příjemci navrátit. Kategorie podpory neslučitelné se společným trhem, jakož i příslušná období byly v rozhodnutí určeny.

| (391) | Komise proto považuje za nezbytné, aby rakouské orgány v rámci řízení o navrácení stanovily rozumnou metodu výpočtu výše podpory na příjemce a aby ji o této metodě v duchu loajální spolupráce informovaly, |
| --- | --- |

(391)

Komise proto považuje za nezbytné, aby rakouské orgány v rámci řízení o navrácení stanovily rozumnou metodu výpočtu výše podpory na příjemce a aby ji o této metodě v duchu loajální spolupráce informovaly,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora, kterou Rakousko poskytovalo na provádění dále uvedených opatření v daných obdobích, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie:

| — | podpora na obecnou reklamu v období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2001, |
| --- | --- |

—

podpora na obecnou reklamu v období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2001,

| — | podpora na reklamu v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, |
| --- | --- |

—

podpora na reklamu v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006,

| — | podpora pro/skrze reklamní kampaně mimo Rakousko a obecnou reklamu v Rakousku v období od 1. ledna 2002 do 1. ledna 2004, |
| --- | --- |

—

podpora pro/skrze reklamní kampaně mimo Rakousko a obecnou reklamu v Rakousku v období od 1. ledna 2002 do 1. ledna 2004,

| — | podpora na reklamu jakostních produktů v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2008, |
| --- | --- |

—

podpora na reklamu jakostních produktů v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2008,

| — | podpora pro/skrze propagační opatření v širším smyslu a opatření technické pomoci v období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 1999, |
| --- | --- |

—

podpora pro/skrze propagační opatření v širším smyslu a opatření technické pomoci v období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 1999,

| — | podpora v podobě technické pomoci, poradenských služeb a kontrolních opatření v souvislosti s jakostními produkty v období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 1999, |
| --- | --- |

—

podpora v podobě technické pomoci, poradenských služeb a kontrolních opatření v souvislosti s jakostními produkty v období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 1999,

| — | podpora na jakostní produkty v období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2006, |
| --- | --- |

—

podpora na jakostní produkty v období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2006,

| — | podpora v podobě technické pomoci v období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2006, |
| --- | --- |

—

podpora v podobě technické pomoci v období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2006,

| — | podpora v podobě technické pomoci pro generické produkty v období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2004, |
| --- | --- |

—

podpora v podobě technické pomoci pro generické produkty v období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2004,

| — | podpora v podobě technické pomoci pro producenty v prvovýrobě v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2008. |
| --- | --- |

—

podpora v podobě technické pomoci pro producenty v prvovýrobě v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2008.

Článek 2

Režimy státní podpory, které Rakousko zavedlo protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, jsou neslučitelné s vnitřním trhem v případě těchto období:

| — | podpora na obecnou reklamu v období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 1999, |
| --- | --- |

—

podpora na obecnou reklamu v období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 1999,

| — | podpora pro značku jakosti v období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 1999, |
| --- | --- |

—

podpora pro značku jakosti v období od 1. ledna 1995 do 31. prosince 1999,

| — | podpora na jakostní produkty v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2008, |
| --- | --- |

—

podpora na jakostní produkty v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2008,

| — | technická pomoc pro podniky působící v oblasti zpracování a uvádění na trh v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2008. |
| --- | --- |

—

technická pomoc pro podniky působící v oblasti zpracování a uvádění na trh v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2008.

Článek 3

Jednotlivá podpora poskytnutá na základě režimu uvedeného v článku 2 nepředstavuje podporu, pokud v době, kdy byla poskytnuta, splňovala podmínky stanovené v nařízení přijatém na základě článku 2 nařízení Rady (ES) č. 994/98 (116), jež bylo v době poskytnutí podpory použitelné.

Článek 4

Jednotlivá podpora poskytnutá na základě režimu uvedeného v článku 2, která v době svého poskytnutí splňovala podmínky stanovené v nařízení přijatém na základě článku 1 nařízení Rady (ES) č. 994/98 nebo v jakémkoli jiném schváleném režimu podpory, je slučitelná s vnitřním trhem do maximální výše intenzity podpory platné pro tento druh podpory.

Článek 5

Rakousko zajistí navrácení podpory neslučitelné s vnitřním trhem uvedené v článku 2 od jejích příjemců.

Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny od data svého vyplacení až do data svého skutečného navrácení.

Úroky se vypočítají na základě úrokové sazby pro složený úrok v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (117).

Článek 6

Navrácení podpory uvedené v článku 2 proběhne okamžitě a účinně.

Rakousko zajistí provedení tohoto rozhodnutí ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 7

Rakousko sdělí Komisi do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí následující informace:

| a) | seznam příjemců, kteří obdrželi podporu v rámci režimů podpor uvedených v článku 2, a celkovou částku podpory, kterou každý z nich v rámci daného režimu obdržel; |
| --- | --- |

a)

seznam příjemců, kteří obdrželi podporu v rámci režimů podpor uvedených v článku 2, a celkovou částku podpory, kterou každý z nich v rámci daného režimu obdržel;

| b) | celkovou částku (jistina a úroky z navracené částky), kterou mají příjemci navrátit; |
| --- | --- |

b)

celkovou částku (jistina a úroky z navracené částky), kterou mají příjemci navrátit;

| c) | podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření ke splnění tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

c)

podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření ke splnění tohoto rozhodnutí;

| d) | doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit. |
| --- | --- |

d)

doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit.

Rakousko Komisi informuje o průběhu vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí až do doby úplného navrácení podpor poskytnutých na základě režimů uvedených v článku 2. Na žádost Komise předloží neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních ke splnění tohoto rozhodnutí. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z navracené podpory, které již byly od příjemců získány zpět.

Článek 8

Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.

V Bruselu dne 7. dubna 2016.

Za Komisi

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci státní podpory č. SA.15836, ze dne 12. června 2012, C(2012) 3760 final (Úř. věst. C 301, 5.10.2012, s. 22).

1

(2)  Věc C-47/10 P Rakouská republika v. Scheucher-Fleisch GmbH a další, ECLI:EU:C:2011:698.

2

(3)  Věc T-375/04 Scheucher-Fleisch GmbH a další v. Komise Evropských společenství, ECLI:EU:T:2009:445.

3

(4)  Stejná argumentace je použita i v právním stanovisku připojeném k předložení informací ze dne 26. února 2015.

4

(5)  Opatření AMA týkající se značky jakosti a bioznačky prováděná od 26. září 2002 podle pozměněných interních pravidel byla schválena dne 30. června 2004 rozhodnutím Komise ve věci NN 34 A/2000 (viz 10. až 16. bod odůvodnění).

5

(6)  
  Úř. věst. C 28, 1.2.2000, s. 2.

6

(7)  
  Úř. věst. C 252, 12.9.2001, s. 5.

7

(8)  Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění výše, byla reklamní opatření pro bioznačku v rámci režimu podpory NN 34 A/2000 časově omezena do dne 31. března 2006 a opatření na podporu jakosti bioznačky do 31. prosince 2008.

8

(9)  Viz poznámka pod čarou 1.

9

(10)  Akt o podmínkách přistoupení Norského království, Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království a úpravách smluv, na kterých je založena Evropská unie (Úř. věst. C 241, 29.8.1994, s. 21, ve znění úprav v Úř. věst. L 1, 1.1.1995, s. 1).

10

(11)  Konkrétně se odkazuje na rozhodnutí Komise N88/98.

11

(12)  Viz 145. bod odůvodnění a body následující.

12

(13)  Tyto zprávy byly připojeny v příloze k dopisu rakouských orgánů ze dne 16. října 2000, v němž byly poskytnuty dodatečné informace vyžádané Komisí dne 19. června 2000.

13

(14)  Tyto zprávy byly předloženy společně s dopisem rakouských orgánů ze dne 14. září 2012.

14

(15)  Spolková sbírka zákonů Rakouské republiky (BGBl.) 376/1992.

15

(16)  Směrnice Rady 90/50/EHS ze dne 18. června 1992 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na služby (Úř. věst. L 209, 24.7.1992, s. 1.)

16

(17)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114).

17

(18)  Příloha k bodům 31 a 47 dopisu ze dne 14. září 2012. V dopise je obsažen hlavní dokument a jeho přílohy.

18

(19)  Tyto značky byly znázorněny v 13. bodě odůvodnění rozhodnutí Komise ohledně režimu podpory NN 34 A/2000.

19

(20)  Toto logo bylo použito rovněž pro období 1999–2002.

20

(21)  Značka je použita ve směrnicích o výrobcích z roku 2000 (Richtlinien für Frischfleisch, Fleischerbetriebe, Fleischwaren, Frischeier, Putenfleisch, Milch und Milchprodukte, Obst, Gemüse und Speisekartoffeln, Speisefette, Speiseöle, Diverse Lebensmittel).

21

(22)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES ze dne 20. března 2000 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se označování potravin, jejich obchodní úpravy a související reklamy (Úř. věst. L 109, 6.5.2000, s. 29).

22

(23)  Nařízení Rady (EHS) č. 2092/91 ze dne 24. června 1991 o ekologickém zemědělství a k němu se vztahujícím označování zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 198, 22.7.1991, s. 1).

23

(24)  Nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 ze dne 17. května 1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) a o změně a zrušení některých nařízení (Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 80).

24

(25)  Tyto normy jsou popsány v 59. bodě odůvodnění rozhodnutí Komise ohledně režimu podpory NN 34 A/2000.

25

(26)  AMA-Gütesiegel Richtlinie Frischfleisch of April 1999, Richtlinien Frischfleisch of April 1997, Richtlinien Frischfleisch of April 1997 (Anpassung entsprechend Beiratsbeschluss vom 22.01.1998), Richtlinien Frischfleisch vom Februar 1996, Richtlinien diverse Lebensmittel.

26

(27)  Z února roku 1997.

27

(28)  Podle rakouských orgánů byl tento formulář používán do 31. prosince 2000.

28

(29)  Zpráva o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 1996, strana 3.

29

(30)  Zpráva o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 1996, strana 12.

30

(31)  Zpráva o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 1996, strana 35.

31

(32)  [......] – předmětem profesního tajemství.

32

(33)  Zpráva o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 1996, strana 15.

33

(34)  Oba příklady jsou uvedeny ve zprávě o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 1996, strana 17.

34

(35)  Zpráva o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 1996, strana 19.

35

(36)  Zpráva o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 1996, strana 13.

36

(37)  Zpráva o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 1996, strana 26.

37

(38)  Zpráva o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 1997, strana 3. „Die österreichische Naturqualität hat sich mit der Unterstützung der AMA auch 1997 am Heimmarkt eine Position gesichert, mit der es gelungen ist, Eintrittsbarieren gegenüber EU-Anbietern aufzubauen und gleichzeitig den heimischen Produkten Unverwechselbarkeit zu garantieren. Dass der ’Geschmack der Natur‘ am Heimmarkt sogar Marktanteile zurückgewonnen hat, ist im Marktsegment Fruchtjoghurt klar abzulesen. So konnten 1997 von den heimischen Herstellern 15 % Marktanteil von ausländischen Anbietern zurückgewonnen werden
  “.

38

Eintrittsbarieren gegenüber EU-Anbietern aufzubauen

15 % Marktanteil von ausländischen Anbietern zurückgewonnen werden

(39)  Předmětem profesního tajemství.

39

(40)  Tamtéž.

40

(41)  Tento příklad reklamy je uveden na straně 10 zprávy o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) za rok 1999.

41

(42)  Zpráva o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 2000, strana 9.

42

(43)  Zpráva o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 2000, strana 10.

43

(44)  Zpráva o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 2000, strana 11.

44

(45)  Zpráva o činnosti AMA (Tätigkeitsbericht) 2000, strana 12.

45

(46)  Rozsudky ze dne 13. března 2001 ve věci C-379/98, Preussen Elektra ECLI:EU:C:2001:160, bod 58, a ze dne 20. listopadu 2003 ve věci C-126/01, GEMO ECLI:EU:C:2003:622, bod 23.

46

(47)  Dopis ze dne 14. září 2012.

47

(48)  Tamtéž.

48

(49)  Článek 21i zákona o AMA.

49

(50)  Článek 21k zákona o AMA.

50

(51)  Článek 21 l zákona o AMA.

51

(52)  Článek 21 l odst. 2 zákona o AMA.

52

(53)  Článek 21a odst. 1, článek 21c a 21d.

53

(54)  Viz poznámka pod čarou 47.

54

(55)  Článek 11 odst. 1 zákona o AMA.

55

(56)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 15. července 2004 ve věci C-345/02, Pearle, ECLI:EU:C:2004:448, body 35–38.

56

(57)  Rozsudek ze dne 30. května 2013 ve věci C-677/11, Doux Élevage SNC a Coopérative agricole GBP-ARREE proti Ministère de l' agriculture, ECLI:EU:C:2013:348, body 32, 35 a 38.

57

(58)  Rozsudek Soudního dvora ve věci C-280/00, Altmark, ECLI:EU:C:2003:415, bod 84.

58

(59)  Rozsudek Soudního dvora ve věci C-355/00, Freskot AE v Elliniko Dimosio, ECLI:EU:C:2003:298, bod 83.

59

(60)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 22. března 1977 ve věci 78/76, Steinike & Weinlig, ECLI:EU:C:1977:52, bod 22.

60

(61)  Rozsudek Soudního dvora ve věci C-75/97, Belgie v. Komise, ECLI:EU:C:1999:311, bod 31.

61

(62)  Rozsudek Soudního dvora ve věci 730/79, Philip Morris Holland BV v. Komise, ECLI:EU:C:1980:209, body 11 a 12.

62

(63)  Viz zejména rozsudek Soudního dvora ve věci 102/87, Francouzská republika v. Komise, ECLI:EU:C:1988:391.

63

(64)  Zdroj: Eurostat.

64

(65)  Podle čl. 1 odst. 4 bodu iii) ve spojení s čl. 4 odst. 6 nařízení (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1), pokud Komise nerozhodla ve lhůtě dvou měsíců od oznámení, může dotyčný členský stát opatření provést poté, co o něm předem podá oznámení Komisi, ledaže Komise rozhodne podle tohoto článku ve lhůtě 15 pracovních dní od obdržení oznámení. Nařízení (ES) č. 659/1999 vstoupilo v platnost v roce 1999, a proto není použitelné na předmětný dopis, jenž pochází z roku 1997. Výše uvedená ustanovení nařízení (ES) č. 659/1999 byla nicméně pojata jako kodifikace tzv. judikatury ve věci Lorenz (rozsudek Soudního dvora ve věci 120/73, Lorenz, ECLI:EU:C:1973:152, body 4 až 6), podle níž se podpora považuje za schválenou a kvalifikuje jako existující podpora poté, co uplynou dva měsíce od oznámení a předběžného oznámení bez reakce ze strany Komise.

65

(66)  Č. N 175/2006, N 589/2008 a N 496/2009.

66

(67)  
  Förderung und Sicherung des Absatzes von inlandischen land- und forstwirtschaftlichen Erzeugnissen.

67

Förderung und Sicherung des Absatzes von inlandischen land- und forstwirtschaftlichen Erzeugnissen.

(68)  Věc T-375/04 Scheucher-Fleisch GmbH a další v. Komise Evropských společenství, ECLI:EU:T:2009:445, body 86 a 87. Ano.

68

(69)  BGBl. Teil I, Nr. 55/2007.

69

(70)  Tento odkaz je od roku 1995 uveden v rámci pravidel upravujících použití loga pro čerstvé maso ve všech článcích o původu výrobků.

70

(71)  
  Úř. věst. C 119, 22.5.2002, s. 22.

71

(72)  
  Úř. věst. C 319, 27.12.2006, s. 1.

72

(73)  Věc C-199/06, CELF/SIDE, ECLI:EU:C:2008:79, bod 68.

73

(74)  
  Úř. věst. C 272, 28.10.1986, s. 3.

74

(75)  
  Úř. věst. C 302, 12.11.1987, s. 6.

75

(76)  
  Úř. věst. C 252, 12.9.2001, s. 5.

76

(77)  Bod 1.1 rámce pro reklamu z roku 1987.

77

(78)  Bod 5 písm. b) pokynů pro reklamu z roku 2001.

78

(79)  Bod 7 pokynů pro reklamu z roku 2001.

79

(80)  Bod 152 písm. a) pokynů na období 2007–2013.

80

(81)  Je třeba poznamenat, že bod 2.1.1 (s poznámkou pod čarou 1) rámce pro reklamu přímo odkazuje na pokyny Společenství ve sdělení z roku 1986.

81

(82)  Cílem sdělení z roku 1986, jak vyplývá z jeho znění, bylo poskytnout vodítko zajišťující, že propagační kampaně členských států nepřekročí meze povolené judikaturou Soudního dvora, zejména ve věci 222/82 Apple & Pear Development Council v K.J. Lewis Ltd a další, EU:C:1983:370.

82

(83)  S odkazem na sdělení z roku 1986.

83

(84)  Viz rovněž 65. bod odůvodnění.

84

(85)  Celkový rozpočet tohoto opatření činil 4 165 399 EUR a byl spolufinancován z fondů EU ve výši 2 082 699 EUR a z národních prostředků ve výši 709 721,78 EUR. Zbytek byl financován z odvodu AMA.

85

(86)  Celkový rozpočet byl 2 659 974 EUR. V letech 2007 a 2008 činila část EU 550 047 EUR a národní část 142 967 EUR.

86

(87)  Na období po roce 2004 se vztahuje rozhodnutí N 239/2004. Viz 39. bod odůvodnění výše.

87

(88)  Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1).

88

(89)  Viz v této souvislosti například rozhodnutí Komise ve věcech N 570/1998 (uvedené již ve 41. bodě odůvodnění výše), N 662/1998 (rozhodnutí Komise ze dne 30. dubna 1999, SG(99) D/3095), a C(1999) 4227 (Commission Decision 2000/132/EC of 25 November 1999 on the measure which Germany is planning to implement for the promotion of agricultural products of Mecklenburg-Vorpommern) (Úř. věst. L 37, 12.2.2000, s. 31)). Komise pro účely posouzení v tomto oddíle odkazuje na posouzení provedená pro účely uvedených rozhodnutí.

89

(90)  Návrh účelných opatření týkajících se podpor poskytovaných členskými státy v odvětví chovu hospodářských zvířat a živočišných produktů. Č. S/75/29416 ze dne 29. září 1975.

90

(91)  Viz 304. bod odůvodnění níže.

91

(92)  Viz podrobná analýza kapitoly IV.J pokynů na období 2007–2013 v oddíle 8.6 níže.

92

(93)  Nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (Úř. věst. L 358, 16.12.2006, s. 3).

93

(94)  Nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33).

94

(95)  Nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3).

95

(96)  Rozsudek Soudního dvora ve věci C-1/09 Centre d'exportation du livre français (CELF) a Ministre de la Culture et de la Communication v. Société internationale de diffusion et d'édition (SIDE), ECLI:EU:C:2011:123, bod 45.

96

(97)  Oproti předchozímu právnímu rámci se zdá, že tyto kategorie již nejsou podle pokynů na období 2007–2013 způsobilé. Viz 318. bod odůvodnění.

97

(98)  Pokud jde o referenční období, k němuž se měly požadované informace vztahovat, rakouské orgány byly vyzvány, aby zohlednily poznámky uvedené ve 243. bodě odůvodnění výše ohledně existence (nebo neexistence) přechodného období.

98

(99)  Na obecná propagační opatření se po roce 2004 vztahovalo rozhodnutí Komise N 239/2004 (viz rovněž 20. bod odůvodnění výše). Toto rozhodnutí nebylo dotčeno rozhodnutími soudů Evropské unie uvedenými ve 22. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění.

99

(100)  Jak bylo uvedeno ve 314. bodě odůvodnění výše, v období od 1. ledna 2007 do 28. srpna 2008 tedy pro příslušnou podporu platil čl. 5 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 70/2001 a po tomto datu platily články 26 a 27 nařízení (ES) č. 800/2008. Jelikož však tyto články stanoví stejné podmínky, není třeba při posuzování rozlišovat mezi oběma výše uvedenými obdobími.

100

(101)  Pokyny na období 2000–2006 obsahují demonstrativní seznam činností, které spadají do technické pomoci.

101

(102)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 21. října 2003 ve spojených věcech C-261/01 a C-262/01, Van Calster ECLI:EU:C:2003:571, bod 49.

102

(103)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 13. ledna 2005 ve věci C-174/02, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, ECLI:EU:C:2005:10, bod 26, Rozsudek Soudního dvora ze dne 27. října 2005 ve spojených věcech C-266/04 to C-270/04, C-276/04 a C-321/04 to C-325/04, Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l'organisation autonome d'assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic), ECLI:EU:C:2005:657, body 46 až 49.

103

(104)  Věc C-174/02, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, uvedená výše v poznámce pod čarou 103, bod 28 a rozsudek Soudního dvora ze dne 15. června 2006, C-41/05, Air Liquide, ECLI:EU:C:2006:403, bod 46.

104

(105)  Pokud jde o rozlišování mezi domácími a vyváženými produkty, viz mimo jiné rozsudek Soudního dvora ze dne 23. dubna 2002 ve věci C-234/99, Nygard, ECLI:EU:C:2002:244, body 21 a 22.

105

(106)  Pokud jde o rozlišování mezi domácími a dováženými produkty, viz mimo jiné rozsudek Soudního dvora ze dne 11. března 1992 ve spojených věcech C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 and C-83/90, Compagnie Commerciale de l'Ouest, ECLI:EU:C:1992:118, bod 26.

106

(107)  Podle dopisu ze dne 25. února 2015 činily vybrané licenční poplatky 2,01 % až 2,84 % ročních příjmů. Příjmy z obchodu AMA se pohybovaly mezi 0,08 % a 0,48 % ročních příjmů.

107

(108)  Viz například situace v roce 2001: Z tabulek uvedených ve 43. a 56. bodě odůvodnění výše je patrné, že na odvodech byla vybrána částka 15 milionů EUR, zatímco v rámci podpory bylo vyplaceno pouze 12 milionů EUR. Částky a množství se v každém roce liší (v určitých letech je částka podpory vyšší než částka vybraných odvodů) a je zjevné, že výška částky odvodů se přímo nepromítla do konkrétní výše podpory.

108

(109)  Nařízení Komise (ES) č. 1407/2013 ze dne 18. prosince 2013 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis (Úř. věst. L 352, 24.12.2013, s. 1), nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis (Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 5), nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis (Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 30), Sdělení Komise o pravidle de minimis pro státní podpory (Úř. věst. C 68, 6.3.1996, s. 9), nařízení Komise (EU) č. 1408/2013 ze dne 18. prosince 2013 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis v odvětví zemědělství (Úř. věst. L 352, 24.12.2013, s. 9), nařízení Komise (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů (Úř. věst. L 337, 21.12.2007, s. 35), nařízení Komise (ES) č. 1860/2004 ze dne 6. října 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis v zemědělském odvětví a v odvětví rybolovu (Úř. věst. L 325, 28.10.2004, s. 4).

109

(110)  Věc C-70/72, Komise v. Německo, ECLI:EU:C:1973:87, bod 13.

110

(111)  Spojené věci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Španělsko v. Komise, ECLI:EU:C:1994:325, bod 75.

111

(112)  Věc C-75/97, Belgie v. Komise, ECLI:EU:C:1999:311, body 64 a 65.

112

(113)  Nařízení Rady (EU) 2015/1589 ze dne 13. července 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 248, 24.9.2015, s. 9).

113

(114)  Věc T-366/00, Scott SA v. Komise, ECLI:EU:T:2007:99, bod 96.

114

(115)  Věc C-480/98, Španělsko v. Komise, ECLI:EU:C:2000:559, bod 25.

115

(116)  Nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (Úř. věst. L 142, 14.5.1998, s. 1).

116

(117)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

117

---

| 27.9.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 260/153 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 260/153

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/1701

ze dne 19. srpna 2016,

kterým se stanoví pravidla týkající se formy předkládání pracovních plánů shromažďování údajů v odvětví rybolovu a akvakultury

(oznámeno pod číslem C(2016) 5304)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 ze dne 15. května 2014 o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (1), a zejména na čl. 22 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s článkem 25 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (2) členské státy shromažďují biologické, environmentální, technické a sociálněekonomické údaje potřebné pro řízení rybolovu. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s článkem 25 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (2) členské státy shromažďují biologické, environmentální, technické a sociálněekonomické údaje potřebné pro řízení rybolovu.

| (2) | Podle čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) č. 508/2014 předloží členské státy elektronicky Komisi pracovní plány shromažďování údajů podle čl. 4 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 199/2008 (3), a to do 31. října roku předcházejícího roku zahájení uplatňování pracovního plánu. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) č. 508/2014 předloží členské státy elektronicky Komisi pracovní plány shromažďování údajů podle čl. 4 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 199/2008 (3), a to do 31. října roku předcházejícího roku zahájení uplatňování pracovního plánu.

| (3) | Podle čl. 21 odst. 2 nařízení (EU) č. 508/2014 musí Komise tyto pracovní plány schválit prostřednictvím prováděcích aktů do 31. prosince roku předcházejícího roku zahájení uplatňování pracovního plánu. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 21 odst. 2 nařízení (EU) č. 508/2014 musí Komise tyto pracovní plány schválit prostřednictvím prováděcích aktů do 31. prosince roku předcházejícího roku zahájení uplatňování pracovního plánu.

| (4) | Podle čl. 22 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 508/2014 může Komise přijmout prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro postupy, formu a časové plány pro předkládání těchto pracovních plánů. |
| --- | --- |

(4)

Podle čl. 22 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 508/2014 může Komise přijmout prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro postupy, formu a časové plány pro předkládání těchto pracovních plánů.

| (5) | Je vhodné zohlednit nejnovější požadavky na údaje nezbytné pro provádění společné rybářské politiky, jež jsou stanoveny ve víceletém programu Unie pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a akvakultury na období 2017–2019 (4), a uvést, jaké informace mají členské státy poskytovat při předkládání svých pracovních plánů, aby zajistily jejich soulad s víceletým programem Unie a jednotné provádění tohoto programu v celé Unii. |
| --- | --- |

(5)

Je vhodné zohlednit nejnovější požadavky na údaje nezbytné pro provádění společné rybářské politiky, jež jsou stanoveny ve víceletém programu Unie pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a akvakultury na období 2017–2019 (4), a uvést, jaké informace mají členské státy poskytovat při předkládání svých pracovních plánů, aby zajistily jejich soulad s víceletým programem Unie a jednotné provádění tohoto programu v celé Unii.

| (6) | Komise vzala v úvahu doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR). Zároveň proběhla konzultace se zástupci členských států ve specializovaných skupinách odborníků. |
| --- | --- |

(6)

Komise vzala v úvahu doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR). Zároveň proběhla konzultace se zástupci členských států ve specializovaných skupinách odborníků.

| (7) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro Evropský námořní a rybářský fond, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro Evropský námořní a rybářský fond,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Obsah pracovních plánů

1.   Obsah pracovních plánů shromažďování údajů na období 2017–2019 předkládaných podle článku 21 nařízení (EU) č. 508/2014 je v souladu se vzorem uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

2.   Pro účely této přílohy se použijí definice uvedené v nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 (5), prováděcím nařízení Komise (EU) č. 404/2011 (6), nařízení (EU) č. 1380/2013 a ve víceletém programu Unie.

3.   Pracovní plány sestavované členskými státy obsahují popis:

| a) | údajů shromažďovaných v souladu s víceletým programem Unie; |
| --- | --- |

a)

údajů shromažďovaných v souladu s víceletým programem Unie;

| b) | časového a prostorového rozdělení a četnosti shromažďování údajů; |
| --- | --- |

b)

časového a prostorového rozdělení a četnosti shromažďování údajů;

| c) | zdroje údajů, jakož i postupů a metod shromažďování a zpracování údajů do souborů údajů, které budou poskytnuty konečným uživatelům; |
| --- | --- |

c)

zdroje údajů, jakož i postupů a metod shromažďování a zpracování údajů do souborů údajů, které budou poskytnuty konečným uživatelům;

| d) | rámce pro zajištění kvality a kontrolu kvality, který zaručí přiměřenou kvalitu údajů; |
| --- | --- |

d)

rámce pro zajištění kvality a kontrolu kvality, který zaručí přiměřenou kvalitu údajů;

| e) | toho, jak a kdy budou údaje zpřístupněny s přihlédnutím k potřebám vymezeným konečnými uživateli vědeckého poradenství; |
| --- | --- |

e)

toho, jak a kdy budou údaje zpřístupněny s přihlédnutím k potřebám vymezeným konečnými uživateli vědeckého poradenství;

| f) | ujednání o mezinárodní a regionální spolupráci a koordinaci, včetně dvoustranných a mnohostranných dohod a |
| --- | --- |

f)

ujednání o mezinárodní a regionální spolupráci a koordinaci, včetně dvoustranných a mnohostranných dohod a

| g) | toho, jak byly zohledněny mezinárodní závazky Unie a jejích členských států. |
| --- | --- |

g)

toho, jak byly zohledněny mezinárodní závazky Unie a jejích členských států.

4.   Obsah a forma výše uvedeného popisu splňují požadavky stanovené v článcích 2 až 8, jak je dále upřesněno v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Údaje shromažďované v souladu s víceletým programem Unie

1.   Členské státy shromažďují údaje uvedené v příloze I v souladu s víceletým programem Unie.

2.   Srovnání tabulek víceletého programu Unie s tabulkami a zněním pracovního plánu je uvedeno v příloze II.

Článek 3

Časové a prostorové rozdělení a četnost shromažďování údajů

1.   Specifikace týkající se časového a prostorového rozdělení a četnosti splňují požadavky stanovené v kapitole III víceletého programu Unie. Pokud takové požadavky neexistují, členské státy stanoví a popíší specifikace týkající se časového a prostorového rozdělení nebo četnosti s přihlédnutím k historickým časovým řadám, nákladové efektivnosti, koordinaci v rámci příslušné mořské oblasti a potřebám konečných uživatelů.

2.   Specifikace týkající se časového a prostorového rozdělení nebo četnosti shromažďování údajů se vykazují v:

| a) | tabulce 4A a tabulce 4B v případě údajů získaných při odběru vzorků z komerčního rybolovu; |
| --- | --- |

a)

tabulce 4A a tabulce 4B v případě údajů získaných při odběru vzorků z komerčního rybolovu;

| b) | tabulce 1A a tabulce 1B v případě biologických údajů získaných z výzkumných šetření a komerčního rybolovu; |
| --- | --- |

b)

tabulce 1A a tabulce 1B v případě biologických údajů získaných z výzkumných šetření a komerčního rybolovu;

| c) | tabulce 1D v případě údajů získaných při odběru vzorků z rekreačního rybolovu; |
| --- | --- |

c)

tabulce 1D v případě údajů získaných při odběru vzorků z rekreačního rybolovu;

| d) | tabulce 1E v případě údajů získaných při odběru vzorků příslušných anadromních a katadromních druhů; |
| --- | --- |

d)

tabulce 1E v případě údajů získaných při odběru vzorků příslušných anadromních a katadromních druhů;

| e) | tabulce 1G v případě údajů získaných z výzkumných šetření; |
| --- | --- |

e)

tabulce 1G v případě údajů získaných z výzkumných šetření;

| f) | tabulce 3A v případě hospodářských a sociálních údajů o rybolovu; |
| --- | --- |

f)

tabulce 3A v případě hospodářských a sociálních údajů o rybolovu;

| g) | tabulce 3B v případě hospodářských a sociálních údajů o akvakultuře a |
| --- | --- |

g)

tabulce 3B v případě hospodářských a sociálních údajů o akvakultuře a

| h) | tabulce 3C v případě hospodářských a sociálních údajů o zpracovatelském odvětví. |
| --- | --- |

h)

tabulce 3C v případě hospodářských a sociálních údajů o zpracovatelském odvětví.

Článek 4

Zdroj údajů a postupy a metody shromažďování a zpracování údajů

1.   Pokud jsou údaje shromažďovány především na základě nařízení (ES) č. 199/2008, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení, je zdroj údajů popsán v:

| a) | tabulce 1C; |
| --- | --- |

a)

tabulce 1C;

| b) | tabulce 1D; |
| --- | --- |

b)

tabulce 1D;

| c) | tabulce 1E; |
| --- | --- |

c)

tabulce 1E;

| d) | tabulce 3A; |
| --- | --- |

d)

tabulce 3A;

| e) | textovém poli 3A; |
| --- | --- |

e)

textovém poli 3A;

| f) | tabulce 3B; |
| --- | --- |

f)

tabulce 3B;

| g) | textovém poli 3B; |
| --- | --- |

g)

textovém poli 3B;

| h) | tabulce 3C a |
| --- | --- |

h)

tabulce 3C a

| i) | textovém poli 3C. |
| --- | --- |

i)

textovém poli 3C.

2.   Pokud jsou údaje shromažďovány podle jiných právních předpisů než nařízení (ES) č. 199/2008, vymezených v čl. 15 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení, je zdroj údajů popsán v:

| a) | tabulce 2A; |
| --- | --- |

a)

tabulce 2A;

| b) | textovém poli 2A; |
| --- | --- |

b)

textovém poli 2A;

| c) | tabulce 3A, je-li to relevantní, a |
| --- | --- |

c)

tabulce 3A, je-li to relevantní, a

| d) | textovém poli 3A, je-li to relevantní. |
| --- | --- |

d)

textovém poli 3A, je-li to relevantní.

3.   Pokud víceletý program Unie odkazuje na pilotní studii nebo zjednodušenou metodiku, členské státy tuto studii popíší, včetně jejího cíle, trvání, metodiky a očekávaných výsledků v:

| a) | pilotní studii 1 oddílu 1; |
| --- | --- |

a)

pilotní studii 1 oddílu 1;

| b) | pilotní studii 2 oddílu 1; |
| --- | --- |

b)

pilotní studii 2 oddílu 1;

| c) | pilotní studii 3 oddílu 3 a |
| --- | --- |

c)

pilotní studii 3 oddílu 3 a

| d) | pilotní studii 4 oddílu 3. |
| --- | --- |

d)

pilotní studii 4 oddílu 3.

4.   Plánované koncepce odběru vzorků se popíší v tabulce 4A, textovém poli 4A a tabulce 4B. Referenční základní soubor, který se použije k výběru základního souboru pro odběr vzorků, se popíše v tabulce 4C a tabulce 4D. Pokud odběr vzorků provádějí pozorovatelé na palubě nebo na pevnině, uvede se ta část úlovku, z níž je vzorek odebírán, s upřesněním toho, zda jsou do něj zahrnuty všechny druhy nebo jen komerční druhy nebo jen některé taxony úlovku.

5.   Metodiky, definice a výpočet sociálních a hospodářských proměnných se v případě, že je to relevantní, řídí všeobecně uznávanými pokyny odborných orgánů Evropské komise. Pokud tomu tak není, členské státy zvolený přístup jasně popíší a zdůvodní v:

| a) | textovém poli 3A; |
| --- | --- |

a)

textovém poli 3A;

| b) | textovém poli 3B a |
| --- | --- |

b)

textovém poli 3B a

| c) | textovém poli 3C. |
| --- | --- |

c)

textovém poli 3C.

6.   Členské státy koordinují svou činnost tak, aby na unijní nebo regionální úrovni navrhly a zavedly metody, s jejichž pomocí opraví a imputují údaje za ty části plánů odběru vzorků, u nichž odběr není proveden nebo je proveden nedostatečně. V metodách imputace jsou zohledněny pokyny a metody přijaté mezinárodními statistickými organizacemi. Imputované údaje by měly být jasně označeny při podávání zpráv konečným uživatelům.

Článek 5

Zajištění kvality a kontrola kvality

1.   Rámec pro zajištění kvality a kontrolu kvality se případně popíše ve veřejně přístupných dokumentech uvedených v pracovních plánech. Stanoví obecné zásady, metody a nástroje, které mohou posloužit jako pokyny a být zdrojem důkazů pro účely účinného a společného přístupu na evropské a vnitrostátní úrovni.

2.   Metody týkající se kvality se popíší v:

| a) | tabulce 5A v případě režimů odběru vzorků úlovků, režimů odběru vzorků pro rekreační rybolov, režimů odběru vzorků pro anadromní a katadromní druhy a výzkumných šetření na moři; |
| --- | --- |

a)

tabulce 5A v případě režimů odběru vzorků úlovků, režimů odběru vzorků pro rekreační rybolov, režimů odběru vzorků pro anadromní a katadromní druhy a výzkumných šetření na moři;

| b) | tabulce 5B v případě proměnných týkajících se rybolovné činnosti, hospodářských a sociálních údajů o rybolovu, hospodářských a sociálních údajů o akvakultuře a hospodářských a sociálních údajů o zpracovatelském odvětví; |
| --- | --- |

b)

tabulce 5B v případě proměnných týkajících se rybolovné činnosti, hospodářských a sociálních údajů o rybolovu, hospodářských a sociálních údajů o akvakultuře a hospodářských a sociálních údajů o zpracovatelském odvětví;

| c) | textovém poli 2A; |
| --- | --- |

c)

textovém poli 2A;

| d) | textovém poli 3A; |
| --- | --- |

d)

textovém poli 3A;

| e) | textovém poli 3B a |
| --- | --- |

e)

textovém poli 3B a

| f) | textovém poli 3C. |
| --- | --- |

f)

textovém poli 3C.

3.   Mají-li být údaje shromažďovány na základě odběru vzorků, použijí členské státy statisticky spolehlivé koncepce, které se řídí pokyny pro osvědčené postupy a které poskytla Komise, Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES), Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) nebo jiné odborné orgány Evropské komise. Popis režimů odběru vzorků musí mimo jiné zahrnovat upřesnění jejich účelu, koncepce, očekávaných problémů při jejich aplikaci (včetně případů neuvedení nebo odmítnutí odpovědi), archivace údajů, postupů pro zajištění kvality a metod analýzy. Tento popis dále obsahuje vymezení jednotek výběru, opor výběru a jejich pokrytí cílového základního souboru (včetně kritérií použitých pro toto pokrytí), režimů rozvrstvení a metod výběru vzorků pro primární, sekundární a nižší jednotky výběru. Je-li možné stanovit kvantitativní cíle, mohou být určeny buď přímo velikostí vzorku, nebo procentem výběru, nebo určením úrovní přesnosti a spolehlivosti, jichž má být dosaženo. V případě údajů z úplného zjišťování členské státy uvedou, zda pokrývají všechny skupiny, které části z celkového základního souboru byly vynechány a jak byl proveden odhad těchto částí. Kvalita údajů pocházejících z odběru vzorků se případně prokazuje pomocí ukazatelů kvality týkajících se přesnosti a možného zkreslení.

Článek 6

Přístupnost údajů pro konečné uživatele

Za účelem stanovení toho, kdy budou údaje zpřístupněny konečným uživatelům, se použije tabulka 6A.

Článek 7

Ujednání o regionální a mezinárodní spolupráci a koordinaci

1.   Členské státy uvedou v tabulce 7A, kterých příslušných regionálních a mezinárodních schůzek se účastní, a v tabulce 7B, jaká opatření přijaly v návaznosti na dohodnutá doporučení na úrovni mořské oblasti nebo na úrovni celé EU. Pokud v návaznosti na tato doporučení žádná opatření přijata nebyla, uvedou členské státy důvody v oddílu „Poznámky“ tabulky 7B. Uvedou přitom účinek těchto doporučení na svůj způsob shromažďování údajů.

2.   Členské státy uvedou v tabulce 7C všechny příslušné informace o dohodách s jinými členskými státy. V těchto informacích se uvede, které části údajů jednotlivé členské státy shromažďují a který z nich odpovídá za úplnost celé sbírky údajů, upřesní se doba platnosti dohody a stanoví, který členský stát je odpovědný za předání údajů konečným uživatelům.

3.   Bez ohledu na výzkumná šetření na moři uvedená v tabulce 10 víceletého programu Unie mohou členské státy při plánování intenzity zjišťování nebo koncepce odběru vzorků zohlednit potřeby konečných uživatelů, pokud tato úprava nemá negativní vliv na kvalitu výsledků a pokud je koordinována na úrovni mořské oblasti. Členské státy se mohou s jinými členskými státy ve stejné oblasti dohodnout na přerozdělení některých úkolů a příspěvků. Pokud je dohody na rozdělení úkolů s jinými členskými státy dosaženo, zanese se účast (fyzická a/nebo finanční) na každém jednotlivém zjišťování, jakož i povinnosti jednotlivých členských států spojené s podáváním zpráv a předáváním informací do textového pole 1G.

Článek 8

Mezinárodní závazky

Členské státy zahrnou veškeré příslušné požadavky na shromažďování údajů, které vyplývají z jejich mezinárodních závazků, do těchto tabulek:

| a) | tabulky 1A; |
| --- | --- |

a)

tabulky 1A;

| b) | tabulky 1B; |
| --- | --- |

b)

tabulky 1B;

| c) | tabulky 1C; |
| --- | --- |

c)

tabulky 1C;

| d) | tabulky 4A; |
| --- | --- |

d)

tabulky 4A;

| e) | tabulky 4B; |
| --- | --- |

e)

tabulky 4B;

| f) | tabulky 7B a |
| --- | --- |

f)

tabulky 7B a

| g) | tabulky 7C. |
| --- | --- |

g)

tabulky 7C.

To se týká regionálních organizací pro řízení rybolovu (RFMO) / regionálních orgánů pro rybolov (RFB), jichž jsou tyto členské státy nebo Unie smluvní stranou, jakož i dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu (SFPA), jimiž se řídí činnost jejich loďstva.

Článek 9

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 19. srpna 2016.

Za Komisi

Karmenu VELLA

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 199/2008 ze dne 25. února 2008 o vytvoření rámce Společenství pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku (Úř. věst. L 60, 5.3.2008, s. 1).

3

(4)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1251 ze dne 12. července 2016, kterým se přijímá víceletý program Unie pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a akvakultury na období 2017–2019 (Úř. věst. L 207, 1.8.2016, s. 113).

4

(5)  Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1).

5

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 404/2011 ze dne 8. dubna 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (Úř. věst. L 112, 30.4.2011, s. 1).

6

---

PŘÍLOHA I

OBSAH

Oddíl 1:   Biologické údaje

Tabulka 1A: Seznam povinně uváděných populací

Tabulka 1B: Plánování odběru vzorků ke zjištění biologických proměnných

Tabulka 1C: Intenzita odběru vzorků ke zjištění biologických proměnných

Tabulka 1D: Rekreační rybolov

Pilotní studie 1: Poměrný podíl úlovků v rámci rekreačního rybolovu oproti úlovkům v rámci komerčního rybolovu

Tabulka 1E: Shromažďování údajů o anadromních a katadromních druzích ve sladkých vodách

Textové pole 1E: Shromažďování údajů o anadromních a katadromních druzích ve sladkých vodách

Tabulka 1F: Náhodné vedlejší úlovky ptáků, savců, plazů a ryb

Pilotní studie 2: Úroveň rybolovu a jeho dopad na biologické zdroje a mořský ekosystém

Tabulka 1G: Seznam výzkumných šetření na moři

Textové pole 1G: Seznam výzkumných šetření na moři

Tabulka 1H: Shromažďování a šíření údajů z výzkumných šetření na moři

Oddíl 2:   Údaje o rybolovné činnosti

Tabulka 2A: Strategie shromažďování údajů k proměnným týkajícím se rybolovné činnosti

Textové pole 2A: Strategie shromažďování údajů k proměnným týkajícím se rybolovné činnosti

Oddíl 3:   Hospodářské a sociální údaje

Tabulka 3A: Skupiny základního souboru, pro které se shromažďují hospodářské a sociální údaje o rybolovu

Textové pole 3A: Skupiny základního souboru, pro které se shromažďují hospodářské a sociální údaje o rybolovu

Pilotní studie 3: Údaje o zaměstnanosti podle úrovně vzdělání a státní příslušnosti

Tabulka 3B: Skupiny základního souboru, pro které se shromažďují hospodářské a sociální údaje o akvakultuře

Textové pole 3B: Skupiny základního souboru, pro které se shromažďují hospodářské a sociální údaje o akvakultuře

Pilotní studie 4: Environmentální údaje o akvakultuře

Tabulka 3C: Skupiny základního souboru, pro které se shromažďují hospodářské a sociální údaje o zpracovatelském odvětví

Textové pole 3C: Skupiny základního souboru, pro které se shromažďují hospodářské a sociální údaje o zpracovatelském odvětví

Oddíl 4:   Strategie odběru vzorků ke zjištění biologických údajů z komerčního rybolovu

Tabulka 4A: Popis plánu odběru vzorků ke zjištění biologických údajů

Textové pole 4A: Popis plánu odběru vzorků ke zjištění biologických údajů

Tabulka 4B: Popis opory výběru ke zjištění biologických údajů

Tabulka 4C: Údaje o rybolovu podle členského státu

Tabulka 4D: Místa vykládky

Oddíl 5:   Kvalita údajů

Tabulka 5A: Rámec pro zajišťování kvality biologických údajů

Tabulka 5B: Rámec pro zajišťování kvality hospodářských a sociálních údajů

Oddíl 6:   Přístupnost údajů

Tabulka 6A: Přístupnost údajů

Oddíl 7:   Koordinace

Tabulka 7A: Plánovaná regionální a mezinárodní koordinace

Tabulka 7B: Opatření v návaznosti na doporučení a dohody

Tabulka 7C: Dvoustranné a vícestranné dohody

ODDÍL 1

BIOLOGICKÉ ÚDAJE

Tabulka 1A

Seznam povinně uváděných populací

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MS | Reference years | Species | Region | RFMO/RFO/IO | Area/Stock | Selected for sampling (Y/N) | Average landings in the reference years (tons) | EU TAC (if any) (%) | Share (%) in EU landings | Threshold (Y/N) | Comments |
| GBR | 2013-2015 | Gadus morhua | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | ICES | IIIa, IV, VIId | Y | 180 | 8 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Solea solea | Severní Atlantik | ICES | VIIa | Y | 515 | 16 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Solea solea | Severní Atlantik | ICES | VIIe | N | 75 | 3 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Nephrops norvegicus | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | ICES | IV, FU 33 | Y | 150 | 6 | | | |
| ITA | 2013-2015 | Boops boops | Středozemní moře a Černé moře | GFCM | GSA17 | N | 240 | | 7 | | |
| ESP | 2013-2015 | Merluccius merluccius | Středozemní moře a Černé moře | GFCM | GSA06 | Y | 3 500 | | 60 | | |
| ESP | 2013-2015 | Merluccius merluccius | Středozemní moře a Černé moře | GFCM | GSA07 | Y | 3 500 | | 60 | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MS

Reference years

Species

Region

RFMO/RFO/IO

Area/Stock

Selected for sampling (Y/N)

Average landings in the reference years (tons)

EU TAC (if any) (%)

Share (%) in EU landings

Threshold (Y/N)

Comments

GBR

2013-2015

Gadus morhua

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

ICES

IIIa, IV, VIId

Y

180

8

GBR

2013-2015

Solea solea

Severní Atlantik

ICES

VIIa

Y

515

16

GBR

2013-2015

Solea solea

Severní Atlantik

ICES

VIIe

N

75

3

GBR

2013-2015

Nephrops norvegicus

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

ICES

IV, FU 33

Y

150

6

ITA

2013-2015

Boops boops

Středozemní moře a Černé moře

GFCM

GSA17

N

240

7

ESP

2013-2015

Merluccius merluccius

Středozemní moře a Černé moře

GFCM

GSA06

Y

3 500

60

ESP

2013-2015

Merluccius merluccius

Středozemní moře a Černé moře

GFCM

GSA07

Y

3 500

60

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky kapitoly III odst. 2 písm. a) bodu i), ii) a iii) víceletého programu Unie a článků 2, 3 a 8 tohoto rozhodnutí. V této tabulce se uvádějí údaje shromažďované podle tabulek 1(A), 1(B) a 1(C) víceletého programu Unie. V této tabulce se podává přehled o shromažďování údajů na úrovni oblasti/populace. Všichni jedinci určení pro odběr vzorků se pokud možno určí co do druhu a změří se.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| Reference years [Referenční roky] | Členský stát uvede rok nebo roky, k nimž se uváděné údaje skutečně vztahují. Vybere přitom tři poslední roky, za které jsou údaje k dispozici. Referenční rok/roky se uvádí ve formátu „2013–2015“. |
| Species [Druh] | Členský stát uvede (latinský) název druhů/populací, u nichž tabulky 1(A), 1(B) a 1(C) víceletého programu Unie stanoví povinnost odběru vzorků ke zjištění biologických proměnných, a to za všechny oblasti, v nichž působí rybářské loďstvo dotčeného členského státu. |
| Region | Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“). |
| RFMO/RFO/IO | Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.
  Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Příklad RFO: CECAF
  Příklad IO: ICES
  Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“). |
| Area/Stock [Oblast/populace] | Členský stát uvede oblast dotčeného druhu/populace v souladu s tabulkami 1(A), 1(B) a 1(C) víceletého programu Unie (např. GSA 16; oblasti ICES I, II; oblasti ICES IIIa, IV, VIId atd.). |
| Selected for sampling (Y/N) [Vybrán k odběru vzorků] | Členský stát uvede, zda druh/populace byl/a vybrán/a k odběru vzorků – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Písmeno „Y“ se uvede v případě, že druh/populace byl/a vybrán/a k odběru vzorků alespoň k jedné proměnné z tabulky 1B této přílohy. |
| Average landings in the reference years (tons) [Průměrný objem vykládek za referenční roky (v tunách)] | Průměrný objem vykládek u všech druhů a populací za referenční období tvořené třemi posledními roky. Při zadávání údajů o vykládkách postupuje členský stát takto: | Pokud se daný druh vůbec nevykládá, uvede se „none“ („nula“). |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

Reference years [Referenční roky]

Členský stát uvede rok nebo roky, k nimž se uváděné údaje skutečně vztahují. Vybere přitom tři poslední roky, za které jsou údaje k dispozici. Referenční rok/roky se uvádí ve formátu „2013–2015“.

Species [Druh]

Členský stát uvede (latinský) název druhů/populací, u nichž tabulky 1(A), 1(B) a 1(C) víceletého programu Unie stanoví povinnost odběru vzorků ke zjištění biologických proměnných, a to za všechny oblasti, v nichž působí rybářské loďstvo dotčeného členského státu.

Region

Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“).

RFMO/RFO/IO

Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.

Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Příklad RFO: CECAF

Příklad IO: ICES

Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“).

Area/Stock [Oblast/populace]

Členský stát uvede oblast dotčeného druhu/populace v souladu s tabulkami 1(A), 1(B) a 1(C) víceletého programu Unie (např. GSA 16; oblasti ICES I, II; oblasti ICES IIIa, IV, VIId atd.).

Selected for sampling (Y/N) [Vybrán k odběru vzorků]

Členský stát uvede, zda druh/populace byl/a vybrán/a k odběru vzorků – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Písmeno „Y“ se uvede v případě, že druh/populace byl/a vybrán/a k odběru vzorků alespoň k jedné proměnné z tabulky 1B této přílohy.

Average landings in the reference years (tons) [Průměrný objem vykládek za referenční roky (v tunách)]

Průměrný objem vykládek u všech druhů a populací za referenční období tvořené třemi posledními roky. Při zadávání údajů o vykládkách postupuje členský stát takto:

Pokud se daný druh vůbec nevykládá, uvede se „none“ („nula“).

| | Pokud je průměrný objem vykládek menší než 200 t, neuvádí se průměrný objem vykládek, nýbrž „< 200“. |
| --- | --- |

Pokud je průměrný objem vykládek menší než 200 t, neuvádí se průměrný objem vykládek, nýbrž „< 200“.

| | Pokud je průměrný objem vykládek větší než 200 t, uvede se průměrný objem vykládek za referenční období tvořené třemi posledními roky. Hodnoty průměrného objemu vykládek lze zaokrouhlit na nejbližších 5 či 10 t. |
| --- | --- |

Pokud je průměrný objem vykládek větší než 200 t, uvede se průměrný objem vykládek za referenční období tvořené třemi posledními roky. Hodnoty průměrného objemu vykládek lze zaokrouhlit na nejbližších 5 či 10 t.

EU TAC (if any) (%) [TAC pro EU (je-li stanoven)

(v %)]

Týká se pouze populací, na které se vztahují nařízení o celkovém přípustném odlovu (TAC) a kvótách. V tomto sloupci členský stát uvede:

| — | „none“ („nula“), pokud členský stát v případě dotčené populace podílem na celkovém přípustném odlovu stanoveném pro EU nedisponuje, |
| --- | --- |

—

„none“ („nula“), pokud členský stát v případě dotčené populace podílem na celkovém přípustném odlovu stanoveném pro EU nedisponuje,

| — | přesný podíl, pokud členský stát v případě dotčené populace podílem na celkovém přípustném odlovu stanoveném pro EU disponuje. |
| --- | --- |

—

přesný podíl, pokud členský stát v případě dotčené populace podílem na celkovém přípustném odlovu stanoveném pro EU disponuje.

Share (%) in EU landings [Podíl na vykládkách v EU (v %)]

Týká se i) všech populací ve Středozemním moři a ii) všech populací mimo Středozemní moře, pro které doposud celkové přípustné odlovy nebyly stanoveny. V tomto sloupci členský stát uvede:

| — | „none“ („nula“), pokud u členského státu v případě dotčené populace k žádným vykládkám nedochází, |
| --- | --- |

—

„none“ („nula“), pokud u členského státu v případě dotčené populace k žádným vykládkám nedochází,

| — | přesný podíl, pokud členský stát v případě dotčené populace zamýšlí uplatnit prahovou hodnotu. |
| --- | --- |

—

přesný podíl, pokud členský stát v případě dotčené populace zamýšlí uplatnit prahovou hodnotu.

Threshold (Y/N) [Prahová hodnota]

Členský stát uvede, zda pro vykázaný druh/populaci platí prahová hodnota v souladu s kapitolou V víceletého programu Unie –„Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“).

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

Tabulka 1B

Plánování odběru vzorků ke zjištění biologických proměnných

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MS | Species | Region | RFMO/RFO/IO | Area/Stock | Frequency | Length | Age | Weight | Sex ratio | Sexual maturity | Fecundity | Comments |
| 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | |
| PRT | Pleuronectes platessa | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | ICES | IV | | | | | | | | X | | | X | | | X | | | NA | |
| PRT | Nephrops norvegicus | Severní Atlantik | ICES | FU 7 | | | | | | | | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ESP | Merluccius merluccius | Středozemní moře a Černé moře | GFCM | GSA06 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ESP | Merluccius merluccius | Středozemní moře a Černé moře | GFCM | GSA07 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MS

Species

Region

RFMO/RFO/IO

Area/Stock

Frequency

Length

Age

Weight

Sex ratio

Sexual maturity

Fecundity

Comments

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

PRT

Pleuronectes platessa

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

ICES

IV

X

X

X

NA

PRT

Nephrops norvegicus

Severní Atlantik

ICES

FU 7

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

ESP

Merluccius merluccius

Středozemní moře a Černé moře

GFCM

GSA06

ESP

Merluccius merluccius

Středozemní moře a Černé moře

GFCM

GSA07

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky kapitoly III odst. 2 písm. a) bodu i), ii) a iii) víceletého programu Unie a článků 2, 3 a 8 tohoto rozhodnutí. V této tabulce se uvádějí údaje shromažďované podle tabulky 1(A), 1(B) a 1(C) víceletého programu Unie. U druhů uvedených v této tabulce se shromažďují biologické parametry (délka, věk, váha, poměr pohlaví, sexuální zralost a plodnost). U každého z parametrů a roků se v případě, že byly příslušné údaje shromážděny nebo se jejich shromáždění plánuje, uvede „X“. Z této tabulky musí být patrné, v kterém roce či rocích členský stát údaje shromáždil/shromáždí.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| Species [Druh] | Členský stát uvede (latinský) název druhů/populací, u nichž tabulky 1(A), 1(B) a 1(C) víceletého programu Unie stanoví povinnost odběru vzorků ke zjištění biologických proměnných, a to za všechny oblasti, v nichž působí rybářské loďstvo dotčeného členského státu. |
| Region | Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“). |
| RFMO/RFO/IO | Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.
  Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Příklad RFO: CECAF
  Příklad IO: ICES
  Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“). |
| Area/Stock [Oblast/populace] | Členský stát uvede loviště dotčeného druhu/populace (např. GSA 16; oblasti ICES I, II; oblasti ICES IIIa, IV, VIId atd.). |
| Frequency [Četnost] | Členský stát uvede četnost, s níž se vzorky odebírají (uvede se „M“ (měsíční), „Q“ (čtvrtletní), „A“ (roční), nebo „O“ (jiná)). |
| Length [Délka] | Členský stát uvede rok (roky), v němž (nichž) se odebírají vzorky za účelem zjištění délky. |
| Age [Věk] | Členský stát uvede rok (roky), v němž (nichž) se odebírají vzorky za účelem zjištění věku. |
| Weight [Váha] | Členský stát uvede rok (roky), v němž (nichž) se odebírají vzorky za účelem zjištění váhy. |
| Sex ratio [Poměr pohlaví] | Členský stát uvede rok (roky), v němž (nichž) se odebírají vzorky za účelem zjištění poměru pohlaví. |
| Sexual maturity [Pohlavní zralost] | Členský stát uvede rok (roky), v němž (nichž) se odebírají vzorky za účelem zjištění pohlavní zralosti. |
| Fecundity [Plodnost] | Členský stát uvede rok (roky), v němž (nichž) se odebírají vzorky za účelem zjištění plodnosti. |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

Species [Druh]

Členský stát uvede (latinský) název druhů/populací, u nichž tabulky 1(A), 1(B) a 1(C) víceletého programu Unie stanoví povinnost odběru vzorků ke zjištění biologických proměnných, a to za všechny oblasti, v nichž působí rybářské loďstvo dotčeného členského státu.

Region

Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“).

RFMO/RFO/IO

Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.

Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Příklad RFO: CECAF

Příklad IO: ICES

Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“).

Area/Stock [Oblast/populace]

Členský stát uvede loviště dotčeného druhu/populace (např. GSA 16; oblasti ICES I, II; oblasti ICES IIIa, IV, VIId atd.).

Frequency [Četnost]

Členský stát uvede četnost, s níž se vzorky odebírají (uvede se „M“ (měsíční), „Q“ (čtvrtletní), „A“ (roční), nebo „O“ (jiná)).

Length [Délka]

Členský stát uvede rok (roky), v němž (nichž) se odebírají vzorky za účelem zjištění délky.

Age [Věk]

Členský stát uvede rok (roky), v němž (nichž) se odebírají vzorky za účelem zjištění věku.

Weight [Váha]

Členský stát uvede rok (roky), v němž (nichž) se odebírají vzorky za účelem zjištění váhy.

Sex ratio [Poměr pohlaví]

Členský stát uvede rok (roky), v němž (nichž) se odebírají vzorky za účelem zjištění poměru pohlaví.

Sexual maturity [Pohlavní zralost]

Členský stát uvede rok (roky), v němž (nichž) se odebírají vzorky za účelem zjištění pohlavní zralosti.

Fecundity [Plodnost]

Členský stát uvede rok (roky), v němž (nichž) se odebírají vzorky za účelem zjištění plodnosti.

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

Tabulka 1C

Intenzita odběru vzorků ke zjištění biologických proměnných

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MS | MS partcipating in sampling | Sampling year | Species | Region | RFMO/RFO/IO | Area/Stock | Variables | Data sources | Planned minimum no of individuals to be measured at the national level | Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level | Comments |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | ICES | IIIa, IV, VIId | Věk | Komerční | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | ICES | IIIa, IV, VIId | Pohlaví | Šetření | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | ICES | IIIa, IV, VIId | Zralost | Komerční | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | ICES | IIIa, IV, VIId | Délka | Komerční | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Severní Atlantik | ICES | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Komerční | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Severní Atlantik | ICES | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Šetření | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Severní Atlantik | ICES | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Šetření | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Parapenaeus longirostris | Středozemní moře a Černé moře | GFCM | GSA09 | | Komerční | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MS

MS partcipating in sampling

Sampling year

Species

Region

RFMO/RFO/IO

Area/Stock

Variables

Data sources

Planned minimum no of individuals to be measured at the national level

Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level

Comments

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

ICES

IIIa, IV, VIId

Věk

Komerční

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

ICES

IIIa, IV, VIId

Pohlaví

Šetření

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

ICES

IIIa, IV, VIId

Zralost

Komerční

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

ICES

IIIa, IV, VIId

Délka

Komerční

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Severní Atlantik

ICES

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Komerční

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Severní Atlantik

ICES

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Šetření

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Severní Atlantik

ICES

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Šetření

FRA

FRA

2017

Parapenaeus longirostris

Středozemní moře a Černé moře

GFCM

GSA09

Komerční

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky kapitoly III odst. 2 písm. a) bodu i), ii) a iii) a kapitoly IV víceletého programu Unie a článku 2, čl. 4 odst. 1 a článku 8 tohoto rozhodnutí. V této tabulce se uvádějí údaje shromažďované podle tabulek 1(A), 1(B) a 1(C) víceletého programu Unie. Vysvětlí se, jaká strategie odběru vzorků ke zjištění biologických proměnných se plánuje.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| MS participating in sampling [ČS účastnící se odběru vzorků] | Pokud se odběr vzorků provádí v rámci regionálně koordinovaného programu, uvedou se všechny zúčastněné členské státy. V opačném případě se uvede členský stát, jenž za odběr vzorků odpovídá. Případné vazby na plánovanou regionální a mezinárodní koordinaci či dvoustranné nebo vícestranné dohody se uvádějí v poli „Comments“ („Poznámky“). |
| Sampling year [Rok odběru vzorků] | Členský stát uvede rok či roky, na které jsou cíle plánovány. Jednotlivé roky se uvedou v samostatných řádcích tabulky. Uvést je třeba všechny dotčené roky. |
| Species [Druh] | Členský stát uvede (latinský) název druhů/populací, u nichž tabulky 1(A), 1(B) a 1(C) stanoví povinnost odběru vzorků ke zjištění biologických proměnných, a to za všechny oblasti, v nichž působí rybářské loďstvo dotčeného členského státu. |
| Region | Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“). |
| RFMO/RFO/IO | Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.
  Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Příklad RFO: CECAF
  Příklad IO: ICES
  Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“). |
| Area/Stock [Oblast/populace] | Členský stát uvede loviště dotčeného druhu/populace (např. GSA 16; oblasti ICES I, II; oblasti ICES IIIa, IV, VIId atd.). |
| Variables [Proměnné] | Členský stát uvede proměnné (délku, věk, váhu, poměr pohlaví, sexuální zralost a plodnost), které udává tabulka 1B této přílohy. Uvedené informace musí odpovídat kombinaci druhů a proměnných uvedených v tabulce 1B této přílohy. |
| Data srouces [Zdroje údajů] | Členský stát popíše hlavní zdroje údajů pomocí klíčových slov (např. šetření, vzorky z komerčního rybolovu, vzorky z trhu, vzorky z výmětů atd.). Členský stát zvlášť uvede plánovaný odběr vzorků z „commercial fisheries“ („komerčního rybolovu“) a „surveys“ („šetření“). |
| Planned minimum no of individuals to be measured at the national level [Plánovaný minimální počet jedinců, u kterých se provede měření na vnitrostátní úrovni] | Členský stát uvede celkový plánovaný minimální počet ryb, u kterých se na vnitrostátní úrovni provede měření. V poli „Comments“ („Poznámky“) se stručně popíše metodika, s jejíž pomocí byly dotčené hodnoty získány (např. předchozí odběr vzorků, simulace atd.). |
| Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level [Plánovaný minimální počet jedinců, u kterých se provede měření na regionální úrovni] | Členský stát uvede plánovaný minimální počet ryb, který se odebírá jako vzorek v rámci regionálně koordinovaného režimu, pokud takový režim existuje, nebo uvede „NA“ („není relevantní“). V poli „Comments“ („Poznámky“) se stručně popíše metodika, s jejíž pomocí byly dotčené hodnoty získány (např. předchozí odběr vzorků, simulace atd.). |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

MS participating in sampling [ČS účastnící se odběru vzorků]

Pokud se odběr vzorků provádí v rámci regionálně koordinovaného programu, uvedou se všechny zúčastněné členské státy. V opačném případě se uvede členský stát, jenž za odběr vzorků odpovídá. Případné vazby na plánovanou regionální a mezinárodní koordinaci či dvoustranné nebo vícestranné dohody se uvádějí v poli „Comments“ („Poznámky“).

Sampling year [Rok odběru vzorků]

Členský stát uvede rok či roky, na které jsou cíle plánovány. Jednotlivé roky se uvedou v samostatných řádcích tabulky. Uvést je třeba všechny dotčené roky.

Species [Druh]

Členský stát uvede (latinský) název druhů/populací, u nichž tabulky 1(A), 1(B) a 1(C) stanoví povinnost odběru vzorků ke zjištění biologických proměnných, a to za všechny oblasti, v nichž působí rybářské loďstvo dotčeného členského státu.

Region

Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“).

RFMO/RFO/IO

Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.

Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Příklad RFO: CECAF

Příklad IO: ICES

Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“).

Area/Stock [Oblast/populace]

Členský stát uvede loviště dotčeného druhu/populace (např. GSA 16; oblasti ICES I, II; oblasti ICES IIIa, IV, VIId atd.).

Variables [Proměnné]

Členský stát uvede proměnné (délku, věk, váhu, poměr pohlaví, sexuální zralost a plodnost), které udává tabulka 1B této přílohy. Uvedené informace musí odpovídat kombinaci druhů a proměnných uvedených v tabulce 1B této přílohy.

Data srouces [Zdroje údajů]

Členský stát popíše hlavní zdroje údajů pomocí klíčových slov (např. šetření, vzorky z komerčního rybolovu, vzorky z trhu, vzorky z výmětů atd.). Členský stát zvlášť uvede plánovaný odběr vzorků z „commercial fisheries“ („komerčního rybolovu“) a „surveys“ („šetření“).

Planned minimum no of individuals to be measured at the national level [Plánovaný minimální počet jedinců, u kterých se provede měření na vnitrostátní úrovni]

Členský stát uvede celkový plánovaný minimální počet ryb, u kterých se na vnitrostátní úrovni provede měření. V poli „Comments“ („Poznámky“) se stručně popíše metodika, s jejíž pomocí byly dotčené hodnoty získány (např. předchozí odběr vzorků, simulace atd.).

Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level [Plánovaný minimální počet jedinců, u kterých se provede měření na regionální úrovni]

Členský stát uvede plánovaný minimální počet ryb, který se odebírá jako vzorek v rámci regionálně koordinovaného režimu, pokud takový režim existuje, nebo uvede „NA“ („není relevantní“). V poli „Comments“ („Poznámky“) se stručně popíše metodika, s jejíž pomocí byly dotčené hodnoty získány (např. předchozí odběr vzorků, simulace atd.).

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

Tabulka 1D

Rekreační rybolov

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MS | Sampling year | Area/EMU | RFMO/RFO/IO | Species | Applicable (Species present in the MS?) | Reasons for not sampling | Threshold (Y/N) | Annual estimate of catch? (Y/N) | Annual percentage of released catch? (Y/N) | Collection of catch composition data? (Y/N) | Type of Survey | Comments |
| GBR | 2017 | Severní moře a východní část Severního | ICES | Gadus morhua | Y | | | Y | Y | Y | Vnitrostátní odhady počtu výjezdů a šetření úlovku na místě na jednotku intenzity | |
| NLD | 2017 | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | ICES | Anguilla anguilla | Y | | | Y | Y | Y | Vnitrostátní odhady počtu rybářů a rybářských deníků | |
| GBR | 2017 | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | ICES | Žraloci | N | | | Y | Y | Y | Vnitrostátní odhady počtu výjezdů a šetření úlovku na místě na jednotku intenzity | |
| DEU | 2017 | Baltské moře | ICES | Elasmobranchii | Y | Žádné úlovky | | N | N | | | |
| | | Baltské moře | ICES | | | | | | | | | |
| | | Baltské moře | ICES | | | | | | | | | |
| | | Severní Atlantik | ICES | | | | | | | | | |
| | | Severní Atlantik | ICES | | | | | | | | | |
| | | Severní Atlantik | ICES | | | | | | | | | |
| | | Středozemní moře a Černé moře | GFCM | | | | | | | | | |
| | | Středozemní moře a Černé moře | GFCM | | | | | | | | | |
| | | Středozemní moře a Černé moře | GFCM | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MS

Sampling year

Area/EMU

RFMO/RFO/IO

Species

Applicable (Species present in the MS?)

Reasons for not sampling

Threshold (Y/N)

Annual estimate of catch? (Y/N)

Annual percentage of released catch? (Y/N)

Collection of catch composition data? (Y/N)

Type of Survey

Comments

GBR

2017

Severní moře a východní část Severního

ICES

Gadus morhua

Y

Y

Y

Y

Vnitrostátní odhady počtu výjezdů a šetření úlovku na místě na jednotku intenzity

NLD

2017

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

ICES

Anguilla anguilla

Y

Y

Y

Y

Vnitrostátní odhady počtu rybářů a rybářských deníků

GBR

2017

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

ICES

Žraloci

N

Y

Y

Y

Vnitrostátní odhady počtu výjezdů a šetření úlovku na místě na jednotku intenzity

DEU

2017

Baltské moře

ICES

Elasmobranchii

Y

Žádné úlovky

N

N

Baltské moře

ICES

Baltské moře

ICES

Severní Atlantik

ICES

Severní Atlantik

ICES

Severní Atlantik

ICES

Středozemní moře a Černé moře

GFCM

Středozemní moře a Černé moře

GFCM

Středozemní moře a Černé moře

GFCM

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky kapitoly III odst. 2 písm. a) bodu iv) víceletého programu Unie a článků 2 a 3 a čl. 4 odst. 1 tohoto rozhodnutí. V této tabulce se uvádějí údaje shromažďované podle tabulky 3 víceletého programu Unie, což zahrnuje i rekreační úlovky anadromních a katadromních druhů v mořských a sladkých vodách.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| Sampling year [Rok odběru vzorků] | Členský stát uvede rok, na který je odběr vzorků plánován. |
| Area/EMU [Oblast/EMU] | Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 3 víceletého programu Unie.
  V případě úhoře říčního se uvádí jednotka pro řízení stavu úhoře (EMU). |
| RFMO/RFO/IO | Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.
  Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Příklad RFO: CECAF
  Příklad IO: ICES
  Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“). |
| Species [Druh] | Členský stát uvede (pokud možno latinský) název druhu, u něhož tabulka 3 víceletého programu Unie stanoví povinnost odběru vzorků z rekreačního rybolovu nebo který byl na základě pilotních studií a/nebo potřeb řízení vybrán pro rekreační rybolov (podle regionu). Uvedou se všechny druhy, včetně těch, jež se v dotčeném členském státě nevyskytují. |
| Applicable (Species present in the MS?) [Je relevantní (vyskytuje se dotčený druh v ČS?)] | Členský stát uvede, zda se v něm dotčený druh vyskytuje –„Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). |
| Reasons for not sampling [Důvody pro neodebírání vzorků] | Pokud se dotčený druh v členském státě vyskytuje, ovšem údaje k němu se neshromažďují, členský stát uvede (formou volného textu) důvod(y), proč se vzorky v případě tohoto druhu neodebírají, a případně uvede konkrétní odkazy (např. druh se v dotčené oblasti nevyskytuje, v dotčené zemi platí určité předpisy/zákony, je splněna požadovaná prahová hodnota atd.). |
| Threshold (Y/N) [Prahová hodnota] | Členský stát uvede, zda pro dotčený druh platí prahová hodnota v souladu s kapitolou V víceletého programu Unie –„Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). |
| Annual estimate of catch? (Y/N) [Roční odhad úlovku?] | Členský stát uvede, zda se pro dotčený druh plánuje odhad ročního úlovku (váha a/nebo počet kusů) –„Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). |
| Annual percentage of released catch? (Y/N) [Roční procentní podíl vypuštěného úlovku?] | Členský stát uvede, zda se pro dotčený druh plánuje roční procentní podíl vypuštěného úlovku (podíl vypuštěných ryb) – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). |
| Collection of catch composition data? (Y/N) [Shromažďují se údaje o složení úlovku?] | Členský stát uvede, zda se pro dotčený druh plánuje shromažďování údajů o složení úlovku (např. struktura co do délky) – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). |
| Type of Survey [Typ šetření] | Členský stát uvede, jaké typy šetření se použijí ke shromáždění údajů o rekreačním rybolovu (např. šetření na místě, telefonická šetření, rybářské deníky apod. či jejich kombinace). |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

Sampling year [Rok odběru vzorků]

Členský stát uvede rok, na který je odběr vzorků plánován.

Area/EMU [Oblast/EMU]

Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 3 víceletého programu Unie.

V případě úhoře říčního se uvádí jednotka pro řízení stavu úhoře (EMU).

RFMO/RFO/IO

Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.

Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Příklad RFO: CECAF

Příklad IO: ICES

Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“).

Species [Druh]

Členský stát uvede (pokud možno latinský) název druhu, u něhož tabulka 3 víceletého programu Unie stanoví povinnost odběru vzorků z rekreačního rybolovu nebo který byl na základě pilotních studií a/nebo potřeb řízení vybrán pro rekreační rybolov (podle regionu). Uvedou se všechny druhy, včetně těch, jež se v dotčeném členském státě nevyskytují.

Applicable (Species present in the MS?) [Je relevantní (vyskytuje se dotčený druh v ČS?)]

Členský stát uvede, zda se v něm dotčený druh vyskytuje –„Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“).

Reasons for not sampling [Důvody pro neodebírání vzorků]

Pokud se dotčený druh v členském státě vyskytuje, ovšem údaje k němu se neshromažďují, členský stát uvede (formou volného textu) důvod(y), proč se vzorky v případě tohoto druhu neodebírají, a případně uvede konkrétní odkazy (např. druh se v dotčené oblasti nevyskytuje, v dotčené zemi platí určité předpisy/zákony, je splněna požadovaná prahová hodnota atd.).

Threshold (Y/N) [Prahová hodnota]

Členský stát uvede, zda pro dotčený druh platí prahová hodnota v souladu s kapitolou V víceletého programu Unie –„Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“).

Annual estimate of catch? (Y/N) [Roční odhad úlovku?]

Členský stát uvede, zda se pro dotčený druh plánuje odhad ročního úlovku (váha a/nebo počet kusů) –„Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“).

Annual percentage of released catch? (Y/N) [Roční procentní podíl vypuštěného úlovku?]

Členský stát uvede, zda se pro dotčený druh plánuje roční procentní podíl vypuštěného úlovku (podíl vypuštěných ryb) – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“).

Collection of catch composition data? (Y/N) [Shromažďují se údaje o složení úlovku?]

Členský stát uvede, zda se pro dotčený druh plánuje shromažďování údajů o složení úlovku (např. struktura co do délky) – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“).

Type of Survey [Typ šetření]

Členský stát uvede, jaké typy šetření se použijí ke shromáždění údajů o rekreačním rybolovu (např. šetření na místě, telefonická šetření, rybářské deníky apod. či jejich kombinace).

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

Pilotní studie 1

Poměrný podíl úlovků v rámci rekreačního rybolovu oproti úlovkům v rámci komerčního rybolovu

Obecná poznámka: Tímto polem se plní požadavky kapitoly V odst. 4 víceletého programu Unie a článku 2 a čl. 4 odst. 3 písm. a) tohoto rozhodnutí.

| 1. | Cíl pilotní studie |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trvání pilotní studie |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metodika a očekávané výstupy pilotní studie |
| --- | --- |

3.

(nejvýše 900 slov)

Tabulka 1E

Shromažďování údajů o anadromních a katadromních druzích ve sladkých vodách

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MS | Sampling period | Area | RFMO/RFO/IO | Species | Applicable (Y/N) | Reasons for not sampling | Water Body | Life stage | Fishery/Independent data collection | Method | Unit | Planned nos | Frequency | Comments |
| FIN | 2017-2020 | Baltské moře | NASCO | Salmo salar | | | ŘEKA AAA | Roček | I | Odlov elektrickým proudem | počet míst | 40 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltské moře | NASCO | Salmo salar | | | ŘEKA AAA | Strdlice | I | Vězenec | počet strdlic | 4 000 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltské moře | NASCO | Salmo salar | | | ŘEKA AAA | Dospělec | I | Počítadlo | počet počítadel | 1 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltské moře | NASCO | Salmo salar | | | ŘEKA AAA | Dospělec | F | Odběr vzorků | počet vzorků | 100 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltské moře | ICES | Anguilla anguilla | | | ŘEKA EEE | Sklovitý úhoř | I | Odlov elektrickým proudem | počet míst | 40 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltské moře | ICES | Anguilla anguilla | | | ŘEKA EEE | Žlutý úhoř | I | Vězenec | počet strdlic | 4 000 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltské moře | ICES | Anguilla anguilla | | | ŘEKA EEE | Stříbrný úhoř | I | Počítadlo | počet počítadel | 1 | | |
| GBR | 2017-2020 | Severní Spojené království | ICES | Anguilla anguilla | | | NA | Sklovitý úhoř | F | Odběr vzorků | počet vzorků | 100 | | |
| GBR | 2017-2020 | Severní Spojené království | ICES | Anguilla anguilla | | | NA | Žlutý úhoř | I | Vězenec | počet vězenců | 1 | | |
| GBR | 2017-2020 | Severní Spojené království | ICES | Anguilla anguilla | | | NA | Stříbrný úhoř | I | Odlov elektrickým proudem | počet míst | 20 | | |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MS

Sampling period

Area

RFMO/RFO/IO

Species

Applicable (Y/N)

Reasons for not sampling

Water Body

Life stage

Fishery/Independent data collection

Method

Unit

Planned nos

Frequency

Comments

FIN

2017-2020

Baltské moře

NASCO

Salmo salar

ŘEKA AAA

Roček

I

Odlov elektrickým proudem

počet míst

40

FIN

2017-2020

Baltské moře

NASCO

Salmo salar

ŘEKA AAA

Strdlice

I

Vězenec

počet strdlic

4 000

FIN

2017-2020

Baltské moře

NASCO

Salmo salar

ŘEKA AAA

Dospělec

I

Počítadlo

počet počítadel

1

FIN

2017-2020

Baltské moře

NASCO

Salmo salar

ŘEKA AAA

Dospělec

F

Odběr vzorků

počet vzorků

100

FIN

2017-2020

Baltské moře

ICES

Anguilla anguilla

ŘEKA EEE

Sklovitý úhoř

I

Odlov elektrickým proudem

počet míst

40

FIN

2017-2020

Baltské moře

ICES

Anguilla anguilla

ŘEKA EEE

Žlutý úhoř

I

Vězenec

počet strdlic

4 000

FIN

2017-2020

Baltské moře

ICES

Anguilla anguilla

ŘEKA EEE

Stříbrný úhoř

I

Počítadlo

počet počítadel

1

GBR

2017-2020

Severní Spojené království

ICES

Anguilla anguilla

NA

Sklovitý úhoř

F

Odběr vzorků

počet vzorků

100

GBR

2017-2020

Severní Spojené království

ICES

Anguilla anguilla

NA

Žlutý úhoř

I

Vězenec

počet vězenců

1

GBR

2017-2020

Severní Spojené království

ICES

Anguilla anguilla

NA

Stříbrný úhoř

I

Odlov elektrickým proudem

počet míst

20

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky kapitoly III odst. 2 písm. b) a c) víceletého programu Unie a článků 2 a 3 a čl. 4 odst. 1 tohoto rozhodnutí. V této tabulce se uvádějí údaje shromažďované podle tabulky 1(E) víceletého programu Unie. Podává se v ní přehled o údajích, jež se mají shromažďovat o komerčním rybolovu anadromních a katadromních druhů ve sladkých vodách.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [Členský stát] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| Sampling period [Období odběru vzorků] | Členský stát uvede období, na které je odběr vzorků plánován. |
| Area [Oblast] | V případě úhoře říčního se uvádí jednotka pro řízení stavu úhoře (EMU).
  Ve všech ostatních případech se uvádí povodí. |
| RFMO/RFO/IO | Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.
  Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Příklad RFO: CECAF
  Příklad IO: ICES
  Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“). |
| Species [Druh] | Členský stát uvede (latinský) název druhu. Uvedou se všechny druhy, včetně těch, jež se v dotčeném členském státě nevyskytují. |
| Applicable (Y/N) [Je relevantní?] | Členský stát uvede, zda se v něm dotčený druh vyskytuje –„Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“), nebo zda je v něm rybolov tohoto druhu zakázán. |
| Reasons for not sampling [Důvody pro neodebírání vzorků] | Pokud se dotčený druh v členském státě vyskytuje, ovšem údaje k němu se neshromažďují, členský stát uvede (formou volného textu) důvod(y), proč se vzorky v případě tohoto druhu neodebírají (např. druh se v dotčené oblasti nevyskytuje, v dotčeném členském státě platí určité předpisy/zákony, je splněna požadovaná prahová hodnota atd.). |
| Water Body [Vodní plocha] | Členský stát uvede název zvolené řeky/systému (například indexová řeka). |
| Life stage [Vývojové stádium] | Členský stát uvede, v jakém vývojovém stádiu se dotčený druh nachází (např. dospělec, sklovitý úhoř, stříbrný úhoř). |
| Fishery/Independent data collection [Údaje z odvětví rybolovu/nezávislých zdrojů] | Členský stát uvede, zda mají být údaje získány z komerčních úlovků (komerčního rybolovu) nebo z jiných (nezávislých) zdrojů. |
| Method [Metoda] | Členský stát uvede zdroj (zdroje) údajů (například vězence, počítadla, lodní deníky či případnou kombinaci těchto metod). |
| Unit [Jednotka] | U každé metody se uvede plánovaná jednotka, v níž se budou údaje uvádět (například počet vězenců, počet počítadel, počet zařízení pro odlov elektrickým proudem atd.). |
| Planned nos [Plánovaný počet] | Členský stát uvede, jakých kvantitativních cílů (vyjádřeno číslem) plánuje u dané jednotky dosáhnout. |
| Frequency [Četnost] | Členský stát uvede četnost, s níž se vzorky odebírají (uvádí se „M“ (měsíčně), „Č“ (čtvrtletně), „R“ (ročně), nebo „J“ (jiná četnost)). |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. |

Název proměnné

Pokyny

MS [Členský stát]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

Sampling period [Období odběru vzorků]

Členský stát uvede období, na které je odběr vzorků plánován.

Area [Oblast]

V případě úhoře říčního se uvádí jednotka pro řízení stavu úhoře (EMU).

Ve všech ostatních případech se uvádí povodí.

RFMO/RFO/IO

Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.

Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Příklad RFO: CECAF

Příklad IO: ICES

Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“).

Species [Druh]

Členský stát uvede (latinský) název druhu. Uvedou se všechny druhy, včetně těch, jež se v dotčeném členském státě nevyskytují.

Applicable (Y/N) [Je relevantní?]

Členský stát uvede, zda se v něm dotčený druh vyskytuje –„Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“), nebo zda je v něm rybolov tohoto druhu zakázán.

Reasons for not sampling [Důvody pro neodebírání vzorků]

Pokud se dotčený druh v členském státě vyskytuje, ovšem údaje k němu se neshromažďují, členský stát uvede (formou volného textu) důvod(y), proč se vzorky v případě tohoto druhu neodebírají (např. druh se v dotčené oblasti nevyskytuje, v dotčeném členském státě platí určité předpisy/zákony, je splněna požadovaná prahová hodnota atd.).

Water Body [Vodní plocha]

Členský stát uvede název zvolené řeky/systému (například indexová řeka).

Life stage [Vývojové stádium]

Členský stát uvede, v jakém vývojovém stádiu se dotčený druh nachází (např. dospělec, sklovitý úhoř, stříbrný úhoř).

Fishery/Independent data collection [Údaje z odvětví rybolovu/nezávislých zdrojů]

Členský stát uvede, zda mají být údaje získány z komerčních úlovků (komerčního rybolovu) nebo z jiných (nezávislých) zdrojů.

Method [Metoda]

Členský stát uvede zdroj (zdroje) údajů (například vězence, počítadla, lodní deníky či případnou kombinaci těchto metod).

Unit [Jednotka]

U každé metody se uvede plánovaná jednotka, v níž se budou údaje uvádět (například počet vězenců, počet počítadel, počet zařízení pro odlov elektrickým proudem atd.).

Planned nos [Plánovaný počet]

Členský stát uvede, jakých kvantitativních cílů (vyjádřeno číslem) plánuje u dané jednotky dosáhnout.

Frequency [Četnost]

Členský stát uvede četnost, s níž se vzorky odebírají (uvádí se „M“ (měsíčně), „Č“ (čtvrtletně), „R“ (ročně), nebo „J“ (jiná četnost)).

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

Textové pole 1E

Shromažďování údajů o anadromních a katadromních druzích ve sladkých vodách

Obecná poznámka: Tímto polem se plní požadavky kapitoly III odst. 2 písm. b) a c) víceletého programu Unie a článku 2 tohoto rozhodnutí.

| Metoda zvolená pro shromažďování údajů.

  (nejvýše 250 slov na oblast) |
| --- |

Metoda zvolená pro shromažďování údajů.

(nejvýše 250 slov na oblast)

Tabulka 1F

Náhodné vedlejší úlovky ptáků, savců, plazů a ryb

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MS | Sampling period/year(s) | Region | RFMO/RFO/IO | Sub-area/Fishing ground | Scheme | Stratum ID code | Group of vulnerable species | Expected occurence of recordings | Comments |
| FRA | 2017-2018 | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | ICES | | Druhy žijící při dně (v moři) | SCT SD1-5 | Ptáci | | |
| FRA | 2017-2018 | Středozemní moře a Černé moře | GFCM | | | | | | |
| FRA | 2017-2018 | Severní moře a východní Severní ledový oceán | ICES | | | | | | |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MS

Sampling period/year(s)

Region

RFMO/RFO/IO

Sub-area/Fishing ground

Scheme

Stratum ID code

Group of vulnerable species

Expected occurence of recordings

Comments

FRA

2017-2018

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

ICES

Druhy žijící při dně (v moři)

SCT SD1-5

Ptáci

FRA

2017-2018

Středozemní moře a Černé moře

GFCM

FRA

2017-2018

Severní moře a východní Severní ledový oceán

ICES

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky kapitoly III odst. 3 písm. a) víceletého programu Unie a článku 2 tohoto rozhodnutí. V této tabulce se uvádějí údaje shromažďované podle tabulky 1(D) víceletého programu Unie. Vysvětlí se, jaká strategie odběru vzorků se plánuje.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| Sampling period/year(s) [Období/rok(y) odběru vzorků] | Členský stát uvede dobu, na kterou je odběr vzorků plánován. Rok/roky odběru vzorků se uvádí/uvádějí ve formátu „2017–2018“. |
| Region | Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“). |
| RFMO/RFO/IO | Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.
  Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Příklad RFO: CECAF
  Příklad IO: ICES
  Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“). |
| Sub-area/Fishing ground [Podoblast/loviště] | Členský stát uvede loviště dotčeného druhu/populace (např. GSA 16; oblasti ICES I, II; oblasti ICES IIIa, IV, VIId atd.). |
| Scheme [Režim] | Členský stát uvede režim odběru vzorků: „at markets“ („na trzích“), „at sea“ („na moři“), kombinace obou metod nebo režim „other“ („jiný“). Pokud nejsou zavedeny řízené režimy, musí hodnoty zde uvedené odpovídat hodnotám uvedeným v tabulkách 4A a 4B této přílohy. |
| Stratum ID code [Identifikační kód vrstvy] | Členský stát uvede jedinečný kód identifikující jednotlivé vrstvy režimu. Pokud nejsou zavedeny řízené režimy, musí hodnoty zde uvedené odpovídat hodnotám uvedeným v tabulkách 4A a 4B této přílohy. |
| Group of vulnerable species [Skupina zranitelných druhů] | Členský stát uvede dotčenou skupinu druhů, a to na základě kapitoly III odst. 3 písm. a) víceletého programu Unie. |
| Expected occurence of recordings [Očekávaný počet zaznamenání] | Členský stát uvede očekávaný počet záznamů náhodných vedlejších úlovků – včetně těch, jež byly vypuštěny – v souladu s tabulkou 1(D) víceletého programu Unie. Uvede se číslo s příslušným znaménkem (+/–) nebo „X“. |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

Sampling period/year(s) [Období/rok(y) odběru vzorků]

Členský stát uvede dobu, na kterou je odběr vzorků plánován. Rok/roky odběru vzorků se uvádí/uvádějí ve formátu „2017–2018“.

Region

Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“).

RFMO/RFO/IO

Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.

Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Příklad RFO: CECAF

Příklad IO: ICES

Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“).

Sub-area/Fishing ground [Podoblast/loviště]

Členský stát uvede loviště dotčeného druhu/populace (např. GSA 16; oblasti ICES I, II; oblasti ICES IIIa, IV, VIId atd.).

Scheme [Režim]

Členský stát uvede režim odběru vzorků: „at markets“ („na trzích“), „at sea“ („na moři“), kombinace obou metod nebo režim „other“ („jiný“). Pokud nejsou zavedeny řízené režimy, musí hodnoty zde uvedené odpovídat hodnotám uvedeným v tabulkách 4A a 4B této přílohy.

Stratum ID code [Identifikační kód vrstvy]

Členský stát uvede jedinečný kód identifikující jednotlivé vrstvy režimu. Pokud nejsou zavedeny řízené režimy, musí hodnoty zde uvedené odpovídat hodnotám uvedeným v tabulkách 4A a 4B této přílohy.

Group of vulnerable species [Skupina zranitelných druhů]

Členský stát uvede dotčenou skupinu druhů, a to na základě kapitoly III odst. 3 písm. a) víceletého programu Unie.

Expected occurence of recordings [Očekávaný počet zaznamenání]

Členský stát uvede očekávaný počet záznamů náhodných vedlejších úlovků – včetně těch, jež byly vypuštěny – v souladu s tabulkou 1(D) víceletého programu Unie. Uvede se číslo s příslušným znaménkem (+/–) nebo „X“.

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

Pilotní studie 2

Úroveň rybolovu a jeho dopad na biologické zdroje a mořský ekosystém

Obecná poznámka: Tímto polem se plní požadavky kapitoly III odst. 3 písm. c) víceletého programu Unie a článku 2 a čl. 4 odst. 3 písm. b) tohoto rozhodnutí.

| 1. | Cíl pilotní studie |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trvání pilotní studie |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metodika a očekávané výstupy pilotní studie |
| --- | --- |

3.

(nejvýše 900 slov)

Tabulka 1G

Seznam výzkumných šetření na moři

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MS | Name of survey | Acronym | Mandatory (Y/N) | Threshold (Y/N) | Agreed at RCG level | MS participation | Area(s) covered | Period (Month) | Frequency | Days at sea planned | Type of sampling activities | Planned target | Map | Relevant international planning group - RFMO/RFO/IO | International database | Comments |
| NLD | Šetření mladých ryb žijících při dně | | | | | | IVc | září–říjen | Jednou za rok | 10 | Výlov ryb | 33 | Obr. 7.1 | ICES PGIPS | | |
| NLD | Akustické šetření sledě obecného v Severním moři | | | | | | IIIa, IV | červenec | Jednou za rok | 15 | Echolot | 50 | Obr. 7.2 | ICES PGIPS | | |
| NLD | Akustické šetření sledě obecného v Severním moři | | | | | | IIIa, IV | červenec | X | 15 | Výlov planktonu | 15 | Obr. 7.2 | ICES PGIPS | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MS

Name of survey

Acronym

Mandatory (Y/N)

Threshold (Y/N)

Agreed at RCG level

MS participation

Area(s) covered

Period (Month)

Frequency

Days at sea planned

Type of sampling activities

Planned target

Map

Relevant international planning group - RFMO/RFO/IO

International database

Comments

NLD

Šetření mladých ryb žijících při dně

IVc

září–říjen

Jednou za rok

10

Výlov ryb

33

Obr. 7.1

ICES PGIPS

NLD

Akustické šetření sledě obecného v Severním moři

IIIa, IV

červenec

Jednou za rok

15

Echolot

50

Obr. 7.2

ICES PGIPS

NLD

Akustické šetření sledě obecného v Severním moři

IIIa, IV

červenec

X

15

Výlov planktonu

15

Obr. 7.2

ICES PGIPS

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky kapitol IV a V víceletého programu Unie a článků 2 a 3 tohoto rozhodnutí. V této tabulce se uvádí, která z výzkumných šetření na moři podle tabulky 10 víceletého programu Unie a která další šetření členský stát provede.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| Name of survey [Název šetření] | Členský stát uvede název šetření. U povinných šetření musí být název shodný s názvem uvedeným v tabulce 10 víceletého programu Unie. |
| Acronym [Zkratka] | Členský stát uvede zkratku názvu šetření. U povinných šetření musí být zkratka názvu shodná se zkratkou uvedenou v tabulce 10 víceletého programu Unie. |
| Mandatory (Y/N) [Je povinné?] | Členský stát uvede, zda je šetření zařazeno do tabulky 10 víceletého programu Unie –„Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). |
| Threshold (Y/N) [Prahová hodnota] | Členský stát uvede, zda se použije prahová hodnota podle kapitoly V odst. 7 víceletého programu Unie – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). V případě, že se uvede „Y“, popíší se podrobnosti v textovém poli 1G této přílohy. |
| Agreed at RCG level [Dohodnuto na úrovni regionální koordinační skupiny] | Členský stát uvede, zda bylo šetření dohodnuto na úrovni mořské oblasti – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). |
| MS participation [Účast členských států] | Uvede se, zda se šetření účastní i jiný členský stát či státy, a forma jeho či jejich účasti [„F“ (finanční), „T“ (technická), „E“ (úsilí) či „C“ (kombinace těchto forem účasti)]. Podrobnosti se popíší v textovém poli 1G této přílohy. Pokud se šetření žádný jiný členský stát neúčastní, uvede se v tomto poli „NA“ („není relevantní“). |
| Area(s) covered [Dotčené oblasti] | Členský stát uvede plánované dotčené oblasti. U povinných šetření musí být uvedená oblast shodná s oblastí uvedenou v tabulce 10 víceletého programu Unie. |
| Period (Month) [Období (měsíc)] | Členský stát uvede plánované dotčené období (v měsících). U povinných šetření musí být uvedené období shodné s obdobím uvedeným v tabulce 10 víceletého programu Unie. |
| Frequency [Četnost] | Členský stát uvede četnost šetření: „Annual“ („jednou za rok“); „Biennial“ („jednou za dva roky“) a „Triennial“ („jednou za tři roky“) atd. |
| Days at sea planned [Plánované dny na moři] | Členský stát uvede plánované dny na moři na vnitrostátní úrovni. |
| Type of sampling activities [Typ odběru vzorků] | Členský stát uvede základní typy odběru vzorků. Základní typy odběru vzorků jsou ty, na kterých se dohodla příslušná skupina pověřená plánováním šetření; ostatní typy odběru vzorků se považují za další odběry vzorků. Každý typ odběru vzorků se uvádí na samostatném řádku. Členský stát by měl používat tyto kategorie: výlov ryb; měření vodivosti, teploty a hustoty (CTD); výlov planktonu atd. |
| Planned target [Plánovaný cíl] | Členský stát uvede plánovaný počet odběrů vzorků. |
| Map [Mapa] | Členský stát přiloží k mapě uvedené v textovém poli 1G této přílohy, legendu. |
| Relevant international planning group – RFMO/RFO/IO [Příslušná mezinárodní plánovací skupina – RFMO/RFO/IO] | Členský stát uvede příslušnou mezinárodní skupinu pověřenou plánováním šetření a její příslušnou RFMO/RFO/IO.
  Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.
  Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Příklad RFO: CECAF
  Příklad IO: ICES
  Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“). |
| International database [Mezinárodní databáze] | Členský stát uvede název mezinárodní databáze, jež je z hlediska údajů shromažďovaných v rámci výzkumného šetření relevantní, nebo uvede „no existing database“ („žádná databáze“). Rozhodné je přitom to, zda mezinárodní databáze existuje, a nikoliv to, zda se do ní údaje budou, nebo nebudou nahrávat. |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

Name of survey [Název šetření]

Členský stát uvede název šetření. U povinných šetření musí být název shodný s názvem uvedeným v tabulce 10 víceletého programu Unie.

Acronym [Zkratka]

Členský stát uvede zkratku názvu šetření. U povinných šetření musí být zkratka názvu shodná se zkratkou uvedenou v tabulce 10 víceletého programu Unie.

Mandatory (Y/N) [Je povinné?]

Členský stát uvede, zda je šetření zařazeno do tabulky 10 víceletého programu Unie –„Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“).

Threshold (Y/N) [Prahová hodnota]

Členský stát uvede, zda se použije prahová hodnota podle kapitoly V odst. 7 víceletého programu Unie – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). V případě, že se uvede „Y“, popíší se podrobnosti v textovém poli 1G této přílohy.

Agreed at RCG level [Dohodnuto na úrovni regionální koordinační skupiny]

Členský stát uvede, zda bylo šetření dohodnuto na úrovni mořské oblasti – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“).

MS participation [Účast členských států]

Uvede se, zda se šetření účastní i jiný členský stát či státy, a forma jeho či jejich účasti [„F“ (finanční), „T“ (technická), „E“ (úsilí) či „C“ (kombinace těchto forem účasti)]. Podrobnosti se popíší v textovém poli 1G této přílohy. Pokud se šetření žádný jiný členský stát neúčastní, uvede se v tomto poli „NA“ („není relevantní“).

Area(s) covered [Dotčené oblasti]

Členský stát uvede plánované dotčené oblasti. U povinných šetření musí být uvedená oblast shodná s oblastí uvedenou v tabulce 10 víceletého programu Unie.

Period (Month) [Období (měsíc)]

Členský stát uvede plánované dotčené období (v měsících). U povinných šetření musí být uvedené období shodné s obdobím uvedeným v tabulce 10 víceletého programu Unie.

Frequency [Četnost]

Členský stát uvede četnost šetření: „Annual“ („jednou za rok“); „Biennial“ („jednou za dva roky“) a „Triennial“ („jednou za tři roky“) atd.

Days at sea planned [Plánované dny na moři]

Členský stát uvede plánované dny na moři na vnitrostátní úrovni.

Type of sampling activities [Typ odběru vzorků]

Členský stát uvede základní typy odběru vzorků. Základní typy odběru vzorků jsou ty, na kterých se dohodla příslušná skupina pověřená plánováním šetření; ostatní typy odběru vzorků se považují za další odběry vzorků. Každý typ odběru vzorků se uvádí na samostatném řádku. Členský stát by měl používat tyto kategorie: výlov ryb; měření vodivosti, teploty a hustoty (CTD); výlov planktonu atd.

Planned target [Plánovaný cíl]

Členský stát uvede plánovaný počet odběrů vzorků.

Map [Mapa]

Členský stát přiloží k mapě uvedené v textovém poli 1G této přílohy, legendu.

Relevant international planning group – RFMO/RFO/IO [Příslušná mezinárodní plánovací skupina – RFMO/RFO/IO]

Členský stát uvede příslušnou mezinárodní skupinu pověřenou plánováním šetření a její příslušnou RFMO/RFO/IO.

Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.

Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Příklad RFO: CECAF

Příklad IO: ICES

Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“).

International database [Mezinárodní databáze]

Členský stát uvede název mezinárodní databáze, jež je z hlediska údajů shromažďovaných v rámci výzkumného šetření relevantní, nebo uvede „no existing database“ („žádná databáze“). Rozhodné je přitom to, zda mezinárodní databáze existuje, a nikoliv to, zda se do ní údaje budou, nebo nebudou nahrávat.

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

Textové pole 1G

Seznam výzkumných šetření na moři

Obecná poznámka: Tímto polem se plní požadavky kapitoly IV víceletého programu Unie a článku 2 a čl. 7 odst. 3 tohoto rozhodnutí. Uvádí se v něm, která z výzkumných šetření na moři podle tabulky 10 víceletého programu Unie se provedou. Členské státy uvedou, zda je výzkumné šetření zařazeno do tabulky 10 víceletého programu Unie, nebo zda se jedná o další šetření.

| 1. | Cíle šetření |
| --- | --- |

1.

| 2. | Popis metod použitých v šetření. U povinných šetření se uvádí odkaz na příslušné příručky. Je třeba přiložit grafické znázornění (mapu). |
| --- | --- |

2.

| 3. | U mezinárodně koordinovaných šetření se uvedou zúčastněné členské státy/plavidla a příslušná mezinárodní skupina pověřená plánováním šetření. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Je-li to relevantní, popíše se rozdělení (fyzických a/nebo finančních) úkolů mezi jednotlivé státy a použitá dohoda o rozdělení nákladů. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pokud se použijí prahové hodnoty, uvede se vysvětlení. |
| --- | --- |

5.

(nejvýše 450 slov na šetření)

Tabulka 1H

Shromažďování a šíření údajů z výzkumných šetření na moři

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MS | Name of survey | Acronym | Type of data collected | Core/Additional variable | Used as basis for advice (Y/N) | Comments |
| NLD | Mezinárodní šetření v Severním moři za pomoci vlečné sítě pro lov při dně (IBTS) | IBTS_NS_Q1 | Biologické údaje o tresce obecné IVa | C | Y | |
| NLD | Mezinárodní šetření v Severním moři za pomoci vlečné sítě pro lov při dně (IBTS) | IBTS_NS_Q1 | Biologické údaje o šprotu obecném IVa | C | Y | |
| NLD | Mezinárodní šetření v Severním moři za pomoci vlečné sítě pro lov při dně (IBTS) | IBTS_NS_Q1 | Larvy sledě obecného | C | Y | |
| NLD | Mezinárodní šetření v Severním moři za pomoci vlečné sítě pro lov při dně (IBTS) | IBTS_NS_Q1 | Jednotlivá spuštění sondy CTD | A | N | |
| NLD | Mezinárodní šetření v Severním moři za pomoci vlečné sítě pro lov při dně (IBTS) | IBTS_NS_Q1 | Odpad zachycený ve vlečné síti | A | N | |
| NLD | Mezinárodní šetření v Severním moři za pomoci vlečné sítě pro lov při dně (IBTS) | IBTS_NS_Q1 | Bentos ve vlečné síti | A | N | |
| NLD | Mezinár. akustické šetření tresky modravé | BWAS | Akustické/biologické údaje o tresce modravé | C | Y | |
| NLD | Mezinár. šetření tresky modravé | BWAS | Pozorování mořských savců | A | N | |
| NLD | Mezinárodní šetření vajíček makrely obecné a kranase (rodu Trachurus) | MEGS | Produkce vajíček u makrely obecné | C | Y | |
| NLD | Mezinárodní šetření vajíček makrely obecné a kranase (rodu Trachurus) | MEGS | Spouštěná sonda CTD | C | Y | |
| ITA | Mezinárodní šetření v Severním moři za pomoci vlečné sítě pro lov při dně (IBTS) | MEDITS | Biologické údaje o kranasovi (rodu Trachurus) | C | Y | |
| ITA | Mezinárodní šetření v Severním moři za pomoci vlečné sítě pro lov při dně (IBTS) | MEDITS | Biologické údaje o parmici pruhované | C | Y | |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MS

Name of survey

Acronym

Type of data collected

Core/Additional variable

Used as basis for advice (Y/N)

Comments

NLD

Mezinárodní šetření v Severním moři za pomoci vlečné sítě pro lov při dně (IBTS)

IBTS_NS_Q1

Biologické údaje o tresce obecné IVa

C

Y

NLD

Mezinárodní šetření v Severním moři za pomoci vlečné sítě pro lov při dně (IBTS)

IBTS_NS_Q1

Biologické údaje o šprotu obecném IVa

C

Y

NLD

Mezinárodní šetření v Severním moři za pomoci vlečné sítě pro lov při dně (IBTS)

IBTS_NS_Q1

Larvy sledě obecného

C

Y

NLD

Mezinárodní šetření v Severním moři za pomoci vlečné sítě pro lov při dně (IBTS)

IBTS_NS_Q1

Jednotlivá spuštění sondy CTD

A

N

NLD

Mezinárodní šetření v Severním moři za pomoci vlečné sítě pro lov při dně (IBTS)

IBTS_NS_Q1

Odpad zachycený ve vlečné síti

A

N

NLD

Mezinárodní šetření v Severním moři za pomoci vlečné sítě pro lov při dně (IBTS)

IBTS_NS_Q1

Bentos ve vlečné síti

A

N

NLD

Mezinár. akustické šetření tresky modravé

BWAS

Akustické/biologické údaje o tresce modravé

C

Y

NLD

Mezinár. šetření tresky modravé

BWAS

Pozorování mořských savců

A

N

NLD

Mezinárodní šetření vajíček makrely obecné a kranase (rodu Trachurus)

MEGS

Produkce vajíček u makrely obecné

C

Y

NLD

Mezinárodní šetření vajíček makrely obecné a kranase (rodu Trachurus)

MEGS

Spouštěná sonda CTD

C

Y

ITA

Mezinárodní šetření v Severním moři za pomoci vlečné sítě pro lov při dně (IBTS)

MEDITS

Biologické údaje o kranasovi (rodu Trachurus)

C

Y

ITA

Mezinárodní šetření v Severním moři za pomoci vlečné sítě pro lov při dně (IBTS)

MEDITS

Biologické údaje o parmici pruhované

C

Y

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky kapitoly IV víceletého programu Unie. V této tabulce se uvádějí údaje shromažďované v souvislosti s výzkumnými šetřeními na moři podle popisu v tabulce 1G této přílohy.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| Name of survey [Název šetření] | Členský stát uvede název šetření. U povinných šetření musí být název shodný s názvem uvedeným v tabulce 10 víceletého programu Unie. |
| Acronym [Zkratka] | Členský stát uvede zkratku názvu šetření. U povinných šetření musí být zkratka názvu shodná se zkratkou uvedenou v tabulce 10 víceletého programu Unie. |
| Type of data collected [Typ shromažďovaných údajů] | Členský stát uvede typ shromažďovaných údajů. Každý typ shromažďovaných údajů se uvádí na samostatném řádku. Členský stát by měl používat tyto kategorie: biologické údaje o dotčené populaci, údaje o larvách dotčené populace, produkce vajíček u dotčené populace, údaje získané sondou CTD při jednotlivých spuštěních, odpad zachycený při jednotlivých spuštěních, pozorování mořských savců, želv a ptáků, bentos ve vlečné síti atd. V případě, že se šetření týká více druhů, lze jednotlivé populace seskupit. |
| Core/Additional variable [Základní/dodatečná proměnná] | Za základní proměnné se považují proměnné dané základními typy odběru vzorků, které jsou určující z hlediska koncepce šetření. Všechny ostatní proměnné se považují za další proměnné. Uvádět další proměnné není povinné. |
| Used as basis of advice (Y/N) [Základ pro doporučení] | Členský stát uvede, zda se očekává, že shromážděné údaje budou použity jako základ pro doporučení – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). V poli „Comments“ („Poznámky“) může členský stát uvést, o jaký typ doporučení se jedná (posouzení populace, integrované posouzení ekosystému, vnitrostátní doporučení atd.). |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

Name of survey [Název šetření]

Členský stát uvede název šetření. U povinných šetření musí být název shodný s názvem uvedeným v tabulce 10 víceletého programu Unie.

Acronym [Zkratka]

Členský stát uvede zkratku názvu šetření. U povinných šetření musí být zkratka názvu shodná se zkratkou uvedenou v tabulce 10 víceletého programu Unie.

Type of data collected [Typ shromažďovaných údajů]

Členský stát uvede typ shromažďovaných údajů. Každý typ shromažďovaných údajů se uvádí na samostatném řádku. Členský stát by měl používat tyto kategorie: biologické údaje o dotčené populaci, údaje o larvách dotčené populace, produkce vajíček u dotčené populace, údaje získané sondou CTD při jednotlivých spuštěních, odpad zachycený při jednotlivých spuštěních, pozorování mořských savců, želv a ptáků, bentos ve vlečné síti atd. V případě, že se šetření týká více druhů, lze jednotlivé populace seskupit.

Core/Additional variable [Základní/dodatečná proměnná]

Za základní proměnné se považují proměnné dané základními typy odběru vzorků, které jsou určující z hlediska koncepce šetření. Všechny ostatní proměnné se považují za další proměnné. Uvádět další proměnné není povinné.

Used as basis of advice (Y/N) [Základ pro doporučení]

Členský stát uvede, zda se očekává, že shromážděné údaje budou použity jako základ pro doporučení – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). V poli „Comments“ („Poznámky“) může členský stát uvést, o jaký typ doporučení se jedná (posouzení populace, integrované posouzení ekosystému, vnitrostátní doporučení atd.).

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

ODDÍL 2

ÚDAJE O RYBOLOVNÉ ČINNOSTI

Tabulka 2A

Strategie shromažďování údajů k proměnným týkajícím se rybolovné činnosti

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MS | Supra region | Region | Variable Group | Fishing technique | Length class | Metiers (level 6) | Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Y/N/I) | Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates | Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) | Additional data collection (Y/N) | Data collection scheme | Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips) | Comments |
| FRA | Severní Atlantik | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | Intenzita | Plavidla lovící pomocí vlečných sítí vlečených pomocí výložníků na bocích plavidla | 18–24 m | Všechna métier | I | Prodejní doklady | 50 % | Y | Šetření s pravděpodobnostním výběrem | 5 % | |
| FRA | Severní Atlantik | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | Intenzita | Plavidla lovící pomocí vlečných sítí vlečených pomocí výložníků na bocích plavidla | 40 m nebo delší | OTBDEF8090 | Y | Deníky, úpdaje ze systému sledování plavidel, prodejní doklady | 100 % | N | Žádný | NA | |
| FRA | Severní Atlantik | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | Vykládky | Plavidla lovící unášenou tenatovou sítí a/nebo pevnou sítí | 12–18 m | Všechna métier | I | Rybolovné výkazy, prodejní doklady | 75 % | Y | Nepřímé zjišťování | 10 % | |
| FRA | Severní Atlantik | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | Vykládky | | | Všechna métier | N | NA | NA | Y | Šetření s nepravděpodobnostním výběrem | 5 % | |
| FRA | Severní Atlantik | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | Kapacita | | | Všechna métier | I | Deníky, prodejní doklady | 90 % | Y | Úplné zjišťování | 100 % | |
| FRA | Severní Atlantik | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | | | | | | | | | | | |
| FRA | Severní Atlantik | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | | | | | | | | | | | |
| FRA | Severní Atlantik | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | | | | | | | | | | | |
| FRA | Severní Atlantik | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | | | | | | | | | | | |
| FRA | Severní Atlantik | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | | | | | | | | | | | |
| FRA | Severní Atlantik | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | | | | | | | | | | | |
| FRA | Severní Atlantik | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | | | | | | | | | | | |
| FRA | Severní Atlantik | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | | | | | | | | | | | |
| FRA | Severní Atlantik | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | | | | | | | | | | | |
| FRA | Středozemní moře a Černé moře | Středozemní moře a Černé moře | | | | | | | | | | | |
| FRA | Středozemní moře a Černé moře | Středozemní moře a Černé moře | | | | | | | | | | | |
| FRA | Středozemní moře a Černé moře | Středozemní moře a Černé moře | | | | | | | | | | | |
| FRA | Středozemní moře a Černé moře | Středozemní moře a Černé moře | | | | | | | | | | | |
| FRA | Středozemní moře a Černé moře | Středozemní moře a Černé moře | | | | | | | | | | | |
| FRA | Středozemní moře a Černé moře | Středozemní moře a Černé moře | | | | | | | | | | | |
| FRA | Středozemní moře a Černé moře | Středozemní moře a Černé moře | | | | | | | | | | | |
| FRA | Středozemní moře a Černé moře | Středozemní moře a Černé moře | | | | | | | | | | | |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MS

Supra region

Region

Variable Group

Fishing technique

Length class

Metiers (level 6)

Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Y/N/I)

Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates

Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips)

Additional data collection (Y/N)

Data collection scheme

Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips)

Comments

FRA

Severní Atlantik

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

Intenzita

Plavidla lovící pomocí vlečných sítí vlečených pomocí výložníků na bocích plavidla

18–24 m

Všechna métier

I

Prodejní doklady

50 %

Y

Šetření s pravděpodobnostním výběrem

5 %

FRA

Severní Atlantik

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

Intenzita

Plavidla lovící pomocí vlečných sítí vlečených pomocí výložníků na bocích plavidla

40 m nebo delší

OTBDEF8090

Y

Deníky, úpdaje ze systému sledování plavidel, prodejní doklady

100 %

N

Žádný

NA

FRA

Severní Atlantik

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

Vykládky

Plavidla lovící unášenou tenatovou sítí a/nebo pevnou sítí

12–18 m

Všechna métier

I

Rybolovné výkazy, prodejní doklady

75 %

Y

Nepřímé zjišťování

10 %

FRA

Severní Atlantik

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

Vykládky

Všechna métier

N

NA

NA

Y

Šetření s nepravděpodobnostním výběrem

5 %

FRA

Severní Atlantik

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

Kapacita

Všechna métier

I

Deníky, prodejní doklady

90 %

Y

Úplné zjišťování

100 %

FRA

Severní Atlantik

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

FRA

Severní Atlantik

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

FRA

Severní Atlantik

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

FRA

Severní Atlantik

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

FRA

Severní Atlantik

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

FRA

Severní Atlantik

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

FRA

Severní Atlantik

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

FRA

Severní Atlantik

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

FRA

Severní Atlantik

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

FRA

Středozemní moře a Černé moře

Středozemní moře a Černé moře

FRA

Středozemní moře a Černé moře

Středozemní moře a Černé moře

FRA

Středozemní moře a Černé moře

Středozemní moře a Černé moře

FRA

Středozemní moře a Černé moře

Středozemní moře a Černé moře

FRA

Středozemní moře a Černé moře

Středozemní moře a Černé moře

FRA

Středozemní moře a Černé moře

Středozemní moře a Černé moře

FRA

Středozemní moře a Černé moře

Středozemní moře a Černé moře

FRA

Středozemní moře a Černé moře

Středozemní moře a Černé moře

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky kapitoly III odst. 4 víceletého programu Unie a článku 2 a čl. 4 odst. 2 písm. a) tohoto rozhodnutí. V této tabulce se uvádí a popisuje metoda použitá k odhadu reprezentativních vzorků v případech, kdy se údaje nezaznamenávají podle nařízení (EU) č. 1224/2009, nebo v případech, kdy údaje shromážděné podle uvedeného nařízení nemají pro zamýšlené vědecké účely potřebnou úroveň agregace.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| Supra region [Nadregion] | Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně III). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“). |
| Region | Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“). |
| Variable group [Skupina proměnných] | Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 4 víceletého programu Unie. Lze použít jednu proměnnou, a nikoliv skupinu proměnných, pokud se u různých proměnných v téže skupině proměnných používají různé zdroje. |
| Fishing technique [Technika rybolovu] | Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(B) víceletého programu Unie. Případy, kdy byla dotčená skupina sdružena pro účely shromažďování údajů s jinou skupinou či skupinami, se označí hvězdičkou. Nečinná plavidla se uvádějí v samostatné skupině. |
| Length class [Délková třída] |
| Metiers (level 6) [Métier (úrovně 6)] | Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 2 víceletého programu Unie. Uvádí se pouze, pokud má členský stát zvláštní oporu výběru, vymezenou na základě „metier by segment“ („métier podle skupiny“). Pokud tomu tak není, může členský stát uvést „all metiers“ („všechna métier“), ovšem dotčené informace je třeba uvést podle „fleet segment by metiers“ („skupina loďstva podle métier“). |
| Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Y/N/I)]Údaje shromažďované podle nařízení o kontrole jsou vhodné pro vědecké účely] | Členský stát uvede „Y“ („ano“), „N“ („ne“), nebo „I“ („nedostatečné“). |
| Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates [Typ údajů shromažďovaných podle nařízení o kontrole, které se používají k výpočtu odhadů] | Členský stát uvede typ shromažďovaných údajů: lodní deníky, prodejní doklady, údaje ze systému sledování plavidel, rybolovné výkazy atd. |
| Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) [Očekávaná míra pokrytí u údajů shromažďovaných podle nařízení o kontrole (v % rybářských výjezdů)] | Ke každému zdroji údajů se jakožto ukazatel pro rámec zajištění kvality a kontroly kvality uvede plánovaná procentuální míra pokrytí odhadnutá na základě rybářských výjezdů. |
| Additional data collection (Y/N) [Další shromažďování údajů] | Členský stát uvede, zda se plánuje další shromažďování údajů – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). |
| Data collection scheme [Režim shromažďování údajů] | Členský stát uvede, jaký režim shromažďování údajů se používá: šetření s pravděpodobnostním výběrem, šetření s nepravděpodobnostním výběrem, nepřímé zjišťování, úplné zjišťování, žádný atd. |
| Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips)]Plánovaná míra pokrytí u údajů shromažďovaných doplňkově (v % rybářských výjezdů)] | Ke každému zdroji údajů se jakožto ukazatel pro rámec zajištění kvality a kontroly kvality uvede plánovaná procentuální míra pokrytí odhadnutá na základě rybářských výjezdů. |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

Supra region [Nadregion]

Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně III). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“).

Region

Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“).

Variable group [Skupina proměnných]

Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 4 víceletého programu Unie. Lze použít jednu proměnnou, a nikoliv skupinu proměnných, pokud se u různých proměnných v téže skupině proměnných používají různé zdroje.

Fishing technique [Technika rybolovu]

Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(B) víceletého programu Unie. Případy, kdy byla dotčená skupina sdružena pro účely shromažďování údajů s jinou skupinou či skupinami, se označí hvězdičkou. Nečinná plavidla se uvádějí v samostatné skupině.

Length class [Délková třída]

Metiers (level 6) [Métier (úrovně 6)]

Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 2 víceletého programu Unie. Uvádí se pouze, pokud má členský stát zvláštní oporu výběru, vymezenou na základě „metier by segment“ („métier podle skupiny“). Pokud tomu tak není, může členský stát uvést „all metiers“ („všechna métier“), ovšem dotčené informace je třeba uvést podle „fleet segment by metiers“ („skupina loďstva podle métier“).

Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Y/N/I)]Údaje shromažďované podle nařízení o kontrole jsou vhodné pro vědecké účely]

Členský stát uvede „Y“ („ano“), „N“ („ne“), nebo „I“ („nedostatečné“).

Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates [Typ údajů shromažďovaných podle nařízení o kontrole, které se používají k výpočtu odhadů]

Členský stát uvede typ shromažďovaných údajů: lodní deníky, prodejní doklady, údaje ze systému sledování plavidel, rybolovné výkazy atd.

Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) [Očekávaná míra pokrytí u údajů shromažďovaných podle nařízení o kontrole (v % rybářských výjezdů)]

Ke každému zdroji údajů se jakožto ukazatel pro rámec zajištění kvality a kontroly kvality uvede plánovaná procentuální míra pokrytí odhadnutá na základě rybářských výjezdů.

Additional data collection (Y/N) [Další shromažďování údajů]

Členský stát uvede, zda se plánuje další shromažďování údajů – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“).

Data collection scheme [Režim shromažďování údajů]

Členský stát uvede, jaký režim shromažďování údajů se používá: šetření s pravděpodobnostním výběrem, šetření s nepravděpodobnostním výběrem, nepřímé zjišťování, úplné zjišťování, žádný atd.

Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips)]Plánovaná míra pokrytí u údajů shromažďovaných doplňkově (v % rybářských výjezdů)]

Ke každému zdroji údajů se jakožto ukazatel pro rámec zajištění kvality a kontroly kvality uvede plánovaná procentuální míra pokrytí odhadnutá na základě rybářských výjezdů.

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

Textové pole 2A

Strategie shromažďování údajů k proměnným týkajícím se rybolovné činnosti

Obecná poznámka: Tímto polem se plní požadavky kapitoly III odst. 4 víceletého programu Unie a článku 2, čl. 4 odst. 2 písm. b) a čl. 5 odst. 2 tohoto rozhodnutí. Popisuje se v něm metoda použitá k odhadu reprezentativních vzorků v případech, kdy se údaje nezaznamenávají podle nařízení (EU) č. 1224/2009, nebo v případech, kdy údaje shromážděné podle uvedeného nařízení nemají pro zamýšlené vědecké účely potřebnou úroveň agregace.

| 1. | Popis metodik, které se použijí ke křížovému ověření jednotlivých zdrojů údajů. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Popis metodik, které se použijí k odhadu hodnoty vykládek. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Popis metodik, které se použijí k odhadu průměrné ceny (doporučuje se použít vážené průměry pro jednotlivé výjezdy). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Popis metodik, které se použijí k plánování shromažďování doplňkových údajů (metodika plánu výběru, typ shromažďovaných údajů, četnost shromažďování atd.). |
| --- | --- |

4.

(nejvýše 900 slov na region)

ODDÍL 3

HOSPODÁŘSKÉ A SOCIÁLNÍ ÚDAJE

Tabulka 3A

Skupiny základního souboru, pro které se shromažďují hospodářské a sociální údaje o rybolovu

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MS | Supra region | Fishing technique | Length class | Type of variables (E/S) | Variable | Data Source | Type of data collection scheme | Frequency | Planned sample rate % | Comments |
| ESP | Baltské moře, Severní moře, východní část Severního ledového oceánu, severní Atlantský oceán | Plavidla lovící pomocí vlečných sítí vlečených pomocí výložníků na bocích plavidla | 18–24 m | E | Hrubá hodnota vykládek | Dotazníky | A – úplné zjišťování | | | |
| ESP | Baltské moře, Severní moře, východní část Severního ledového oceánu, severní Atlantský oceán | Plavidla lovící pomocí vlečných sítí vlečených pomocí výložníků na bocích plavidla | 40 m nebo delší | E | Jiné příjmy | Dotazníky | B – šetření s pravděpodobnostním výběrem | | | |
| ESP | Středozemní moře a Černé moře | Plavidla lovící unášenou tenatovou sítí a/nebo pevnou sítí | 12–18 m | E | Mzdy a platy posádky | Dotazníky | C – šetření s nepravděpodobnostním výběrem | | | |
| | | | | S | Zaměstnanost podle pohlaví | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MS

Supra region

Fishing technique

Length class

Type of variables (E/S)

Variable

Data Source

Type of data collection scheme

Frequency

Planned sample rate %

Comments

ESP

Baltské moře, Severní moře, východní část Severního ledového oceánu, severní Atlantský oceán

Plavidla lovící pomocí vlečných sítí vlečených pomocí výložníků na bocích plavidla

18–24 m

E

Hrubá hodnota vykládek

Dotazníky

A – úplné zjišťování

ESP

Baltské moře, Severní moře, východní část Severního ledového oceánu, severní Atlantský oceán

Plavidla lovící pomocí vlečných sítí vlečených pomocí výložníků na bocích plavidla

40 m nebo delší

E

Jiné příjmy

Dotazníky

B – šetření s pravděpodobnostním výběrem

ESP

Středozemní moře a Černé moře

Plavidla lovící unášenou tenatovou sítí a/nebo pevnou sítí

12–18 m

E

Mzdy a platy posádky

Dotazníky

C – šetření s nepravděpodobnostním výběrem

S

Zaměstnanost podle pohlaví

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky kapitoly III odst. 5 písm. a) a b) víceletého programu Unie a článků 2 a 3 a čl. 4 odst. 1 a 2 tohoto rozhodnutí. V této tabulce se uvádějí údaje shromažďované podle tabulek 5(A) a 6 víceletého programu Unie. V této tabulce se podává přehled základního souboru pro hospodářské a sociální údaje v odvětví rybolovu.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| Supra region [Nadregion] | Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně III). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“). |
| Fishing technique [Technika rybolovu] | Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(B) víceletého programu Unie. Případy, kdy byla dotčená skupina sdružena pro účely shromažďování údajů s jinou skupinou čiskupinami, se označí hvězdičkou. Nečinná plavidla se uvádějí v samostatné skupině. |
| Length class [Délková třída] |
| Type of variables (E/S) [Typ proměnných] | Členský stát uvede kategorii, do níž proměnné spadají: „E“ („hospodářské“), nebo „S“ („sociální“), a to na základě tabulky 5(A) víceletého programu Unie v případě hospodářských proměnných a na základě tabulky 6 víceletého programu Unie v případě sociálních proměnných. |
| Variable [Proměnná] | Členský stát se v případě hospodářských proměnných řídí názvoslovím použitým v druhém sloupci tabulky 5(A) víceletého programu Unie a v případě sociálních proměnných názvoslovím použitým v tabulce 6 víceletého programu Unie. |
| Data source [Zdroj údajů] | Členský stát uvede zdroje údajů, které použil (lodní deníky, prodejní doklady, účty, dotazníky atd.). Zdroje údajů se jasně uvedou pro každou jednotlivou proměnnou. |
| Type of data collection scheme [Typ režimu shromažďování údajů] | Členský stát u dotčeného režimu shromažďování údajů uvede jeden z těchto kódů: A – úplné zjišťování; B – šetření s pravděpodobnostním výběrem; C – šetření s nepravděpodobnostním výběrem; D – nepřímé zjišťování. Pokud se dotčená proměnná neshromažďuje přímo, nýbrž se provádí její odhad, uvede se „indirect survey“ („nepřímé zjišťování“). V tomto případě se dotčený režim shromažďování údajů a metoda odhadu dále vysvětlí v textovém poli 3A této přílohy. |
| Frequency [Četnost] | Členský stát uvede četnost, s níž mají být hospodářské a sociální údaje shromažďovány, podle kapitoly III odst. 5 písm. a) písm. b) víceletého programu Unie. |
| Planned sample rate % [Plánovaná míra odběru vzorků (v %)] | Plánovaná míra odběru vzorků (v %) je založena na základním souboru loďstva, který je vymezen plavidly zapsanými v rejstříku rybářského loďstva Unie k 31. prosinci a veškerými činnými plavidly, jež za dotčený rok alespoň jeden den loví ryby. Pokud se v případě některých proměnných shromažďování údajů neprovádí, vyplní se do sloupce „Planned sample rate (%)“ písmeno „N“ („ne“). Plánovanou míru odběru vzorků lze upravit na základě aktualizovaných informací o celkovém základním souboru (z rejstříku rybářského loďstva Unie). |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

Supra region [Nadregion]

Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně III). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“).

Fishing technique [Technika rybolovu]

Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(B) víceletého programu Unie. Případy, kdy byla dotčená skupina sdružena pro účely shromažďování údajů s jinou skupinou čiskupinami, se označí hvězdičkou. Nečinná plavidla se uvádějí v samostatné skupině.

Length class [Délková třída]

Type of variables (E/S) [Typ proměnných]

Členský stát uvede kategorii, do níž proměnné spadají: „E“ („hospodářské“), nebo „S“ („sociální“), a to na základě tabulky 5(A) víceletého programu Unie v případě hospodářských proměnných a na základě tabulky 6 víceletého programu Unie v případě sociálních proměnných.

Variable [Proměnná]

Členský stát se v případě hospodářských proměnných řídí názvoslovím použitým v druhém sloupci tabulky 5(A) víceletého programu Unie a v případě sociálních proměnných názvoslovím použitým v tabulce 6 víceletého programu Unie.

Data source [Zdroj údajů]

Členský stát uvede zdroje údajů, které použil (lodní deníky, prodejní doklady, účty, dotazníky atd.). Zdroje údajů se jasně uvedou pro každou jednotlivou proměnnou.

Type of data collection scheme [Typ režimu shromažďování údajů]

Členský stát u dotčeného režimu shromažďování údajů uvede jeden z těchto kódů: A – úplné zjišťování; B – šetření s pravděpodobnostním výběrem; C – šetření s nepravděpodobnostním výběrem; D – nepřímé zjišťování. Pokud se dotčená proměnná neshromažďuje přímo, nýbrž se provádí její odhad, uvede se „indirect survey“ („nepřímé zjišťování“). V tomto případě se dotčený režim shromažďování údajů a metoda odhadu dále vysvětlí v textovém poli 3A této přílohy.

Frequency [Četnost]

Členský stát uvede četnost, s níž mají být hospodářské a sociální údaje shromažďovány, podle kapitoly III odst. 5 písm. a) písm. b) víceletého programu Unie.

Planned sample rate % [Plánovaná míra odběru vzorků (v %)]

Plánovaná míra odběru vzorků (v %) je založena na základním souboru loďstva, který je vymezen plavidly zapsanými v rejstříku rybářského loďstva Unie k 31. prosinci a veškerými činnými plavidly, jež za dotčený rok alespoň jeden den loví ryby. Pokud se v případě některých proměnných shromažďování údajů neprovádí, vyplní se do sloupce „Planned sample rate (%)“ písmeno „N“ („ne“). Plánovanou míru odběru vzorků lze upravit na základě aktualizovaných informací o celkovém základním souboru (z rejstříku rybářského loďstva Unie).

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

Textové pole 3A

Skupiny základního souboru, pro které se shromažďují hospodářské a sociální údaje o rybolovu

Obecná poznámka: Tímto polem se plní požadavky kapitoly III odst. 5 písm. a) a b) víceletého programu Unie a článku 2, čl. 4 odst. 1, 2 a 5 a čl. 5 odst. 2 tohoto rozhodnutí. Uvádějí se v něm údaje shromažďované podle tabulek 5(A) a 6 víceletého programu Unie.

| 1. | Popis metodik, které se použijí k výběru jednotlivých zdrojů údajů. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Popis metodik, které se použijí k výběru jednotlivých typů shromažďování údajů. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Popis metodik, které se použijí k volbě opory výběru a rozpisu rozdělení. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Popis metodik, které se použijí v postupech odhadování. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Popis metodik, které se použijí v oblasti kvality údajů. |
| --- | --- |

5.

(nejvýše 900 slov na region)

Pilotní studie 3

Údaje o zaměstnanosti podle úrovně vzdělání a státní příslušnosti

Obecná poznámka: Tímto polem se plní požadavky kapitoly III odst. 5 písm. b) a odst. 6 písm. b) víceletého programu Unie a článku 2 a čl. 3 odst. 3 písm. c) tohoto rozhodnutí. Uvádějí se v něm údaje shromažďované podle tabulky 6 víceletého programu Unie.

| 1. | Cíl pilotní studie |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trvání pilotní studie |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metodika a očekávané výstupy pilotní studie |
| --- | --- |

3.

(nejvýše 900 slov)

Tabulka 3B

Skupiny základního souboru, pro které se shromažďují hospodářské a sociální údaje o akvakultuře

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MS | Techniques | Species group | Type of variables (E/S) | Variable | Data source | Type of data collection scheme | Threshold (Y/N) | Frequency | Planned sample rate % | Comments |
| DEU | Líhně a sádky | Jiné mořské ryby | E | Obrat | Finanční výkazy | A – úplné zjišťování | | | | |
| DEU | Klece | Mořčák evropský a růžicha šedá | E | Náklady na energii | Dotazníky | B – šetření s pravděpodobnostním výběrem | | | | |
| DEU | Klece | Losos obecný | E | ENáklady na energii | Dotazníky | C – šetření s nepravděpodobnostním výběrem | | | | |
| | | | S | Neplacená pracovní síla podle pohlaví | | | | | | |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MS

Techniques

Species group

Type of variables (E/S)

Variable

Data source

Type of data collection scheme

Threshold (Y/N)

Frequency

Planned sample rate %

Comments

DEU

Líhně a sádky

Jiné mořské ryby

E

Obrat

Finanční výkazy

A – úplné zjišťování

DEU

Klece

Mořčák evropský a růžicha šedá

E

Náklady na energii

Dotazníky

B – šetření s pravděpodobnostním výběrem

DEU

Klece

Losos obecný

E

ENáklady na energii

Dotazníky

C – šetření s nepravděpodobnostním výběrem

S

Neplacená pracovní síla podle pohlaví

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky kapitoly III odst. 6 písm. a) a b) a kapitoly V víceletého programu Unie a článků 2 a 3 a čl. 4 odst. 1 tohoto rozhodnutí. V této tabulce se uvádějí údaje shromažďované podle tabulek 6 a 7 víceletého programu Unie. V této tabulce se podává přehled o shromažďování hospodářských a sociálních údajů o odvětví akvakultury.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| Techniques [Techniky] | Pokud jde o členění, jež se použije při shromažďování údajů o akvakultuře, členský stát se řídí tabulkou 9 víceletého programu Unie. |
| Species group [Skupina druhů] |
| Type of variables (E/S) [Typ proměnných] | Členský stát uvede kategorii, do níž proměnné spadají: „E“ („hospodářské“), nebo „S“ („sociální“), a to na základě tabulky 7 víceletého programu Unie v případě hospodářských proměnných a na základě tabulky 6 víceletého programu Unie v případě sociálních proměnných. |
| Variable [Proměnná] | Členský stát se v případě hospodářských proměnných řídí názvoslovím použitým v druhém sloupci tabulky 7 víceletého programu Unie a v případě sociálních proměnných názvoslovím použitým v tabulce 6 víceletého programu Unie. |
| Datat source [Zdroj údajů] | Členský stát uvede zdroje údajů, které použil (účty, dotazníky atd.). Zdroje údajů se jasně uvedou pro každou jednotlivou proměnnou. |
| Type of data collection scheme [Typ režimu shromažďování údajů] | Členský stát u dotčeného režimu shromažďování údajů uvede jeden z těchto kódů: A – úplné zjišťování; B – šetření s pravděpodobnostním výběrem; C – šetření s nepravděpodobnostním výběrem; D – nepřímé zjišťování. Pokud se dotčená proměnná neshromažďuje přímo, nýbrž se provádí její odhad, uvede se nepřímé zjišťování. V tomto případě se dotčený režim shromažďování údajů a metoda odhadu dále vysvětlí v textovém poli 3B této přílohy. |
| Threshold (Y/N) [Prahová hodnota] | Členský stát uvede, zda se použije prahová hodnota podle kapitoly V víceletého programu Unie – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). |
| Frequency [Četnost] | Členský stát uvede četnost, s níž mají být hospodářské a sociální údaje shromažďovány, podle kapitoly III odst. 6 písm. a) a b) víceletého programu Unie. |
| Planned sample rate % [Plánovaná míra odběru vzorků (v %)] | Plánovaná míra odběru vzorků (v %) je založena na základním souboru vymezeném v kapitole III odst. 6 písm. a) víceletého programu Unie. Pokud se v případě některých proměnných shromažďování údajů neprovádí, vyplní se do sloupce „Planned sample rate (%)“ písmeno „N“ („ne“). Plánovanou míru odběru vzorků lze upravit na základě aktualizovaných informací o celkovém základním souboru. |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

Techniques [Techniky]

Pokud jde o členění, jež se použije při shromažďování údajů o akvakultuře, členský stát se řídí tabulkou 9 víceletého programu Unie.

Species group [Skupina druhů]

Type of variables (E/S) [Typ proměnných]

Členský stát uvede kategorii, do níž proměnné spadají: „E“ („hospodářské“), nebo „S“ („sociální“), a to na základě tabulky 7 víceletého programu Unie v případě hospodářských proměnných a na základě tabulky 6 víceletého programu Unie v případě sociálních proměnných.

Variable [Proměnná]

Členský stát se v případě hospodářských proměnných řídí názvoslovím použitým v druhém sloupci tabulky 7 víceletého programu Unie a v případě sociálních proměnných názvoslovím použitým v tabulce 6 víceletého programu Unie.

Datat source [Zdroj údajů]

Členský stát uvede zdroje údajů, které použil (účty, dotazníky atd.). Zdroje údajů se jasně uvedou pro každou jednotlivou proměnnou.

Type of data collection scheme [Typ režimu shromažďování údajů]

Členský stát u dotčeného režimu shromažďování údajů uvede jeden z těchto kódů: A – úplné zjišťování; B – šetření s pravděpodobnostním výběrem; C – šetření s nepravděpodobnostním výběrem; D – nepřímé zjišťování. Pokud se dotčená proměnná neshromažďuje přímo, nýbrž se provádí její odhad, uvede se nepřímé zjišťování. V tomto případě se dotčený režim shromažďování údajů a metoda odhadu dále vysvětlí v textovém poli 3B této přílohy.

Threshold (Y/N) [Prahová hodnota]

Členský stát uvede, zda se použije prahová hodnota podle kapitoly V víceletého programu Unie – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“).

Frequency [Četnost]

Členský stát uvede četnost, s níž mají být hospodářské a sociální údaje shromažďovány, podle kapitoly III odst. 6 písm. a) a b) víceletého programu Unie.

Planned sample rate % [Plánovaná míra odběru vzorků (v %)]

Plánovaná míra odběru vzorků (v %) je založena na základním souboru vymezeném v kapitole III odst. 6 písm. a) víceletého programu Unie. Pokud se v případě některých proměnných shromažďování údajů neprovádí, vyplní se do sloupce „Planned sample rate (%)“ písmeno „N“ („ne“). Plánovanou míru odběru vzorků lze upravit na základě aktualizovaných informací o celkovém základním souboru.

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

Textové pole 3B

Skupiny základního souboru, pro které se shromažďují hospodářské a sociální údaje o akvakultuře

Obecná poznámka: Tímto polem se plní požadavky kapitoly III odst. 6 písm. a) a b) víceletého programu Unie a článku 2, čl. 4 odst. 1 a 5 a čl. 5 odst. 2 tohoto rozhodnutí. Uvádějí se v něm údaje shromažďované podle tabulek 6 a 7 víceletého programu Unie.

| 1. | Popis metodik, které se použijí k výběru jednotlivých zdrojů údajů. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Popis metodik, které se použijí k výběru jednotlivých typů shromažďování údajů. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Popis metodik, které se použijí k volbě opory výběru a rozpisu rozdělení. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Popis metodik, které se použijí v postupech odhadování. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Popis metodik, které se použijí v oblasti kvality údajů. |
| --- | --- |

5.

(nejvýše 1 000 slov)

Pilotní studie 4

Environmentální údaje o akvakultuře

Obecná poznámka: Tímto polem se plní požadavky kapitoly III odst. 6 písm. c) víceletého programu Unie a článku 2 a čl. 4 odst. 3 písm. d) tohoto rozhodnutí. Uvádějí se v něm údaje shromažďované podle tabulky 8 víceletého programu Unie.

| 1. | Cíl pilotní studie |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trvání pilotní studie |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metodika a očekávané výstupy pilotní studie |
| --- | --- |

3.

(nejvýše 900 slov)

Tabulka 3C

Skupiny základního souboru, pro které se shromažďují hospodářské a sociální údaje o zpracovatelském odvětví

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MS | Segment | Type of variables (E/S) | Variables | Data sources | Type of data collection scheme | Frequency | Planned sample rate % | Comments |
| ESP | Společnosti s ≤ 10 zaměstnanci | E | Obrat | Finanční výkazy | B – šetření s pravděpodobnostním výběrem | | | |
| ESP | Společnosti s 11–49 zaměstnanci | E | Další provozní náklady | Dotazníky | B – šetření s pravděpodobnostním výběrem | | | |
| ESP | Společnosti s 50–250 zaměstnanci | E | Další provozní náklady | Dotazníky | A – úplné zjišťování | | | |
| ESP | Společnosti s > 250 zaměstnanci | E | Jiné příjmy | Dotazníky | B – šetření s pravděpodobnostním výběrem | | | |
| ESP | | S | Neplacená pracovní síla podle pohlaví | | | | | |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MS

Segment

Type of variables (E/S)

Variables

Data sources

Type of data collection scheme

Frequency

Planned sample rate %

Comments

ESP

Společnosti s ≤ 10 zaměstnanci

E

Obrat

Finanční výkazy

B – šetření s pravděpodobnostním výběrem

ESP

Společnosti s 11–49 zaměstnanci

E

Další provozní náklady

Dotazníky

B – šetření s pravděpodobnostním výběrem

ESP

Společnosti s 50–250 zaměstnanci

E

Další provozní náklady

Dotazníky

A – úplné zjišťování

ESP

Společnosti s > 250 zaměstnanci

E

Jiné příjmy

Dotazníky

B – šetření s pravděpodobnostním výběrem

ESP

S

Neplacená pracovní síla podle pohlaví

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky poznámky pod čarou č. 6 v kapitole III odst. 1.1 písm. d) víceletého programu Unie a článků 2 a 3 a čl. 4 odst. 1 tohoto rozhodnutí. V této tabulce se uvádějí údaje shromažďované podle tabulky 11 víceletého programu Unie. V této tabulce se podává přehled o shromažďování hospodářských a sociálních údajů o zpracovatelském odvětví. Uvádí se údaje shromažďované u proměnných, které nepokrývá Eurostat či u kterých je zapotřebí dalšího odběru vzorků. Hospodářské údaje se shromažďují o společnostech zpracovávajících ryby s méně než 10 zaměstnanci i o společnostech, které provozují zpracování ryb jako vedlejší činnost, a rovněž o neplacené pracovní síle a surovinách. U společností všech velikostí se shromažďují údaje o zaměstnanosti v členění podle pohlaví.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| Segment [Skupina] | Jako kritérium členění se použije počet zaměstnanců. Doporučuje se toto členění: společnosti s ≤ 10 zaměstnanci; společnosti s 11–49 zaměstnanci; společnosti s 50–250 zaměstnanci; společnosti s > 250 zaměstnanci. |
| Type of variables (E/S) [Typ proměnných] | Členský stát uvede kategorii, do níž proměnné spadají: „E“ (hospodářské), nebo „S“ (sociální), a to na základě tabulky 11 víceletého programu Unie. |
| Varaibles [Proměnné] | Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 11 víceletého programu Unie. |
| Data sources [Zdroje údajů] | Členský stát uvede zdroje údajů, které použil (účty, dotazníky atd.). Zdroje údajů se jasně uvedou pro každou jednotlivou proměnnou. |
| Type of data collection scheme [Typ režimu shromažďování údajů] | Členský stát u dotčeného režimu shromažďování údajů uvede jeden z těchto kódů: A – úplné zjišťování; B – šetření s pravděpodobnostním výběrem; C – šetření s nepravděpodobnostním výběrem; D – nepřímé zjišťování. Pokud se dotčená proměnná neshromažďuje přímo, nýbrž se provádí její odhad, uvede se nepřímé zjišťování. V tomto případě se dotčený režim shromažďování údajů a metoda odhadu dále vysvětlí v textovém poli 3C této přílohy. |
| Frequency [Četnost] | Členský stát uvede četnost, s níž se musí hospodářské a sociální údaje shromažďovat. |
| Planned sample rate % [Plánovaná míra odběru vzorků (v %)] | Plánovaná míra odběru vzorků (v %) je založena na základním souboru. Pokud se v případě některých proměnných shromažďování údajů neprovádí, vyplní se do sloupce „Planned sample rate (%)“ písmeno „N“ („ne“). Plánovanou míru odběru vzorků lze upravit na základě aktualizovaných informací o celkovém základním souboru. |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

Segment [Skupina]

Jako kritérium členění se použije počet zaměstnanců. Doporučuje se toto členění: společnosti s ≤ 10 zaměstnanci; společnosti s 11–49 zaměstnanci; společnosti s 50–250 zaměstnanci; společnosti s > 250 zaměstnanci.

Type of variables (E/S) [Typ proměnných]

Členský stát uvede kategorii, do níž proměnné spadají: „E“ (hospodářské), nebo „S“ (sociální), a to na základě tabulky 11 víceletého programu Unie.

Varaibles [Proměnné]

Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 11 víceletého programu Unie.

Data sources [Zdroje údajů]

Členský stát uvede zdroje údajů, které použil (účty, dotazníky atd.). Zdroje údajů se jasně uvedou pro každou jednotlivou proměnnou.

Type of data collection scheme [Typ režimu shromažďování údajů]

Členský stát u dotčeného režimu shromažďování údajů uvede jeden z těchto kódů: A – úplné zjišťování; B – šetření s pravděpodobnostním výběrem; C – šetření s nepravděpodobnostním výběrem; D – nepřímé zjišťování. Pokud se dotčená proměnná neshromažďuje přímo, nýbrž se provádí její odhad, uvede se nepřímé zjišťování. V tomto případě se dotčený režim shromažďování údajů a metoda odhadu dále vysvětlí v textovém poli 3C této přílohy.

Frequency [Četnost]

Členský stát uvede četnost, s níž se musí hospodářské a sociální údaje shromažďovat.

Planned sample rate % [Plánovaná míra odběru vzorků (v %)]

Plánovaná míra odběru vzorků (v %) je založena na základním souboru. Pokud se v případě některých proměnných shromažďování údajů neprovádí, vyplní se do sloupce „Planned sample rate (%)“ písmeno „N“ („ne“). Plánovanou míru odběru vzorků lze upravit na základě aktualizovaných informací o celkovém základním souboru.

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

Textové pole 3C

Skupiny základního souboru, pro které se shromažďují hospodářské a sociální údaje o zpracovatelském odvětví

Obecná poznámka: Tímto polem se plní požadavky poznámky pod čarou č. 6 v kapitole III odst. 1.1 písm. d) víceletého programu Unie a článku 2, čl. 4 odst. 1 a 5 a čl. 5 odst. 2 tohoto rozhodnutí. Uvádějí se v něm údaje shromažďované podle tabulky 11 víceletého programu Unie.

| 1. | Popis metodik, které se použijí k výběru jednotlivých zdrojů údajů. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Popis metodik, které se použijí k výběru jednotlivých typů shromažďování údajů. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Popis metodik, které se použijí k volbě opory výběru a rozpisu rozdělení. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Popis metodik, které se použijí v postupech odhadování. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Popis metodik, které se použijí v oblasti kvality údajů. |
| --- | --- |

5.

(nejvýše 1 000 slov)

ODDÍL 4

STRATEGIE ODBĚRU VZORKŮ KE ZJIŠTĚNÍ BIOLOGICKÝCH ÚDAJŮ V PŘÍPADĚ KOMERČNÍHO RYBOLOVU

Tabulka 4A

Popis plánu odběru vzorků ke zjištění biologických údajů

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MS | MS participating in sampling | Region | RFMO/RF O/IO | Sub-area / Fishing ground | Scheme | Stratum ID code | PSU type | Catch fractions covered | Species/ Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions | Seasonality (Temporal strata) | Reference years | Average Number of PSU during the reference years | Planned number of PSUs | Comments |
| GBR | | NSEA NA | | | Druhy žijící při dně (na moři) | SCT SD1-5 | Plavidlo x výjezd | | | Jednou za rok | | ~ 4 000 | 40 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Druhy žijící při dně (na moři) | SCT SD2-5 | Plavidlo x výjezd | | | Jednou za rok | | ~ 500 | 10 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Druhy žijící při dně (na moři) | SCT SD3-5 | Plavidlo x výjezd | | | Jednou za rok | | ~ 2 000 | 6 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Druhy žijící při dně (na moři) | SCT SD4-5 | Plavidlo x výjezd | | | Jednou za rok | | ~ 750 | 20 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Druhy žijící při dně (na moři) | SCT SD5-5 | Plavidlo x výjezd | | | Jednou za rok | | ~ 15 000 | 6 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Druhy žijící při dně (na břehu) | SCT LD1-4 | Přístav x den | | | Jednou za rok | | ~ 345 | 60 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Druhy žijící při dně (na břehu) | SCT LD2-4 | Přístav x den | | | Jednou za rok | | ~ 7 000 | 20 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Druhy žijící při dně (na břehu) | SCT LD3-4 | Přístav x den | | | Jednou za rok | | ~ 3 000 | 25 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Druhy žijící při dně (na břehu) | SCT LD4-4 | Přístav x den | | | Jednou za rok | | ~ 1 000 | 30 | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | Severní Atlantik | NAFO | NAFO | Odběr vzorků na moři | L3 | Výjezd plavidla | | | Jednou za rok | 2015–2017 | 71 | 9 | |
| | | Jiné regiony | IOTC | FAO 51 + 57 | Odběr vzorků na břehu | T18 | Výjezd plavidla | | | Jednou za rok | 2015–2017 | 157 | 120 | |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MS

MS participating in sampling

Region

RFMO/RF O/IO

Sub-area / Fishing ground

Scheme

Stratum ID code

PSU type

Catch fractions covered

Species/ Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions

Seasonality (Temporal strata)

Reference years

Average Number of PSU during the reference years

Planned number of PSUs

Comments

GBR

NSEA NA

Druhy žijící při dně (na moři)

SCT SD1-5

Plavidlo x výjezd

Jednou za rok

~ 4 000

40

GBR

NSEA NA

Druhy žijící při dně (na moři)

SCT SD2-5

Plavidlo x výjezd

Jednou za rok

~ 500

10

GBR

NSEA NA

Druhy žijící při dně (na moři)

SCT SD3-5

Plavidlo x výjezd

Jednou za rok

~ 2 000

6

GBR

NSEA NA

Druhy žijící při dně (na moři)

SCT SD4-5

Plavidlo x výjezd

Jednou za rok

~ 750

20

GBR

NSEA NA

Druhy žijící při dně (na moři)

SCT SD5-5

Plavidlo x výjezd

Jednou za rok

~ 15 000

6

GBR

NSEA NA

Druhy žijící při dně (na břehu)

SCT LD1-4

Přístav x den

Jednou za rok

~ 345

60

GBR

NSEA NA

Druhy žijící při dně (na břehu)

SCT LD2-4

Přístav x den

Jednou za rok

~ 7 000

20

GBR

NSEA NA

Druhy žijící při dně (na břehu)

SCT LD3-4

Přístav x den

Jednou za rok

~ 3 000

25

GBR

NSEA NA

Druhy žijící při dně (na břehu)

SCT LD4-4

Přístav x den

Jednou za rok

~ 1 000

30

Severní Atlantik

NAFO

NAFO

Odběr vzorků na moři

L3

Výjezd plavidla

Jednou za rok

2015–2017

71

9

Jiné regiony

IOTC

FAO 51 + 57

Odběr vzorků na břehu

T18

Výjezd plavidla

Jednou za rok

2015–2017

157

120

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky článku 3, čl. 4 odst. 4 a článku 8 tohoto rozhodnutí, přičemž tato tabulka tvoří také základ pro splnění požadavků kapitoly III odst. 2 písm. a) bodu i) víceletého programu Unie. V této tabulce se odkazuje na údaje shromažďované podle tabulek 1(A), 1(B) a 1(C) víceletého programu Unie. V této tabulce se uvedou všechny režimy odběru vzorků závislé na rybolovu v členském státě. Členský stát uvede vrstvy v rámci režimu, typ primární jednotky výběru a předpokládaný počet primárních jednotek výběru, který bude v roce předložení k dispozici. U každé vrstvy členský stát zaznamená plánovaný počet primárních jednotek výběru.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| MS participating in sampling [ČS účastnící se odběru vzorků] | Pokud se odběr vzorků provádí v rámci regionálně koordinovaného programu, uvedou se všechny zúčastněné členské státy. V opačném případě se uvede členský stát, jenž za odběr vzorků odpovídá. Případné vazby na plánovanou regionální a mezinárodní koordinaci či dvoustranné nebo vícestranné dohody se uvádějí v poli „Comments“ („Poznámky“). |
| Region | Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“). |
| RFMO/RFO/IO | Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.
  Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Příklad RFO: CECAF
  Příklady IO: ICES
  Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“). |
| Sub-area/Fishing ground [Podoblast/loviště] | Členský stát uvede loviště (např. oblast ICES, GFCM GSA, oblast NAFO atd.). |
| Scheme [Režim] | Členský stát uvede režim odběru vzorků: „at markets“ („na trzích“), „at sea“ („na moři“), kombinace obou metod nebo režim „other“ („jiný“). Pokud uvede „jiný“ režim (např. „jiný [odběr vzorků konkrétní populace z trhu]“), popíše jej v textovém poli 4A této přílohy. |
| Stratum ID code [Identifikační kód vrstvy] | Členský stát uvede jedinečný kód identifikující jednotlivé vrstvy režimu. Je možné uvést volný text nebo použít vlastní kódování, údaje však vždy musí odpovídat „identifikačnímu kódu vrstvy“ v tabulce 4B této přílohy. Popíší se i vrstvy, z nichž se odběr vzorků neprovádí (tj. kdy je plánovaný počet primárních jednotek výběru roven nule), aby byla k plánu odběru vzorků k dispozici míra pokrytí. |
| PSU type [Typ primární jednotky výběru] | Členský stát uvede v rámci každé vrstvy primární jednotku výběru. Primární jednotkou výběru může být rybářský výjezd, rybářské plavidlo, přístav, rybolovný den atd. |
| Catch fractions covered [Dotčené části úlovku] | Členský stát uvede, z kterých částí úlovku mají být odebrány vzorky. Pokud se vzorky odebírají z nesetříděného úlovku, uvede se „catch“ („úlovek“), v ostatních případech se uvedou „landings“ („vykládky“), „discards“ („výměty“), „landings+discards“ („vykládky + výměty“) atd. |
| Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions [Druhy/populace zohledňované při odhadu objemu a délky částí úlovku] | Členský stát uvede, zda se plán odběru vzorků týká všech druhů, nebo jen jejich části. Uvede se „all species and stocks“ („všechny druhy a populace“), „only stocks in Table 1A, 1B and 1C“ („pouze populace uvedené v tabulkách 1A, 1B a 1C“) nebo „selected species/stocks“ („vybrané druhy/populace“) a uvedená možnost se dále rozvede v poli „Comments“ („Poznámky“). |
| Seasonality (Temporal strata) [Sezónnost (časové rozvrstvení)] | Členský stát pomocí klíčových slov popíše režim odběru vzorků, pokud jde o jeho časové rozvrstvení: „monthly“ („měsíční“), „quarterly“ („čtvrtletní“), „annual“ („roční“) atd. |
| Reference years [Referenční roky] | Členský stát uvede, který rok či roky se u předpokládaných primárních jednotek výběru v době realizace režimu odběru vzorků používají jako referenční. Použije přitom tři poslední roky (například „2014–2016“). Lze uvést i důvody pro použití jiného období. |
| Average Number of PSU during the reference years [Průměrný počet primárních jednotek výběru za referenční roky] | Členský stát uvede celkový počet primárních jednotek výběru, který se vypočte z průměrných hodnot za roky použitých jako referenční. |
| Planned number of PSUs [Plánovaný počet primárních jednotek výběru] | Členský stát uvede plánovaný počet primárních jednotek výběru, z nichž mají být odebrány vzorky.. |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

MS participating in sampling [ČS účastnící se odběru vzorků]

Pokud se odběr vzorků provádí v rámci regionálně koordinovaného programu, uvedou se všechny zúčastněné členské státy. V opačném případě se uvede členský stát, jenž za odběr vzorků odpovídá. Případné vazby na plánovanou regionální a mezinárodní koordinaci či dvoustranné nebo vícestranné dohody se uvádějí v poli „Comments“ („Poznámky“).

Region

Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“).

RFMO/RFO/IO

Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.

Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Příklad RFO: CECAF

Příklady IO: ICES

Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“).

Sub-area/Fishing ground [Podoblast/loviště]

Členský stát uvede loviště (např. oblast ICES, GFCM GSA, oblast NAFO atd.).

Scheme [Režim]

Členský stát uvede režim odběru vzorků: „at markets“ („na trzích“), „at sea“ („na moři“), kombinace obou metod nebo režim „other“ („jiný“). Pokud uvede „jiný“ režim (např. „jiný [odběr vzorků konkrétní populace z trhu]“), popíše jej v textovém poli 4A této přílohy.

Stratum ID code [Identifikační kód vrstvy]

Členský stát uvede jedinečný kód identifikující jednotlivé vrstvy režimu. Je možné uvést volný text nebo použít vlastní kódování, údaje však vždy musí odpovídat „identifikačnímu kódu vrstvy“ v tabulce 4B této přílohy. Popíší se i vrstvy, z nichž se odběr vzorků neprovádí (tj. kdy je plánovaný počet primárních jednotek výběru roven nule), aby byla k plánu odběru vzorků k dispozici míra pokrytí.

PSU type [Typ primární jednotky výběru]

Členský stát uvede v rámci každé vrstvy primární jednotku výběru. Primární jednotkou výběru může být rybářský výjezd, rybářské plavidlo, přístav, rybolovný den atd.

Catch fractions covered [Dotčené části úlovku]

Členský stát uvede, z kterých částí úlovku mají být odebrány vzorky. Pokud se vzorky odebírají z nesetříděného úlovku, uvede se „catch“ („úlovek“), v ostatních případech se uvedou „landings“ („vykládky“), „discards“ („výměty“), „landings+discards“ („vykládky + výměty“) atd.

Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions [Druhy/populace zohledňované při odhadu objemu a délky částí úlovku]

Členský stát uvede, zda se plán odběru vzorků týká všech druhů, nebo jen jejich části. Uvede se „all species and stocks“ („všechny druhy a populace“), „only stocks in Table 1A, 1B and 1C“ („pouze populace uvedené v tabulkách 1A, 1B a 1C“) nebo „selected species/stocks“ („vybrané druhy/populace“) a uvedená možnost se dále rozvede v poli „Comments“ („Poznámky“).

Seasonality (Temporal strata) [Sezónnost (časové rozvrstvení)]

Členský stát pomocí klíčových slov popíše režim odběru vzorků, pokud jde o jeho časové rozvrstvení: „monthly“ („měsíční“), „quarterly“ („čtvrtletní“), „annual“ („roční“) atd.

Reference years [Referenční roky]

Členský stát uvede, který rok či roky se u předpokládaných primárních jednotek výběru v době realizace režimu odběru vzorků používají jako referenční. Použije přitom tři poslední roky (například „2014–2016“). Lze uvést i důvody pro použití jiného období.

Average Number of PSU during the reference years [Průměrný počet primárních jednotek výběru za referenční roky]

Členský stát uvede celkový počet primárních jednotek výběru, který se vypočte z průměrných hodnot za roky použitých jako referenční.

Planned number of PSUs [Plánovaný počet primárních jednotek výběru]

Členský stát uvede plánovaný počet primárních jednotek výběru, z nichž mají být odebrány vzorky..

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

Textové pole 4A

Popis plánu odběru vzorků ke zjištění biologických údajů

Obecná poznámka: Tímto polem se plní požadavky článku 3, čl. 4 odst. 4 a článku 8 tohoto rozhodnutí, přičemž tato tabulka tvoří také základ pro splnění požadavků kapitoly III odst. 2 písm. a) bodu i) víceletého programu Unie. V této tabulce se odkazuje na údaje shromažďované podle tabulek 1(A), 1(B) a 1(C) víceletého programu Unie.

| Popis plánu odběru vzorků podle čl. 5 odst. 3 tohoto rozhodnutí.

  (nejvýše 900 slov na region) |
| --- |

Popis plánu odběru vzorků podle čl. 5 odst. 3 tohoto rozhodnutí.

(nejvýše 900 slov na region)

Tabulka 4B

Popis rámce pro odběr vzorků ke zjištění biologických údajů

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MS | Stratum ID number | Stratum | Sampling frame description | Method of PSU selection | Comments |
| GBR | SCT SD1-5 | Plavidla lovící ryby pomocí vlečných sítí u pobřeží Severního moře | Seznam 120 plavidel lovících při dně pomocí vlečných sítí a košelkových nevodů (DTS) s délkou > 18 m | Náhodný výběr z randomizovaného seznamu | |
| GBR | SCT SD2-5 | Plavidla lovící krevety pomocí vlečných sítí u pobřeží Severního moře | Seznam 60 plavidel lovících při dně měkkýše, korýše nebo ostnokožce pomocí vlečných sítí a košelkových nevodů (DTS) | Náhodný výběr z randomizovaného seznamu | |
| GBR | SCT SD3-5 | Plavidla lovící pomocí vlečných sítí v pobřežních vodách Severního moře | Seznam 250 plavidel lovících při dně pomocí vlečných sítí a košelkových nevodů (DTS) s délkou > 18 m s domovským přístavem v Severním moři | Náhodný výběr z randomizovaného seznamu | |
| GBR | SCT SD4-5 | Plavidla lovící pomocí vlečných sítí na volném moři u západního pobřeží | Seznam 15 plavidel lovících při dně pomocí vlečných sítí a košelkových nevodů (DTS) s | Náhodný výběr z randomizovaného seznamu | |
| GBR | SCT SD5-5 | Plavidla lovící pomocí vlečných sítí v blízkosti západního pobřeží | Seznam 2 500 plavidel lovících při dně pomocí vlečných sítí a košelkových nevodů (DTS) s | Náhodný výběr z randomizovaného seznamu | |
| GBR | SCT LD1-4 | Hlavní přístav na severovýchodě | 1 přístav činný po přibližně 345 dní | Pracovní den zvolený náhodně v rámci systematického sledování (jednou za týden) | |
| GBR | SCT LD2-4 | Menší přístavy na severovýchodě | 25 přístavů činných po dobu delší než 280 dní | Pracovní den zvolený náhodně v rámci systematického sledování (jednou za dva týdny) | |
| GBR | SCT LD3-4 | Západní přístavy | 10 přístavů činných po dobu přibližně 300 dní | Pracovní den zvolený náhodně v rámci systematického sledování (jednou za dva týdny) | |
| GBR | SCT LD4-4 | Ostrovní přístavy | 4 přístavy činné po dobu přibližně 250 dní | Pracovní den zvolený náhodně v rámci systematického sledování (jednou za dva týdny) | |
| | | | | | |
| ESP | L3 | Plavidla lovící pomocí vlečných sítí v NAFO | Plavidla s licencí k rybolovu v NAFO | Náhodný výběr ze seznamu plavidel (bez náhrady) | |
| ESP | T18 | Plavidla lovící tropické tuňáky pomocí košelkových nevodů v IOTC | Plavidla lovící pomocí košelkových nevodů v Indickém oceánu a provádějící vykládku v přístavu Victoria (Seychely) | Náhodný výběr z plavidel lovících pomocí košelkových nevodů a provádějících vykládku v přístavu Victoria (Seychely) | Rybářské loďstvo lovící tropické tuňáky pomocí košelkových nevodů v Indickém oceánu a provádějící vykládku úlovků v přístavech Victoria, Mahé, Mombasa, Antisarana, u kterého však lze odběr vzorků vzhledem k velké vzdálenosti provádět pouze v přístavu Victoria (kde probíhá většina vykládek tohoto loďstva) |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MS

Stratum ID number

Stratum

Sampling frame description

Method of PSU selection

Comments

GBR

SCT SD1-5

Plavidla lovící ryby pomocí vlečných sítí u pobřeží Severního moře

Seznam 120 plavidel lovících při dně pomocí vlečných sítí a košelkových nevodů (DTS) s délkou > 18 m

Náhodný výběr z randomizovaného seznamu

GBR

SCT SD2-5

Plavidla lovící krevety pomocí vlečných sítí u pobřeží Severního moře

Seznam 60 plavidel lovících při dně měkkýše, korýše nebo ostnokožce pomocí vlečných sítí a košelkových nevodů (DTS)

Náhodný výběr z randomizovaného seznamu

GBR

SCT SD3-5

Plavidla lovící pomocí vlečných sítí v pobřežních vodách Severního moře

Seznam 250 plavidel lovících při dně pomocí vlečných sítí a košelkových nevodů (DTS) s délkou > 18 m s domovským přístavem v Severním moři

Náhodný výběr z randomizovaného seznamu

GBR

SCT SD4-5

Plavidla lovící pomocí vlečných sítí na volném moři u západního pobřeží

Seznam 15 plavidel lovících při dně pomocí vlečných sítí a košelkových nevodů (DTS) s

Náhodný výběr z randomizovaného seznamu

GBR

SCT SD5-5

Plavidla lovící pomocí vlečných sítí v blízkosti západního pobřeží

Seznam 2 500 plavidel lovících při dně pomocí vlečných sítí a košelkových nevodů (DTS) s

Náhodný výběr z randomizovaného seznamu

GBR

SCT LD1-4

Hlavní přístav na severovýchodě

1 přístav činný po přibližně 345 dní

Pracovní den zvolený náhodně v rámci systematického sledování (jednou za týden)

GBR

SCT LD2-4

Menší přístavy na severovýchodě

25 přístavů činných po dobu delší než 280 dní

Pracovní den zvolený náhodně v rámci systematického sledování (jednou za dva týdny)

GBR

SCT LD3-4

Západní přístavy

10 přístavů činných po dobu přibližně 300 dní

Pracovní den zvolený náhodně v rámci systematického sledování (jednou za dva týdny)

GBR

SCT LD4-4

Ostrovní přístavy

4 přístavy činné po dobu přibližně 250 dní

Pracovní den zvolený náhodně v rámci systematického sledování (jednou za dva týdny)

ESP

L3

Plavidla lovící pomocí vlečných sítí v NAFO

Plavidla s licencí k rybolovu v NAFO

Náhodný výběr ze seznamu plavidel (bez náhrady)

ESP

T18

Plavidla lovící tropické tuňáky pomocí košelkových nevodů v IOTC

Plavidla lovící pomocí košelkových nevodů v Indickém oceánu a provádějící vykládku v přístavu Victoria (Seychely)

Náhodný výběr z plavidel lovících pomocí košelkových nevodů a provádějících vykládku v přístavu Victoria (Seychely)

Rybářské loďstvo lovící tropické tuňáky pomocí košelkových nevodů v Indickém oceánu a provádějící vykládku úlovků v přístavech Victoria, Mahé, Mombasa, Antisarana, u kterého však lze odběr vzorků vzhledem k velké vzdálenosti provádět pouze v přístavu Victoria (kde probíhá většina vykládek tohoto loďstva)

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky článku 3, čl. 4 odst. 4 a článku 8 tohoto rozhodnutí, přičemž tato tabulka tvoří také základ pro splnění požadavků kapitoly III odst. 2 písm. a) bodu i) víceletého programu Unie. V této tabulce se odkazuje na údaje shromažďované podle tabulek 1(A), 1(B) a 1(C) víceletého programu Unie. V této tabulce se uvedou podrobnosti o vrstvách a oporách výběru jednotlivých režimů.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| Stratum ID code [Identifikační kód vrstvy] | Členský stát uvede jedinečný kód identifikující jednotlivé vrstvy režimu. Je možné uvést volný text nebo použít vlastní kódování, údaje však vždy musí odpovídat „identifikačnímu kódu vrstvy“ v tabulce 4A této přílohy. Popíší se i vrstvy, z nichž se odběr vzorků neprovádí (tj. kdy je plánovaný počet primárních jednotek výběru roven nule), aby byla k plánu odběru vzorků k dispozici míra pokrytí. |
| Stratum [Vrstva] | Členský stát stručně popíše (formou volného textu) vrstvy výběru (například plavidla lovící pomocí vlečných sítí v oblasti GSA 22, plavidla lovící pomocí košelkových nevodů na západním pobřeží, přístav v severozápadní oblasti atd.). |
| Sampling frame description [Popis opory výběru] | Členský stát stručně popíše (formou volného textu) oporu výběru pro jednotlivé vrstvy (např. seznam plavidel v GSA 22; seznam plavidel lovících pomocí košelkových nevodů na západním pobřeží, seznam přístavů v severozápadní oblasti). |
| Method of PSU selection [Metoda výběru primární jednotky výběru] | Členský stát uvede (formou volného textu) metodu či metody výběru primární jednotky výběru. |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

Stratum ID code [Identifikační kód vrstvy]

Členský stát uvede jedinečný kód identifikující jednotlivé vrstvy režimu. Je možné uvést volný text nebo použít vlastní kódování, údaje však vždy musí odpovídat „identifikačnímu kódu vrstvy“ v tabulce 4A této přílohy. Popíší se i vrstvy, z nichž se odběr vzorků neprovádí (tj. kdy je plánovaný počet primárních jednotek výběru roven nule), aby byla k plánu odběru vzorků k dispozici míra pokrytí.

Stratum [Vrstva]

Členský stát stručně popíše (formou volného textu) vrstvy výběru (například plavidla lovící pomocí vlečných sítí v oblasti GSA 22, plavidla lovící pomocí košelkových nevodů na západním pobřeží, přístav v severozápadní oblasti atd.).

Sampling frame description [Popis opory výběru]

Členský stát stručně popíše (formou volného textu) oporu výběru pro jednotlivé vrstvy (např. seznam plavidel v GSA 22; seznam plavidel lovících pomocí košelkových nevodů na západním pobřeží, seznam přístavů v severozápadní oblasti).

Method of PSU selection [Metoda výběru primární jednotky výběru]

Členský stát uvede (formou volného textu) metodu či metody výběru primární jednotky výběru.

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

Tabulka 4C

Údaje o rybolovu podle členského státu

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MS | Region | RFMO/RFO/IO | Sub-area/Fishing ground | Reference years | Fleet segment/Metier | Targeted species/species assemblage | Average number of vessels | Average number of fishing trips | Average number of fishing days | Average landings (tons) | Average landings (tons) in national ports | Average landings (tons) in foreign ports | Comments |
| DEU | Baltské moře | | Oblasti ICES III b–d | | Plavidla lovící pomocí vlečných sítí při dně | Vlečné sítě pro smíšený rybolov při dně | 102 | 24 563 | | 57 388 | 54 234 | 3 154 | |
| DEU | Baltské moře | | Oblasti ICES III b–d | | Nevody pro lov při dně | Směs bělomasých ryb | 6 | 758 | | 2 264 | 2 130 | 134 | |
| DEU | Baltské moře | | Oblasti ICES III b–d | | Plavidla pro pelagický rybolov | Makrela obecná | 25 | 89 | | 119 745 | 98 403 | 21 342 | |
| GBR | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | | Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId | | OTB_CRU _16-22 | Garnáti | 15 | 3 625 | | 6 345 | 6 345 | 0 | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| GBR | Severní Atlantik | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_MD D_130-219_0_0 | Smíšené při dně žijící a hlubinné druhy (platýs černý) | 23 | 47 | 795 | 9 125 | 9 125 | 0 | |
| GBR | Severní Atlantik | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_MD D_ >= 220_ 0_0 | Smíšené při dně žijící a hlubinné druhy (rejnokovití) | 19 | 20 | 342 | 4 648 | 4 648 | 0 | |
| GBR | Severní Atlantik | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_CRU _40-59_0_0 | Korýši (kreveta severní) | 2 | 2 | 12 | 25 | 25 | 0 | |
| GBR | Severní Atlantik | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTM_DEF _130-135_0_0 | Druhy žijící při dně (pilonoš) | 1 | 2 | NA * | NA * | NA * | 0 | * Důvěrné údaje (pouze z jednoho plavidla) |
| ESP | Jiné regiony | IOTC | FAO 51 + 57 | 2015-2017 | PS_LPF_ 0_0_0 (TROP) | Tropičtí tuňáci (tuňák velkooký, tuňák pruhovaný, tuňák žlutoploutvý) | 15 | 157 | 4 108 | 127 795 | 0 | 127 795 | Bylo použito jiné referenční období (2015–2016), protože se během roku 2017 většina plavidel vzhledem k pirátství přesunula do jiných regionů. |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MS

Region

RFMO/RFO/IO

Sub-area/Fishing ground

Reference years

Fleet segment/Metier

Targeted species/species assemblage

Average number of vessels

Average number of fishing trips

Average number of fishing days

Average landings (tons)

Average landings (tons) in national ports

Average landings (tons) in foreign ports

Comments

DEU

Baltské moře

Oblasti ICES III b–d

Plavidla lovící pomocí vlečných sítí při dně

Vlečné sítě pro smíšený rybolov při dně

102

24 563

57 388

54 234

3 154

DEU

Baltské moře

Oblasti ICES III b–d

Nevody pro lov při dně

Směs bělomasých ryb

6

758

2 264

2 130

134

DEU

Baltské moře

Oblasti ICES III b–d

Plavidla pro pelagický rybolov

Makrela obecná

25

89

119 745

98 403

21 342

GBR

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId

OTB_CRU _16-22

Garnáti

15

3 625

6 345

6 345

0

GBR

Severní Atlantik

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_MD D_130-219_0_0

Smíšené při dně žijící a hlubinné druhy (platýs černý)

23

47

795

9 125

9 125

0

GBR

Severní Atlantik

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_MD D_ >= 220_ 0_0

Smíšené při dně žijící a hlubinné druhy (rejnokovití)

19

20

342

4 648

4 648

0

GBR

Severní Atlantik

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_CRU _40-59_0_0

Korýši (kreveta severní)

2

2

12

25

25

0

GBR

Severní Atlantik

NAFO

NAFO

2015-2017

OTM_DEF _130-135_0_0

Druhy žijící při dně (pilonoš)

1

2

NA *

NA *

NA *

0

- Důvěrné údaje (pouze z jednoho plavidla)

ESP

Jiné regiony

IOTC

FAO 51 + 57

2015-2017

PS_LPF_ 0_0_0 (TROP)

Tropičtí tuňáci (tuňák velkooký, tuňák pruhovaný, tuňák žlutoploutvý)

15

157

4 108

127 795

0

127 795

Bylo použito jiné referenční období (2015–2016), protože se během roku 2017 většina plavidel vzhledem k pirátství přesunula do jiných regionů.

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky čl. 4 odst. 4 tohoto rozhodnutí, přičemž tato tabulka tvoří také základ pro splnění požadavků kapitoly III odst. 2 písm. a) bodu i), ii) a iii) víceletého programu Unie. V této tabulce se odkazuje na údaje shromažďované podle tabulek 1(A), 1(B) a 1(C) víceletého programu Unie. Tato tabulka slouží ke shrnutí údajů o velikosti a činnosti vnitrostátního loďstva.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| Region | Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“). |
| RFMO/RFO/IO | Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.
  Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Příklad RFO: CECAF
  Příklad IO: ICES
  Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“). |
| Sub-area/Fishing ground [Podoblast/loviště] | Členský stát uvede loviště (např. oblast ICES, GFCM GSA, oblast NAFO atd.). |
| Reference years [Referenční roky] | Členský stát uvede rok či roky, jichž se popis rybolovu skutečně týká (například 2014–2016). Vybere přitom tři poslední roky, za které jsou údaje k dispozici. |
| Fleet Segment/metier [Skupina loďstva/métier] | Údaje se uvádějí podle métier (na úrovni 6) definovaných v tabulce 2 víceletého programu Unie, nebo skupin loďstva definovaných v tabulce 5(B) víceletého programu Unie. |
| Targeted Species/species assemblage [Cílové druhy/druhová skladba] | Členský stát uvede cílovou druhovou skladbu („demersal species“ („druhy žijící při dně“), „small pelagic fish“ („malé pelagické ryby“) atd.) podle tabulky 2 víceletého programu Unie. |
| Average Number of vessels [Průměrný počet plavidel] | Členský stát uvede průměrný počet plavidel v dotčených referenčních rocích podle skupiny loďstva/métier. |
| Average Number of fishing trips [Průměrný počet rybářských výjezdů] | Členský stát uvede průměrný počet rybářských výjezdů v dotčených referenčních rocích podle skupiny loďstva/métier. |
| Average Number of fishing days [Průměrný počet rybolovných dní] | Členský stát uvede průměrný počet rybolovných dní v dotčených referenčních rocích podle skupiny loďstva/métier. |
| Average landings (tons) [Průměrný objem vykládek (v tunách)] | Členský stát vykáže průměrný objem celkových vykládek v živé váze (tunách) v dotčených referenčních rocích podle skupiny loďstva/métier. Tento sloupec představuje součet dvou dalších sloupců tabulky: „Average landings (tons) in national ports“ („Průměrný objem vykládek (v tunách) ve vnitrostátních přístavech“) a „Average landings (tons) in foreign ports“ („Průměrný objem vykládek (v tunách) v zahraničních přístavech“). |
| Average landings (tons) in national ports [Průměrný objem vykládek (v tunách) ve vnitrostátních přístavech] | Členský stát vykáže průměrný objem vykládek v živé váze (tunách) v dotčených referenčních rocích podle skupiny loďstva/métier. |
| Average landings (tons) in foreign ports [Průměrný objem vykládek (v tunách) v zahraničních přístavech] | Členský stát vykáže průměrný objem vykládek v zahraničí v živé váze (tunách) v dotčených referenčních rocích podle skupiny loďstva/métier. Pokud k žádným vykládkám nedošlo, uvede se „0“. |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

Region

Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“).

RFMO/RFO/IO

Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.

Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Příklad RFO: CECAF

Příklad IO: ICES

Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“).

Sub-area/Fishing ground [Podoblast/loviště]

Členský stát uvede loviště (např. oblast ICES, GFCM GSA, oblast NAFO atd.).

Reference years [Referenční roky]

Členský stát uvede rok či roky, jichž se popis rybolovu skutečně týká (například 2014–2016). Vybere přitom tři poslední roky, za které jsou údaje k dispozici.

Fleet Segment/metier [Skupina loďstva/métier]

Údaje se uvádějí podle métier (na úrovni 6) definovaných v tabulce 2 víceletého programu Unie, nebo skupin loďstva definovaných v tabulce 5(B) víceletého programu Unie.

Targeted Species/species assemblage [Cílové druhy/druhová skladba]

Členský stát uvede cílovou druhovou skladbu („demersal species“ („druhy žijící při dně“), „small pelagic fish“ („malé pelagické ryby“) atd.) podle tabulky 2 víceletého programu Unie.

Average Number of vessels [Průměrný počet plavidel]

Členský stát uvede průměrný počet plavidel v dotčených referenčních rocích podle skupiny loďstva/métier.

Average Number of fishing trips [Průměrný počet rybářských výjezdů]

Členský stát uvede průměrný počet rybářských výjezdů v dotčených referenčních rocích podle skupiny loďstva/métier.

Average Number of fishing days [Průměrný počet rybolovných dní]

Členský stát uvede průměrný počet rybolovných dní v dotčených referenčních rocích podle skupiny loďstva/métier.

Average landings (tons) [Průměrný objem vykládek (v tunách)]

Členský stát vykáže průměrný objem celkových vykládek v živé váze (tunách) v dotčených referenčních rocích podle skupiny loďstva/métier. Tento sloupec představuje součet dvou dalších sloupců tabulky: „Average landings (tons) in national ports“ („Průměrný objem vykládek (v tunách) ve vnitrostátních přístavech“) a „Average landings (tons) in foreign ports“ („Průměrný objem vykládek (v tunách) v zahraničních přístavech“).

Average landings (tons) in national ports [Průměrný objem vykládek (v tunách) ve vnitrostátních přístavech]

Členský stát vykáže průměrný objem vykládek v živé váze (tunách) v dotčených referenčních rocích podle skupiny loďstva/métier.

Average landings (tons) in foreign ports [Průměrný objem vykládek (v tunách) v zahraničních přístavech]

Členský stát vykáže průměrný objem vykládek v zahraničí v živé váze (tunách) v dotčených referenčních rocích podle skupiny loďstva/métier. Pokud k žádným vykládkám nedošlo, uvede se „0“.

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

Tabulka 4D

Místa vykládky

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MS | Region | Sub-area/Fishing ground | Reference years | Landing locations(s) | Average number of locations | Average number of registered landings | Average landed tonnage | Average landed tonnage of national fleet | Average landed tonnage of foreign fleet | Comments |
| GBR | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId | 2015-2017 | Seskupení 1 | 2 | 2 894 | 113 247 | 102 478 | 10 769 | |
| GBR | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId | 2015-2017 | Seskupení n | 37 | 950 | 1 564 | 1 564 | 0 | |
| GBR | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId | 2015-2017 | | | | | | | |
| GBR | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId | | | | | | | | |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MS

Region

Sub-area/Fishing ground

Reference years

Landing locations(s)

Average number of locations

Average number of registered landings

Average landed tonnage

Average landed tonnage of national fleet

Average landed tonnage of foreign fleet

Comments

GBR

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId

2015-2017

Seskupení 1

2

2 894

113 247

102 478

10 769

GBR

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId

2015-2017

Seskupení n

37

950

1 564

1 564

0

GBR

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId

2015-2017

GBR

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

Podoblasti ICES I, II, IIIa, IV a VIId

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky čl. 4 odst. 4 tohoto rozhodnutí, přičemž tato tabulka tvoří také základ pro splnění požadavků kapitoly III odst. 2 písm. a) bodu i), ii) a iii) víceletého programu Unie. V této tabulce se odkazuje na údaje shromažďované podle tabulek 1(A), 1(B) a 1(C) víceletého programu Unie. Tato tabulka slouží ke shrnutí vlastností vykládek v dotčeném členském státě.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| Region | Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“). |
| Sub-area/Fishing ground [Podoblast/loviště] | Členský stát uvede loviště (např. oblast ICES, GFCM GSA, oblast NAFO atd.). |
| Reference years [Referenční roky] | Členský stát uvede rok či roky, jichž se popis míst vykládky skutečně týká (například 2014–2016). Vybere přitom tři poslední roky, za které jsou údaje k dispozici. |
| Landing locations(s) [Místo či místa vykládky] | Členský stát (formou volného textu) případně popíše seskupení/skladbu míst vykládky (větší přístavy, menší přístavy, přístavy, místní přístavy atd.). |
| Average number of locations [Průměrný počet míst] | Členský stát případně uvede průměrný počet míst vykládky v dotčených referenčních rocích podle seskupení/skladby. |
| Average number of registered landings [Průměrný počet registrovaných vykládek] | Členský stát uvede průměrný počet registrovaných vykládek v dotčených referenčních rocích, případně podle seskupení/skladby. Vzhledem k tomu, že předchozí pole jsou nepovinná, lze v tomto poli uvést průměrný počet všech vykládek uskutečněných v dotčeném členském státě. |
| Average landed tonnage [Průměrný objem vykládek v tunách] | Členský stát uvede průměrný objem celkových vykládek v živé váze (tunách) v dotčených referenčních rocích. Údaje se případně uvádějí podle seskupení/skladby míst vykládky. Tento sloupec představuje součet dvou dalších sloupců tabulky: „Average landed tonnage of national fleet“ („Průměrný objem vykládek vnitrostátního loďstva v tunách“) a „Average landed tonnage of foreign fleet“ („Průměrný objem vykládek zahraničního loďstva v tunách“). |
| Average landed tonnage of national fleet [Průměrný objem vykládek vnitrostátního loďstva v tunách] | Členský stát uvede průměrný objem celkových vykládek v živé váze (tunách) uskutečněných plavidly členského státu v dotčených referenčních rocích, případně podle seskupení/skladby míst vykládky. |
| Average landed tonnage of foreign fleet [Průměrný objem vykládek zahraničního loďstva v tunách] | Členský stát uvede průměrný objem celkových vykládek v živé váze (tunách) uskutečněných zahraničními plavidly v dotčených referenčních rocích, případně podle seskupení/skladby míst vykládky. Pokud k žádným vykládkám nedošlo, uvede se „0“. |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

Region

Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“).

Sub-area/Fishing ground [Podoblast/loviště]

Členský stát uvede loviště (např. oblast ICES, GFCM GSA, oblast NAFO atd.).

Reference years [Referenční roky]

Členský stát uvede rok či roky, jichž se popis míst vykládky skutečně týká (například 2014–2016). Vybere přitom tři poslední roky, za které jsou údaje k dispozici.

Landing locations(s) [Místo či místa vykládky]

Členský stát (formou volného textu) případně popíše seskupení/skladbu míst vykládky (větší přístavy, menší přístavy, přístavy, místní přístavy atd.).

Average number of locations [Průměrný počet míst]

Členský stát případně uvede průměrný počet míst vykládky v dotčených referenčních rocích podle seskupení/skladby.

Average number of registered landings [Průměrný počet registrovaných vykládek]

Členský stát uvede průměrný počet registrovaných vykládek v dotčených referenčních rocích, případně podle seskupení/skladby. Vzhledem k tomu, že předchozí pole jsou nepovinná, lze v tomto poli uvést průměrný počet všech vykládek uskutečněných v dotčeném členském státě.

Average landed tonnage [Průměrný objem vykládek v tunách]

Členský stát uvede průměrný objem celkových vykládek v živé váze (tunách) v dotčených referenčních rocích. Údaje se případně uvádějí podle seskupení/skladby míst vykládky. Tento sloupec představuje součet dvou dalších sloupců tabulky: „Average landed tonnage of national fleet“ („Průměrný objem vykládek vnitrostátního loďstva v tunách“) a „Average landed tonnage of foreign fleet“ („Průměrný objem vykládek zahraničního loďstva v tunách“).

Average landed tonnage of national fleet [Průměrný objem vykládek vnitrostátního loďstva v tunách]

Členský stát uvede průměrný objem celkových vykládek v živé váze (tunách) uskutečněných plavidly členského státu v dotčených referenčních rocích, případně podle seskupení/skladby míst vykládky.

Average landed tonnage of foreign fleet [Průměrný objem vykládek zahraničního loďstva v tunách]

Členský stát uvede průměrný objem celkových vykládek v živé váze (tunách) uskutečněných zahraničními plavidly v dotčených referenčních rocích, případně podle seskupení/skladby míst vykládky. Pokud k žádným vykládkám nedošlo, uvede se „0“.

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

ODDÍL 5

KVALITA ÚDAJŮ

Tabulka 5A

Rámec pro zajišťování kvality biologických údajů

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| | Koncepce odběru vzorků | Realizace výběru | Sběr údajů | Ukládání údajů | Zpracování údajů | |
| MS | MS participating in sampling | Sampling year/period | Region | RFMO/RFO/IO | Name of sampling scheme | Sampling frame | Is the sampling design documented? | Where can documentation on sampling design be found? | Are non-responses and refusals recorded? | Are quality checks to validate detailed data documented? | Where can documentation on quality checks for data capture be found? | In which national database are data stored? | In which international database(s) are data stored? | Are processes to evaluate data accuracy (bias and precision) documented? | Where can documentation on processes to evaluate accuracy be found? | Are the editing and imputation methods documented? | Where can documentation on editing and imputation be found? | Comments |
| SWE | SWE | 2017 | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu | ICES | Odběr vzorků na moři | Plavidla lovící pomocí vlečných sítí při dně | Y | xxxx | Y | Y | xxx | FiskData2 | RDB-FishFrame | N | xxxx | | | |
| SWE | SWE | 2017 | Baltské moře | ICES | Odběr vzorků na břehu | Vykládky tresky obecné | Y | xxxx | Y | Y | xxx | FiskData2 | RDB-FishFrame | | | | | |
| SWE | SWE | 2017 | Severní moře a východní část Severního ledového oceánu / Baltské moře | ICES | Šetření zaměřené na rekreační rybolov | | | | Y | | | | | | | | | |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

Koncepce odběru vzorků

Realizace výběru

Sběr údajů

Ukládání údajů

Zpracování údajů

MS

MS participating in sampling

Sampling year/period

Region

RFMO/RFO/IO

Name of sampling scheme

Sampling frame

Is the sampling design documented?

Where can documentation on sampling design be found?

Are non-responses and refusals recorded?

Are quality checks to validate detailed data documented?

Where can documentation on quality checks for data capture be found?

In which national database are data stored?

In which international database(s) are data stored?

Are processes to evaluate data accuracy (bias and precision) documented?

Where can documentation on processes to evaluate accuracy be found?

Are the editing and imputation methods documented?

Where can documentation on editing and imputation be found?

Comments

SWE

SWE

2017

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu

ICES

Odběr vzorků na moři

Plavidla lovící pomocí vlečných sítí při dně

Y

xxxx

Y

Y

xxx

FiskData2

RDB-FishFrame

N

xxxx

SWE

SWE

2017

Baltské moře

ICES

Odběr vzorků na břehu

Vykládky tresky obecné

Y

xxxx

Y

Y

xxx

FiskData2

RDB-FishFrame

SWE

SWE

2017

Severní moře a východní část Severního ledového oceánu / Baltské moře

ICES

Šetření zaměřené na rekreační rybolov

Y

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky čl. 5 odst. 2 písm. a) tohoto rozhodnutí. V této tabulce se uvádějí údaje shromažďované podle tabulek 1(A), 1(B) a 1(C) víceletého programu Unie. V této tabulce se uvede, zda a kde je v procesu shromažďování údajů (koncepce, provádění oběru vzorků, sběr údajů, uchovávání údajů a zpracování údajů) k dispozici dokumentace. Názvy režimů odběru vzorků a vrstev musí odpovídat názvům v tabulkách 4A a 4B této přílohy.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| MS participating in sampling [ČS účastnící se odběru vzorků] | Pokud se režim odběru vzorků provádí v rámci regionálního/dvoustranného/vícestranného koordinovaného programu, uvedou se všechny zúčastněné členské státy. Pokud se režim odběru vzorků provádí jednostranně, uvede se jediný členský stát. |
| Sampling year/period [Rok/období odběru vzorků] | Členský stát uvede rok nebo období, na který nebo na které je odběr vzorků plánován. |
| Region | Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“). |
| RFMO/RFO/IO | Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.
  Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Příklad RFO: CECAF
  Příklad IO: ICES
  Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“). |
| Name of sampling scheme [Název režimu odběru vzorků] | Členský stát uvede název režimu odběru vzorků. Názvy režimů odběru vzorků musí odpovídat názvům v tabulkách 4A a 4B této přílohy, v tabulce 1D této přílohy („typ šetření“) a v tabulce 1E této přílohy („druh“*„metoda“). |
| Sampling frame [Opora výběru] | Členský stát uvede oporu výběru. Názvy opor výběru musí odpovídat názvům v tabulkách 4A a 4B této přílohy. |
| Is the sampling design documented? [Je koncepce odběru vzorků zdokumentována?] | Členský stát uvede „Y“ („ano“), nebo „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“), kdy (ve kterém roce) bude dokumentace k dispozici. |
| Where can documentation on sampling design be found? [Kde je dokumentace ke koncepci odběru vzorků k dispozici?] | Pokud členský stát v předchozím poli odpověděl „Y“ („ano“), uvede odkaz na webovou stránku, kde je dotčená dokumentace k dispozici. V opačném případě uvede „NA“ („není relevantní“). |
| Are non-responses and refusals recorded? [Zaznamenávají se případy neuvedení nebo odmítnutí odpovědi?] | Členský stát uvede „Y“ („ano“), nebo „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“), kdy (ve kterém roce) bude dokumentace k dispozici. |
| Are quality checks to validate detailed data documented? [Jsou zdokumentovány kontroly kvality, kterými se ověřují podrobné údaje?] | Členský stát uvede „Y“ („ano“), nebo „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“), kdy (ve kterém roce) bude dokumentace k dispozici. |
| Where can documentation on quality checks for data capture be found? [Kde je dokumentace ke kontrole kvality při sběru údajů k dispozici?] | Pokud členský stát v předchozím poli odpověděl „Y“ („ano“), uvede odkaz na webovou stránku, kde je dotčená dokumentace k dispozici. V opačném případě uvede „NA“ („není relevantní“). |
| In which national database are data stored? [V které vnitrostátní databázi se údaje ukládají?] | Členský stát případně uvede název vnitrostátní databáze. V opačném případě uvede „NA“ („není relevantní“). |
| In which international database(s) are data stored? [V které mezinárodní databázi či databázích se údaje ukládají?] | Členský stát případně uvede název mezinárodní databáze či databází. V opačném případě uvede „NA“ („není relevantní“). |
| Are processes to evaluate data accuracy (bias and precision) documented? [Jsou zdokumentovány postupy vyhodnocení přesnosti údajů (zkreslení a přesnost)?] | Členský stát uvede „Y“ („ano“), nebo „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“), kdy (ve kterém roce) bude dokumentace k dispozici. |
| Where can documentation on processes to evaluate accuracy be found? [Kde je dokumentace k postupům vyhodnocení přesnosti k dispozici?] | Pokud členský stát v předchozím poli odpověděl „Y“ („ano“), uvede odkaz na webovou stránku, kde je dotčená dokumentace k dispozici. V opačném případě uvede „NA“ („není relevantní“). |
| Are the editing and imputation methods documented? [Jsou zdokumentovány metody úpravy a imputace?] | Členský stát uvede „Y“ („ano“), nebo „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“), kdy (ve kterém roce) bude dokumentace k dispozici. |
| Where can documentation on editing and inputation be found? [Kde je dokumentace k metodám úpravy a imputace k dispozici?] | Pokud členský stát v předchozím poli odpověděl „Y“ („ano“), uvede odkaz na webovou stránku, kde je dotčená dokumentace k dispozici. V opačném případě uvede „NA“ („není relevantní“). |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. V tomto poli se uvede, kdy bude k dispozici dokumentace (pokud v současnosti k dispozici není). |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

MS participating in sampling [ČS účastnící se odběru vzorků]

Pokud se režim odběru vzorků provádí v rámci regionálního/dvoustranného/vícestranného koordinovaného programu, uvedou se všechny zúčastněné členské státy. Pokud se režim odběru vzorků provádí jednostranně, uvede se jediný členský stát.

Sampling year/period [Rok/období odběru vzorků]

Členský stát uvede rok nebo období, na který nebo na které je odběr vzorků plánován.

Region

Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „all regions“ („všechny regiony“).

RFMO/RFO/IO

Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.

Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Příklad RFO: CECAF

Příklad IO: ICES

Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“).

Name of sampling scheme [Název režimu odběru vzorků]

Členský stát uvede název režimu odběru vzorků. Názvy režimů odběru vzorků musí odpovídat názvům v tabulkách 4A a 4B této přílohy, v tabulce 1D této přílohy („typ šetření“) a v tabulce 1E této přílohy („druh“*„metoda“).

Sampling frame [Opora výběru]

Členský stát uvede oporu výběru. Názvy opor výběru musí odpovídat názvům v tabulkách 4A a 4B této přílohy.

Is the sampling design documented? [Je koncepce odběru vzorků zdokumentována?]

Členský stát uvede „Y“ („ano“), nebo „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“), kdy (ve kterém roce) bude dokumentace k dispozici.

Where can documentation on sampling design be found? [Kde je dokumentace ke koncepci odběru vzorků k dispozici?]

Pokud členský stát v předchozím poli odpověděl „Y“ („ano“), uvede odkaz na webovou stránku, kde je dotčená dokumentace k dispozici. V opačném případě uvede „NA“ („není relevantní“).

Are non-responses and refusals recorded? [Zaznamenávají se případy neuvedení nebo odmítnutí odpovědi?]

Členský stát uvede „Y“ („ano“), nebo „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“), kdy (ve kterém roce) bude dokumentace k dispozici.

Are quality checks to validate detailed data documented? [Jsou zdokumentovány kontroly kvality, kterými se ověřují podrobné údaje?]

Členský stát uvede „Y“ („ano“), nebo „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“), kdy (ve kterém roce) bude dokumentace k dispozici.

Where can documentation on quality checks for data capture be found? [Kde je dokumentace ke kontrole kvality při sběru údajů k dispozici?]

Pokud členský stát v předchozím poli odpověděl „Y“ („ano“), uvede odkaz na webovou stránku, kde je dotčená dokumentace k dispozici. V opačném případě uvede „NA“ („není relevantní“).

In which national database are data stored? [V které vnitrostátní databázi se údaje ukládají?]

Členský stát případně uvede název vnitrostátní databáze. V opačném případě uvede „NA“ („není relevantní“).

In which international database(s) are data stored? [V které mezinárodní databázi či databázích se údaje ukládají?]

Členský stát případně uvede název mezinárodní databáze či databází. V opačném případě uvede „NA“ („není relevantní“).

Are processes to evaluate data accuracy (bias and precision) documented? [Jsou zdokumentovány postupy vyhodnocení přesnosti údajů (zkreslení a přesnost)?]

Členský stát uvede „Y“ („ano“), nebo „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“), kdy (ve kterém roce) bude dokumentace k dispozici.

Where can documentation on processes to evaluate accuracy be found? [Kde je dokumentace k postupům vyhodnocení přesnosti k dispozici?]

Pokud členský stát v předchozím poli odpověděl „Y“ („ano“), uvede odkaz na webovou stránku, kde je dotčená dokumentace k dispozici. V opačném případě uvede „NA“ („není relevantní“).

Are the editing and imputation methods documented? [Jsou zdokumentovány metody úpravy a imputace?]

Členský stát uvede „Y“ („ano“), nebo „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“), kdy (ve kterém roce) bude dokumentace k dispozici.

Where can documentation on editing and inputation be found? [Kde je dokumentace k metodám úpravy a imputace k dispozici?]

Pokud členský stát v předchozím poli odpověděl „Y“ („ano“), uvede odkaz na webovou stránku, kde je dotčená dokumentace k dispozici. V opačném případě uvede „NA“ („není relevantní“).

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky. V tomto poli se uvede, kdy bude k dispozici dokumentace (pokud v současnosti k dispozici není).

Tabulka 5B

Rámec pro zajišťování kvality hospodářských a sociálních údajů

| |
| --- |
| | Institucionální prostředí |
| P3 Nestrannost a objektivnost | P4 Důvěrnost |
| MS | Sampling year/period | Region | RFMO/RFO/IO/NSB | Name of data collection scheme | Name of data sources | Statistically sound sources and methods | Error checking | Are procedures for confidential data handling in place and documented ? | Are protocols to enforce confidentiality between DCF partners in place and documented? | Are protocols to enforce confidentiality with external users in place and documented? |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Institucionální prostředí

P3 Nestrannost a objektivnost

P4 Důvěrnost

MS

Sampling year/period

Region

RFMO/RFO/IO/NSB

Name of data collection scheme

Name of data sources

Statistically sound sources and methods

Error checking

Are procedures for confidential data handling in place and documented ?

Are protocols to enforce confidentiality between DCF partners in place and documented?

Are protocols to enforce confidentiality with external users in place and documented?

| |
| --- |
| Statistické procesy |
| P5 Spolehlivá metodika | P6 Odpovídající statistické postupy | P7 Přiměřené nároky na respondenty | P8 Efektivita nákladů |
| Is sound methodology documented? | Does it follow international standards, guidelines and best practices? | Are methodologies consistent at MS, regional and EU level? | Is there consistency between administrative and other statistical data? | Are there agreements for access and quality of administrative data between partners? | Are data collection, entry and coding checked? | Are editing and imputation methods used and checked? | Are revisions documented and available? | Is duplication of data collection avoided? | Do automatic techniques for data capture, data coding and validation exist? |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Statistické procesy

P5 Spolehlivá metodika

P6 Odpovídající statistické postupy

P7 Přiměřené nároky na respondenty

P8 Efektivita nákladů

Is sound methodology documented?

Does it follow international standards, guidelines and best practices?

Are methodologies consistent at MS, regional and EU level?

Is there consistency between administrative and other statistical data?

Are there agreements for access and quality of administrative data between partners?

Are data collection, entry and coding checked?

Are editing and imputation methods used and checked?

Are revisions documented and available?

Is duplication of data collection avoided?

Do automatic techniques for data capture, data coding and validation exist?

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Statistické výstupy | Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| P9 Relevance | P10 Přesnost a spolehlivost | P11 Včasnost a dochvilnost | P12 Soudržnost a porovnatelnost | P13 Přístupnost a srozumitelnost | Comments |
| Are end-users listed and updated? | Are sources, intermediate results and outputs regularly assessed and validated? | Are errors measured and documented? | Are procedures in place to ensure timely execution? | Are procedures in place to monitor internal coherence? | Are statistics comparable over time? | Are methodological documents publicly available? | Are data stored in databases? | Where can documentation be found? |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Pracovní program

Statistické výstupy

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

P9 Relevance

P10 Přesnost a spolehlivost

P11 Včasnost a dochvilnost

P12 Soudržnost a porovnatelnost

P13 Přístupnost a srozumitelnost

Comments

Are end-users listed and updated?

Are sources, intermediate results and outputs regularly assessed and validated?

Are errors measured and documented?

Are procedures in place to ensure timely execution?

Are procedures in place to monitor internal coherence?

Are statistics comparable over time?

Are methodological documents publicly available?

Are data stored in databases?

Where can documentation be found?

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky čl. 5 odst. 2 písm. b) tohoto rozhodnutí. V této tabulce se uvádějí údaje shromažďované podle tabulek 5(A), 6 a 7 víceletého programu Unie. V této tabulce se uvede, zda a kde je v procesu shromažďování údajů k dispozici dokumentace.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| Sampling year/period [Rok/období odběru vzorků] | Členský stát uvede rok nebo období, na který nebo na které je odběr vzorků plánován. |
| Region | Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „všechny regiony“. |
| RFMO/RFO/IO/NSB | Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO) či národního statistického úřadu (National Statistical Body – NSB), která/který řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.
  Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Příklad RFO: CECAF
  Příklad IO: ICES
  Např. agentury, orgány zabývající se hospodářskou a sociální statistikou.
  Pokud není žádná/žádný z RFMO, RFO, IO či NSB relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“). |
| Name of data collection scheme [Název režimu shromažďování údajů] | Členský stát uvede názvy režimů odběru vzorků. Tyto názvy musí odpovídat názvům v tabulkách 3A, 3B a 3C této přílohy. |
| Name of data sources [Názvy zdrojů údajů] | Členský stát uvede názvy zdrojů údajů. Tyto názvy musí odpovídat názvům v tabulkách 3A, 3B a 3C této přílohy. |
| Statistically sound sources and methods [Statisticky spolehlivé zdroje a metody] | Členský stát uvede, zda se využívají statisticky spolehlivé zdroje a metody –„Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Error checking [Kontrola chyb] | Členský stát uvede, zda se při nejbližší možné příležitosti provádí a zveřejňuje oprava chyb zjištěných ve zveřejněných údajích – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Are procedures for confidential data handling in place and documented? [Jsou zavedeny a zdokumentovány postupy pro důvěrné zpracování údajů?] | Členský stát uvede, zda jsou zavedeny a zdokumentovány postupy k zajištění, zpracování a omezení důvěrných údajů – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Are protocols to enforce confidentiality between DCF partners in place and documented? [Jsou zavedeny a zdokumentovány protokoly k zajištění důvěrnosti u partnerů rámce pro shromažďování údajů?] | Členský stát uvede, zda jsou zavedeny a zdokumentovány protokoly k zajištění důvěrnosti u partnerů rámce pro shromažďování údajů – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Are protocols to enforce confidentiality with external users in place and documented? [Jsou zavedeny a zdokumentovány protokoly k zajištění důvěrnosti u externích uživatelů?] | Členský stát uvede, zda jsou zavedeny a zdokumentovány protokoly k zajištění důvěrnosti u externích uživatelů – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Is sound methodology documented? [Je zdokumentována spolehlivá metodika?] | Členský stát uvede, zda je zdokumentována spolehlivá metodika – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „Y“ („ano“), uvede na ni odkaz. Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Does it follow international standards, guidelines and best practices? [Řídí se mezinárodními standardy, pokyny a osvědčenými postupy?] | Členský stát uvede, zda se jeho spolehlivá metodika řídí mezinárodními standardy, pokyny a osvědčenými postupy – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „Y“ („ano“), uvede na ně odkaz. Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Are methodologies consistent at MS, regional and EU level? [Jsou metodiky na úrovni ČS, regionu a EU jednotné?] | Členský stát uvede, zda jsou zavedeny postupy k zajištění jednotnosti standardů, pojmů, definic a klasifikací na úrovni členského státu, regionu a EU – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Is there consistency between administrative and other statistical data? [Jsou správní a jiné statistické údaje jednotné?] | Členský stát uvede, zda jsou zavedeny postupy k zajištění jednotnosti definic a pojmů u správních a jiných statistických údajů – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Are there agreements for access and quality of administrative data between partners? [Byly mezi partnery uzavřeny dohody týkající se přístupu ke správním údajům a jejich kvality?] | Členský stát uvede, zda byly mezi partnery uzavřeny dohody k zajištění přístupu k relevantním správním údajům a kvality těchto údajů – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Are data collection, entry and coding checked? [Kontroluje se shromažďování, zadávání a kódování údajů?] | Členský stát uvede, zda se shromažďování, zadávání a kódování údajů pravidelně kontroluje a reviduje v souladu s příslušnými požadavky – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Are editing and imputation methods used and checked? [Využívají se a kontrolují metody úpravy a imputace?] | Členský stát uvede, zda se metody úpravy a imputace využívají a pravidelně přezkoumávají, revidují či aktualizují v souladu s příslušnými požadavky – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Are revisions documented and available? [Jsou zdokumentovány revize a jsou k dispozici?] | Členský stát uvede, zda jsou zdokumentovány revize a zda jsou k dispozici – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Is duplication of data collection avoided? [Nedochází ke dvojímu shromažďování údajů?] | Členský stát uvede, zda se při každé možné příležitosti používají správní zdroje, které brání dvojímu shromažďování údajů a snižují zátěž pro respondenty – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Do automatic techniques for data capture, data coding and validation exist? [Jsou k dispozici automatické techniky sběru, kódování a ověřování údajů?] | Členský stát uvede, zda jsou k dispozici postupy a nástroje k provádění automatických technik sběru, kódování a ověřování údajů – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Are end-users listed and updated? [Existuje seznam konečných uživatelů a aktualizuje se?] | Členský stát uvede, zda existuje a zda se pravidelně aktualizuje seznam klíčových konečných uživatelů a toho, které údaje využívají, včetně seznamu neuspokojených potřeb těchto uživatelů – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Are sources, intermediate results and outputs regularly assessed and validated? [Posuzují se a ověřují pravidelně zdroje, průběžné výsledky a výstupy?] | Členský stát uvede, zda se pravidelně posuzují a ověřují zdroje údajů, průběžné výsledky a statistické výstupy – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Are errors measured and documented? [Měří se a dokumentují chyby?] | Členský stát uvede, zda se podle evropských standardů měří a systematicky dokumentují výběrové a nevýběrové chyby – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Are procedures in place to ensure timely execution? [Jsou zavedeny postupy zajišťující včasné provedení?] | Členský stát uvede, zda jsou zavedeny postupy ke sledování pokroku dosaženého při plnění úkolů a k zajištění jejich včasného provedení – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Are procedures in place to monitor internal coherence? [Jsou zavedeny postupy ke sledování vnitřní soudržnosti?] | Členský stát uvede, zda jsou vypracovány a systematicky prováděny postupy ke sledování vnitřní soudržnosti a zda jsou vysvětleny odchylky – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Are statistics comparable over time? [Jsou statistiky porovnatelné v čase?] | Členský stát uvede, zda lze porovnávat statistiky za přiměřeně dlouhé období, zda jsou vysvětleny případy přerušení časové řady a zda jsou k dispozici metody zajišťující sesouhlasení v rámci určitého období – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Are methodological documents publicly available? [Jsou metodické dokumenty k dispozici veřejnosti?] | Členský stát uvede, zda jsou metodické dokumenty snadno přístupné – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Are data stored in databases? [Ukládají se údaje v databázích?] | Členský stát uvede, zda se primární, podrobné a agregované údaje a s nimi související metaúdaje ukládají v databázích – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru. |
| Where can documentation be found? [Kde je k dispozici dokumentace?] | Pokud členský stát v předchozím poli odpověděl „Y“ („ano“), uvede odkaz na webovou stránku, kde je dotčená dokumentace k dispozici. V opačném případě uvede „NA“ („není relevantní“). |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. V tomto poli se uvede, kdy bude k dispozici dokumentace (pokud v současnosti k dispozici není). |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

Sampling year/period [Rok/období odběru vzorků]

Členský stát uvede rok nebo období, na který nebo na které je odběr vzorků plánován.

Region

Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděné informace týkají všech regionů, uvede se „všechny regiony“.

RFMO/RFO/IO/NSB

Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO) či národního statistického úřadu (National Statistical Body – NSB), která/který řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.

Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Příklad RFO: CECAF

Příklad IO: ICES

Např. agentury, orgány zabývající se hospodářskou a sociální statistikou.

Pokud není žádná/žádný z RFMO, RFO, IO či NSB relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“).

Name of data collection scheme [Název režimu shromažďování údajů]

Členský stát uvede názvy režimů odběru vzorků. Tyto názvy musí odpovídat názvům v tabulkách 3A, 3B a 3C této přílohy.

Name of data sources [Názvy zdrojů údajů]

Členský stát uvede názvy zdrojů údajů. Tyto názvy musí odpovídat názvům v tabulkách 3A, 3B a 3C této přílohy.

Statistically sound sources and methods [Statisticky spolehlivé zdroje a metody]

Členský stát uvede, zda se využívají statisticky spolehlivé zdroje a metody –„Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Error checking [Kontrola chyb]

Členský stát uvede, zda se při nejbližší možné příležitosti provádí a zveřejňuje oprava chyb zjištěných ve zveřejněných údajích – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Are procedures for confidential data handling in place and documented? [Jsou zavedeny a zdokumentovány postupy pro důvěrné zpracování údajů?]

Členský stát uvede, zda jsou zavedeny a zdokumentovány postupy k zajištění, zpracování a omezení důvěrných údajů – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Are protocols to enforce confidentiality between DCF partners in place and documented? [Jsou zavedeny a zdokumentovány protokoly k zajištění důvěrnosti u partnerů rámce pro shromažďování údajů?]

Členský stát uvede, zda jsou zavedeny a zdokumentovány protokoly k zajištění důvěrnosti u partnerů rámce pro shromažďování údajů – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Are protocols to enforce confidentiality with external users in place and documented? [Jsou zavedeny a zdokumentovány protokoly k zajištění důvěrnosti u externích uživatelů?]

Členský stát uvede, zda jsou zavedeny a zdokumentovány protokoly k zajištění důvěrnosti u externích uživatelů – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Is sound methodology documented? [Je zdokumentována spolehlivá metodika?]

Členský stát uvede, zda je zdokumentována spolehlivá metodika – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „Y“ („ano“), uvede na ni odkaz. Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Does it follow international standards, guidelines and best practices? [Řídí se mezinárodními standardy, pokyny a osvědčenými postupy?]

Členský stát uvede, zda se jeho spolehlivá metodika řídí mezinárodními standardy, pokyny a osvědčenými postupy – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „Y“ („ano“), uvede na ně odkaz. Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Are methodologies consistent at MS, regional and EU level? [Jsou metodiky na úrovni ČS, regionu a EU jednotné?]

Členský stát uvede, zda jsou zavedeny postupy k zajištění jednotnosti standardů, pojmů, definic a klasifikací na úrovni členského státu, regionu a EU – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Is there consistency between administrative and other statistical data? [Jsou správní a jiné statistické údaje jednotné?]

Členský stát uvede, zda jsou zavedeny postupy k zajištění jednotnosti definic a pojmů u správních a jiných statistických údajů – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Are there agreements for access and quality of administrative data between partners? [Byly mezi partnery uzavřeny dohody týkající se přístupu ke správním údajům a jejich kvality?]

Členský stát uvede, zda byly mezi partnery uzavřeny dohody k zajištění přístupu k relevantním správním údajům a kvality těchto údajů – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Are data collection, entry and coding checked? [Kontroluje se shromažďování, zadávání a kódování údajů?]

Členský stát uvede, zda se shromažďování, zadávání a kódování údajů pravidelně kontroluje a reviduje v souladu s příslušnými požadavky – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Are editing and imputation methods used and checked? [Využívají se a kontrolují metody úpravy a imputace?]

Členský stát uvede, zda se metody úpravy a imputace využívají a pravidelně přezkoumávají, revidují či aktualizují v souladu s příslušnými požadavky – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Are revisions documented and available? [Jsou zdokumentovány revize a jsou k dispozici?]

Členský stát uvede, zda jsou zdokumentovány revize a zda jsou k dispozici – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Is duplication of data collection avoided? [Nedochází ke dvojímu shromažďování údajů?]

Členský stát uvede, zda se při každé možné příležitosti používají správní zdroje, které brání dvojímu shromažďování údajů a snižují zátěž pro respondenty – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Do automatic techniques for data capture, data coding and validation exist? [Jsou k dispozici automatické techniky sběru, kódování a ověřování údajů?]

Členský stát uvede, zda jsou k dispozici postupy a nástroje k provádění automatických technik sběru, kódování a ověřování údajů – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Are end-users listed and updated? [Existuje seznam konečných uživatelů a aktualizuje se?]

Členský stát uvede, zda existuje a zda se pravidelně aktualizuje seznam klíčových konečných uživatelů a toho, které údaje využívají, včetně seznamu neuspokojených potřeb těchto uživatelů – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Are sources, intermediate results and outputs regularly assessed and validated? [Posuzují se a ověřují pravidelně zdroje, průběžné výsledky a výstupy?]

Členský stát uvede, zda se pravidelně posuzují a ověřují zdroje údajů, průběžné výsledky a statistické výstupy – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Are errors measured and documented? [Měří se a dokumentují chyby?]

Členský stát uvede, zda se podle evropských standardů měří a systematicky dokumentují výběrové a nevýběrové chyby – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Are procedures in place to ensure timely execution? [Jsou zavedeny postupy zajišťující včasné provedení?]

Členský stát uvede, zda jsou zavedeny postupy ke sledování pokroku dosaženého při plnění úkolů a k zajištění jejich včasného provedení – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Are procedures in place to monitor internal coherence? [Jsou zavedeny postupy ke sledování vnitřní soudržnosti?]

Členský stát uvede, zda jsou vypracovány a systematicky prováděny postupy ke sledování vnitřní soudržnosti a zda jsou vysvětleny odchylky – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Are statistics comparable over time? [Jsou statistiky porovnatelné v čase?]

Členský stát uvede, zda lze porovnávat statistiky za přiměřeně dlouhé období, zda jsou vysvětleny případy přerušení časové řady a zda jsou k dispozici metody zajišťující sesouhlasení v rámci určitého období – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Are methodological documents publicly available? [Jsou metodické dokumenty k dispozici veřejnosti?]

Členský stát uvede, zda jsou metodické dokumenty snadno přístupné – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Are data stored in databases? [Ukládají se údaje v databázích?]

Členský stát uvede, zda se primární, podrobné a agregované údaje a s nimi související metaúdaje ukládají v databázích – „Y“ („ano“) –, či nikoliv – „N“ („ne“). Pokud uvede „N“ („ne“), udá v poli „Comments“ („Poznámky“) hlavní překážky v tomto směru.

Where can documentation be found? [Kde je k dispozici dokumentace?]

Pokud členský stát v předchozím poli odpověděl „Y“ („ano“), uvede odkaz na webovou stránku, kde je dotčená dokumentace k dispozici. V opačném případě uvede „NA“ („není relevantní“).

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky. V tomto poli se uvede, kdy bude k dispozici dokumentace (pokud v současnosti k dispozici není).

ODDÍL 6

PŘÍSTUPNOST ÚDAJŮ

Tabulka 6A

Přístupnost údajů

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MS | Data set | Section | Variable group | Year(s) of WP implementation | Reference year | Final data available after | Comments |
| SWE | Rybářské loďstvo – hospodářské údaje | 3A | Výnosy/náklady | N | N – 1 | N + 1, 1. březen | |
| SWE | Akvakultura – hospodářské údaje | | Všechny | N | N – 1 | N + 1, 1. březen | |
| SWE | Proměnné týkající se rybolovné činnosti | | Kapacita | N | N | N + 1, 31. leden | |
| SWE | Proměnné týkající se rybolovné činnosti | | Vykládky | N | N | N + 1, 31. březen | |
| SWE | Zpracování ryb – hospodářské údaje | | Všechny | N | N – 2 | N + 1, 1. listopad | |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MS

Data set

Section

Variable group

Year(s) of WP implementation

Reference year

Final data available after

Comments

SWE

Rybářské loďstvo – hospodářské údaje

3A

Výnosy/náklady

N

N – 1

N + 1, 1. březen

SWE

Akvakultura – hospodářské údaje

Všechny

N

N – 1

N + 1, 1. březen

SWE

Proměnné týkající se rybolovné činnosti

Kapacita

N

N

N + 1, 31. leden

SWE

Proměnné týkající se rybolovné činnosti

Vykládky

N

N

N + 1, 31. březen

SWE

Zpracování ryb – hospodářské údaje

Všechny

N

N – 2

N + 1, 1. listopad

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky článku 6 tohoto rozhodnutí. V této tabulce se k jednotlivým souborům údajů uvedou informace o přístupnosti údajů koncovým uživatelům.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| Data set [Soubor údajů] | Členský stát uvede soubor údajů, k němuž budou uvedeny informace o dostupnosti. Název souboru údajů může být odvozen z názvu příslušných tabulek v této příloze. |
| Section [Oddíl] | Členský stát uvede konkrétní oddíl pracovního plánu. |
| Variable group [Skupina proměnných] | Členský stát uvede konkrétní proměnné z tabulek 1B, 1E, 1I, 2A, 3A, 3B této přílohy. Pokud odkazuje na jinou tabulku, lze toto pole ponechat prázdné. |
| Year(s) of WP implementation [Rok(y) provádění pracovního plánu] | Členský stát uvede rok či roky, po které bude pracovní plán platit. |
| Reference year [Referenční rok] | Členský stát uvede rok plánovaného shromažďování údajů. |
| Final data available after [Přístupnost konečných údajů po jejich shromáždění] | Členský stát uvede, na kolik let po svém shromáždění budou údaje zpřístupněny konečným uživatelům. Udá se rok, případně i měsíc. |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

Data set [Soubor údajů]

Členský stát uvede soubor údajů, k němuž budou uvedeny informace o dostupnosti. Název souboru údajů může být odvozen z názvu příslušných tabulek v této příloze.

Section [Oddíl]

Členský stát uvede konkrétní oddíl pracovního plánu.

Variable group [Skupina proměnných]

Členský stát uvede konkrétní proměnné z tabulek 1B, 1E, 1I, 2A, 3A, 3B této přílohy. Pokud odkazuje na jinou tabulku, lze toto pole ponechat prázdné.

Year(s) of WP implementation [Rok(y) provádění pracovního plánu]

Členský stát uvede rok či roky, po které bude pracovní plán platit.

Reference year [Referenční rok]

Členský stát uvede rok plánovaného shromažďování údajů.

Final data available after [Přístupnost konečných údajů po jejich shromáždění]

Členský stát uvede, na kolik let po svém shromáždění budou údaje zpřístupněny konečným uživatelům. Udá se rok, případně i měsíc.

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

ODDÍL 7

KOORDINACE

Tabulka 7A

Plánovaná regionální a mezinárodní koordinace

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MS | Acronym | Name of meeting | RFMO/RFO/IO | Planned MS participation | Comments |
| SWE | RCM Med | | | X | |
| SWE | WGNSSK | | ICES | X | |
| SWE | MEDITS | | | X | |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MS

Acronym

Name of meeting

RFMO/RFO/IO

Planned MS participation

Comments

SWE

RCM Med

X

SWE

WGNSSK

ICES

X

SWE

MEDITS

X

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky čl. 7 odst. 1 tohoto rozhodnutí. V této tabulce se uvedou informace o plánované účasti členského státu na zasedáních týkajících se shromažďování údajů v souvislosti s rámcem pro shromažďování údajů.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| Acronym [Zkratka] | Členský stát uvede oficiální zkratku zasedání, jejž se zúčastnil. |
| Name of the meeting [Název zasedání] | Členský stát uvede úplný oficiální název zasedání, jejž se zúčastnil. |
| RFMO/RFO/IO | Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.
  Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Příklad RFO: CECAF
  Příklad IO: ICES
  Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“). |
| Planned MS participation [Plánovaná účast ČS] | Členský stát uvede, zda se plánuje zasedání zúčastnit. |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

Acronym [Zkratka]

Členský stát uvede oficiální zkratku zasedání, jejž se zúčastnil.

Name of the meeting [Název zasedání]

Členský stát uvede úplný oficiální název zasedání, jejž se zúčastnil.

RFMO/RFO/IO

Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.

Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Příklad RFO: CECAF

Příklad IO: ICES

Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“).

Planned MS participation [Plánovaná účast ČS]

Členský stát uvede, zda se plánuje zasedání zúčastnit.

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

Tabulka 7B

Opatření v návaznosti na doporučení a dohody

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MS | Region | RFMO/RFO/IO | Source | Section | Topic | Recommendation number | Recommendation/Agreement | Follow-up action | Comments |
| SWE | Severní Atlantik | | LM 2014 | | Proměnné související s métier | | | | |
| LVA | Baltské moře | | STECF 14-13 | VII | | | | | |
| | | | | III.C, III.E | | | | | |
| | | | | III.F | | | | | |
| | | | | Všechny | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MS

Region

RFMO/RFO/IO

Source

Section

Topic

Recommendation number

Recommendation/Agreement

Follow-up action

Comments

SWE

Severní Atlantik

LM 2014

Proměnné související s métier

LVA

Baltské moře

STECF 14-13

VII

III.C, III.E

III.F

Všechny

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky čl. 7 odst. 1 a článku 8 tohoto rozhodnutí. V této tabulce se uvedou informace o tom, jak členský stát plánuje splnit evropská a mezinárodní doporučení a dohody týkající se shromažďování údajů v souvislosti s rámcem pro shromažďování údajů.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| Region | Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděná doporučení týkají všech regionů, uvede se „všechny regiony“. |
| RFMO/RFO/IO | Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.
  Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Příklad RFO: CECAF
  Příklad IO: ICES
  Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“). |
| Source [Zdroj] | Členský stát uvede zdroj doporučení formou zkratky příslušného regionálního koordinačního zasedání (Regional Coordination Meeting – RCM)/regionální koordinační skupiny (Regional Coordination Group – RCG), styčného zasedání (Liaison meeting – LM), odborné pracovní skupiny (Expert Working Group – EWG) Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (STECF), např. „LM 2014“, „STECF EWG 14-07“. |
| Section [Oddíl] | Členský stát uvede oddíl pracovního plánu, například „1A“, „1B“ atd. Pokud se doporučení týká několika oddílů, uvedou se odkazy na všechny z nich. Pokud se uváděná doporučení týkají všech oddílů, uvede se „all“ („všechny“). |
| Topic [Téma] | Členský stát uvede téma, jehož se doporučení týká, např. „data quality“ („kvalita údajů“), „survey“ („šetření“) atd. |
| Recommendation Number [Číslo doporučení] | Členský stát uvede číslo přiřazené konkrétnímu doporučení, pokud se doporučení číslují. |
| Recommendation/Agreement [Doporučení/dohoda] | Členský stát uvede příslušná doporučení k referenčnímu období pracovního plánu a doporučení určená členskému státu. Doporučení a dohody, jež se členského státu netýkají (týkající se např. mandátu odborných skupin ICES, opatření, která přijme Komise atd.) není třeba uvádět. |
| Follow-up action [Návazné opatření] | Členský stát stručně popíše následná opatření, jež přijal nebo přijme. |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členského státu se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

Region

Členský stát se řídí názvoslovím použitým v tabulce 5(C) víceletého programu Unie (úrovně II). Pokud se uváděná doporučení týkají všech regionů, uvede se „všechny regiony“.

RFMO/RFO/IO

Členský stát uvede zkratku příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation – RFMO), regionální organizace pro rybolov (Regional Fisheries Organisation – RFO) či mezinárodní organizace (International Organisation – IO), která řídí dotčený druh/populaci či k němu/ní poskytuje doporučení.

Příklady RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Příklad RFO: CECAF

Příklad IO: ICES

Pokud není žádná z RFMO, RFO či IO relevantní, uvede se „NA“ („není relevantní“).

Source [Zdroj]

Členský stát uvede zdroj doporučení formou zkratky příslušného regionálního koordinačního zasedání (Regional Coordination Meeting – RCM)/regionální koordinační skupiny (Regional Coordination Group – RCG), styčného zasedání (Liaison meeting – LM), odborné pracovní skupiny (Expert Working Group – EWG) Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (STECF), např. „LM 2014“, „STECF EWG 14-07“.

Section [Oddíl]

Členský stát uvede oddíl pracovního plánu, například „1A“, „1B“ atd. Pokud se doporučení týká několika oddílů, uvedou se odkazy na všechny z nich. Pokud se uváděná doporučení týkají všech oddílů, uvede se „all“ („všechny“).

Topic [Téma]

Členský stát uvede téma, jehož se doporučení týká, např. „data quality“ („kvalita údajů“), „survey“ („šetření“) atd.

Recommendation Number [Číslo doporučení]

Členský stát uvede číslo přiřazené konkrétnímu doporučení, pokud se doporučení číslují.

Recommendation/Agreement [Doporučení/dohoda]

Členský stát uvede příslušná doporučení k referenčnímu období pracovního plánu a doporučení určená členskému státu. Doporučení a dohody, jež se členského státu netýkají (týkající se např. mandátu odborných skupin ICES, opatření, která přijme Komise atd.) není třeba uvádět.

Follow-up action [Návazné opatření]

Členský stát stručně popíše následná opatření, jež přijal nebo přijme.

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

Tabulka 7C

Dvoustranné a vícestranné dohody

| | Pracovní program | |
| --- | --- | --- |
| Datum předložení pracovního programu | 31.10.2016 |
| MSs | Contact persons | Content | Coordination | Description of sampling/sampling protocol/sampling intensity | Data transmission | Access to vessels | Validity | Comments |
| DEU - DNK | Název a e-mailová adresa zúčastněných ČS | a) | plavidla DEU, která provádějí vykládku za účelem prvního prodeje v DNK a na která se bude vztahovat pracovní plán DEU. |

Pracovní program

Datum předložení pracovního programu

31.10.2016

MSs

Contact persons

Content

Coordination

Description of sampling/sampling protocol/sampling intensity

Data transmission

Access to vessels

Validity

Comments

DEU - DNK

Název a e-mailová adresa zúčastněných ČS

a)

plavidla DEU, která provádějí vykládku za účelem prvního prodeje v DNK a na která se bude vztahovat pracovní plán DEU.

| b) | plavidla DNK, která provádějí vykládku za účelem prvního prodeje v DEU a na která se bude vztahovat pracovní plán DNK. |
| --- | --- |

b)

plavidla DNK, která provádějí vykládku za účelem prvního prodeje v DEU a na která se bude vztahovat pracovní plán DNK.

NA

Délka a věk ryb ve výmětech a vykládkách v souladu s příslušným pracovním plánem.

Úrovně odběru vzorků a pokrytí tímto odběrem v souladu s dohodou na regionálních koordinačních zasedáních (RCM) pro Baltské moře a Severní moře a východní část Severního ledového oceánu.

DEU/DNK odpovídá za předložení údajů ze všech svých plavidel příslušným konečným uživatelům a druhému státu.

Země odpovědná za odběr vzorků zajistí přístup k plavidlům.

Podle pracovního plánu.

LTU - DEU - LVA - NLD - POL

DEU, LVA, LTU, NLD a POL budou spolupracovat při shromažďování biologických údajů o pelagickém rybolovu ve vodách CECAF v letech 2014–2015 a 2016–2017 (další prodloužení).

Koordinaci této vícestranné dohody zajišťuje NL. NL najme nezávislého dodavatele, společnost Corten Marine Research (CMR), jako zprostředkovatele mezi NL a Mauritánským ústavem pro oceánografický výzkum a rybolov (IMROP). CMR najme mauritánské pozorovatele z IMROP, kteří provedou vlastní odběr vzorků. CMR a IMROP spolu uzavřou dohodu, v níž formalizují vzájemné závazky, mimo jiné i skutečnost, že se do cen promítnou pouze dodatečné náklady na tento konkrétní úkol.

Odběr biologických vzorků provádějí na palubě rybářských plavidel v oblasti CECAF mauritánští pozorovatelé. Pozorovatelé budou zaškoleni CMR a budou se řídit protokolem k odběru vzorků popsaným v dokumentu „Shromažďování biologických údajů o pelagickém rybolovu ve vodách CECAF v souladu s rámcem pro shromažďování údajů“ ve znění ze dne 31. 5. 2011.

CMR odpovídá za shromažďování, kontrolu kvality a dodání údajů shromážděných v rámci této dohody pracovní skupině CECAF pro pelagické druhy. CMR také veškeré údaje oznamuje organizaci CVO, která tyto údaje dále postupuje partnerům.

Každý z partnerů zajistí mauritánským pozorovatelům v rámci této dohody přístup ke svému loďstvu. Upřením přístupu k plavidlům se partner nezbavuje svých právních a finančních závazků.

Tato dohoda vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2012. S výjimkou finančních závazků platnost této dohody končí dnem 31. prosince 2013. Před uvedeným datem se dohoda zruší v případě, že pelagický rybolov v oblasti CECAF provozovaný plavidly EU skončí. Případné zbývající příspěvky budou partnerům v poměrné výši vráceny. Dohoda byla prodloužena: novým dnem konce platnosti je 31. prosinec 2015.

Obecná poznámka: Touto tabulkou se plní požadavky čl. 7 odst. 2 a článku 8 tohoto rozhodnutí. V této tabulce se uvedou informace o dohodách s jinými členskými státy a o tom, jak jsou plněny evropské a mezinárodní závazky.

| Název proměnné | Pokyny |
| --- | --- |
| MS [ČS] | Název členských států, který je stranou dohody, se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“. |
| Contact persons [Kontaktní osoby] | Členský stát uvede jméno a e-mailovou adresu odpovědné osoby jednotlivých členských států, které jsou stranou dohody. |
| Content [Obsah] | Členský stát stručně popíše cíl dohody a v poli „Comments“ („Poznámky“) případně poskytne jednoznačný a úplný bibliografický údaj nebo funkční hypertextový odkaz k dokumentaci dohody. |
| Coordination [Koordinace] | Členský stát stručně popíše, jak a kdo zajišťuje / bude zajišťovat koordinaci. |
| Description of sampling/sampling protocol/sampling intensity [Popis odběru vzorků/protokol k odběru vzorků/intenzita odběru vzorků] | Členský stát stručně popíše odběr vzorků, který se v rámci dohody bude provádět. |
| Data transmission [Předání údajů] | Členský stát uvede, který z členských států odpovídá / bude odpovídat za předložení kterého souboru údajů. |
| Access to vessels [Přístup k plavidlům] | Členský stát uvede, zda z dohody vyplývá i přístup k plavidlům ostatních partnerů. |
| Validity [Platnost] | Členský stát uvede rok, kdy platnost dohody skončí nebo kdy dohoda byla/bude podepsána, pokud se každoročně obnovuje. |
| Comments [Poznámky] | Případné další poznámky. |

Název proměnné

Pokyny

MS [ČS]

Název členských států, který je stranou dohody, se udává kódem sestávajícím ze tří písmen podle ISO 3166-1, například „DEU“.

Contact persons [Kontaktní osoby]

Členský stát uvede jméno a e-mailovou adresu odpovědné osoby jednotlivých členských států, které jsou stranou dohody.

Content [Obsah]

Členský stát stručně popíše cíl dohody a v poli „Comments“ („Poznámky“) případně poskytne jednoznačný a úplný bibliografický údaj nebo funkční hypertextový odkaz k dokumentaci dohody.

Coordination [Koordinace]

Členský stát stručně popíše, jak a kdo zajišťuje / bude zajišťovat koordinaci.

Description of sampling/sampling protocol/sampling intensity [Popis odběru vzorků/protokol k odběru vzorků/intenzita odběru vzorků]

Členský stát stručně popíše odběr vzorků, který se v rámci dohody bude provádět.

Data transmission [Předání údajů]

Členský stát uvede, který z členských států odpovídá / bude odpovídat za předložení kterého souboru údajů.

Access to vessels [Přístup k plavidlům]

Členský stát uvede, zda z dohody vyplývá i přístup k plavidlům ostatních partnerů.

Validity [Platnost]

Členský stát uvede rok, kdy platnost dohody skončí nebo kdy dohoda byla/bude podepsána, pokud se každoročně obnovuje.

Comments [Poznámky]

Případné další poznámky.

---

PŘÍLOHA II

| Ustanovení víceletého programu Unie | Odpovídající část pracovního plánu |
| --- | --- |
| Ustanovení | Tabulka | Tabulka | Text |
| Kapitola III | |
| Poznámka pod čarou č. 6 odst 1.1 písm. d) | | 3(C) | Textové pole 3(C) |
| Odst. 2 písm. a) bod i)
  Odst. 2 písm. a) bod ii)
  Odst. 2 písm. a) bod iii) | 1(A), 1(B), 1(C)
  1(A), 1(B), 1(C)
  1(A), 1(B), 1(C) | 1(A), 1(B), 1(C)
  1(A), 1(B), 1(C)
  1(A), 1(B), 1(C) | |
| Odst. 2 písm. a) bod iv) | 3 | 1(D) | |
| Odst. 2 písm. b)
  Odst. 2 písm. c) | 1(E)
  1(E) | 1(E)
  1(E) | Textové pole 1(E)
  Textové pole 1(E) |
| Odst. 3 písm. a) | 1(D) | 1(F) | |
| Odst. 3 písm. c) | — | — | Pilotní studie 2 |
| Odstavec 4 | 4 | 2(A) | Textové pole 2(A) |
| Odst. 5 písm. a)
  Odst. 5 písm. b) | 5(A)
  6 | 3(A)
  3(A) | Textové pole 3(A)
  Textové pole 3(A), pilotní studie 3 |
| Odst. 6 písm. a)
  Odst. 6 písm. b)
  Odst. 6 písm. c) | 7
  6
  8 | 3(B)
  3(B)
  — | Textové pole 3(B)
  Textové pole 3(B)
  Pilotní studie 4 |
| Kapitola IV | |
| Odst. 1 | 10 | 1(G), 1(H) | Textové pole 1(G) |
| Kapitola V | |
| Odst. 4 | — | — | Pilotní studie 1 |

Ustanovení víceletého programu Unie

Odpovídající část pracovního plánu

Ustanovení

Tabulka

Tabulka

Text

Kapitola III

Poznámka pod čarou č. 6 odst 1.1 písm. d)

3(C)

Textové pole 3(C)

Odst. 2 písm. a) bod i)

Odst. 2 písm. a) bod ii)

Odst. 2 písm. a) bod iii)

1(A), 1(B), 1(C)

1(A), 1(B), 1(C)

1(A), 1(B), 1(C)

1(A), 1(B), 1(C)

1(A), 1(B), 1(C)

1(A), 1(B), 1(C)

Odst. 2 písm. a) bod iv)

3

1(D)

Odst. 2 písm. b)

Odst. 2 písm. c)

1(E)

1(E)

1(E)

1(E)

Textové pole 1(E)

Textové pole 1(E)

Odst. 3 písm. a)

1(D)

1(F)

Odst. 3 písm. c)

—

—

Pilotní studie 2

Odstavec 4

4

2(A)

Textové pole 2(A)

Odst. 5 písm. a)

Odst. 5 písm. b)

5(A)

6

3(A)

3(A)

Textové pole 3(A)

Textové pole 3(A), pilotní studie 3

Odst. 6 písm. a)

Odst. 6 písm. b)

Odst. 6 písm. c)

7

6

8

3(B)

3(B)

—

Textové pole 3(B)

Textové pole 3(B)

Pilotní studie 4

Kapitola IV

Odst. 1

10

1(G), 1(H)

Textové pole 1(G)

Kapitola V

Odst. 4

—

—

Pilotní studie 1

---