# Euroopa Liidu L 286/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 286 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik21. oktoober 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 286

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik21. oktoober 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1864, 10. oktoober 2016, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Chapon du Périgord (KGT)] | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1865, 10. oktoober 2016, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Šoltansko maslinovo ulje (KPN)] | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2016/1866, 17. oktoober 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja V lisa seoses 3-detseen-2-ooni, atsibensolaar-S-metüüli ja heksaklorobenseeni jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1867, 20. oktoober 2016, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 3199/93 (aktsiisivabastuse eesmärgil alkoholi täieliku denatureerimise menetluste vastastikuse tunnustamise kohta) lisa | 32 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1868, 20. oktoober 2016, millega muudetakse ja parandatakse rakendusmäärust (EL) 2015/2450, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses järelevalveasutustele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kohaselt teabe esitamise vormidega (
  1
  ) | 35 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1869, 20. oktoober 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 70 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1870, 20. oktoober 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. oktoobrini 2016 impordilitsentsitaotlused ja impordiõiguste taotlused, ning määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 kehtestatud kogustele | 72 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2016/1871, 28. september 2016, mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse konkreetseid kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt | 75 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1864, 10. oktoober 2016, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Chapon du Périgord (KGT)]

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1865, 10. oktoober 2016, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Šoltansko maslinovo ulje (KPN)]

3

*

Komisjoni määrus (EL) 2016/1866, 17. oktoober 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja V lisa seoses 3-detseen-2-ooni, atsibensolaar-S-metüüli ja heksaklorobenseeni jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal (
  1
  )

S

1

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1867, 20. oktoober 2016, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 3199/93 (aktsiisivabastuse eesmärgil alkoholi täieliku denatureerimise menetluste vastastikuse tunnustamise kohta) lisa

32

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1868, 20. oktoober 2016, millega muudetakse ja parandatakse rakendusmäärust (EL) 2015/2450, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses järelevalveasutustele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kohaselt teabe esitamise vormidega (
  1
  )

1

35

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1869, 20. oktoober 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

70

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1870, 20. oktoober 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. oktoobrini 2016 impordilitsentsitaotlused ja impordiõiguste taotlused, ning määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 kehtestatud kogustele

72

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2016/1871, 28. september 2016, mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse konkreetseid kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 286/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1864,

10. oktoober 2016,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Chapon du Périgord (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Chapon du Périgord“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Chapon du Périgord“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Chapon du Périgord“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Chapon du Périgord“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Chapon du Périgord“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.1 „Värske liha (ja rups)“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. oktoober 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 205, 9.6.2016, lk 17.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 21.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 286/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 286/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1865,

10. oktoober 2016,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Šoltansko maslinovo ulje (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Horvaatia taotlus registreerida nimetus „Šoltansko maslinovo ulje“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Horvaatia taotlus registreerida nimetus „Šoltansko maslinovo ulje“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Šoltansko maslinovo ulje“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Šoltansko maslinovo ulje“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Šoltansko maslinovo ulje“ (KPN) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.5 „õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. oktoober 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 195, 2.6.2016, lk 15.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 21.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 286/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 286/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/1866,

17. oktoober 2016,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja V lisa seoses 3-detseen-2-ooni, atsibensolaar-S-metüüli ja heksaklorobenseeni jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti a, artikli 16 lõike 1 punkti a, artiklit 17 ja artikli 49 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Atsibensolaar-S-metüüli jääkide piirnormid on kehtestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas. Heksaklorobenseeni jääkide piirnormid on sätestatud kõnealuse määruse II lisas ja III lisa B osas. 3-detseen-2-ooni jääkide piirnorme ei ole eraldi sätestatud ning ainet ei ole kantud kõnealuse määruse IV lisasse, seega kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 18 lõike 1 punktis b sätestatud vaikeväärtust 0,01 mg/kg. |
| --- | --- |

(1)

Atsibensolaar-S-metüüli jääkide piirnormid on kehtestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas. Heksaklorobenseeni jääkide piirnormid on sätestatud kõnealuse määruse II lisas ja III lisa B osas. 3-detseen-2-ooni jääkide piirnorme ei ole eraldi sätestatud ning ainet ei ole kantud kõnealuse määruse IV lisasse, seega kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 18 lõike 1 punktis b sätestatud vaikeväärtust 0,01 mg/kg.

| (2) | Seoses kasutusloa taotlemise menetlusega toimeainet 3-detseen-2-ooni sisaldava taimekaitsevahendi kasutamiseks kartulitel on esitatud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõike 1 kohane taotlus lisada kõnealune toimeaine määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse. |
| --- | --- |

(2)

Seoses kasutusloa taotlemise menetlusega toimeainet 3-detseen-2-ooni sisaldava taimekaitsevahendi kasutamiseks kartulitel on esitatud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõike 1 kohane taotlus lisada kõnealune toimeaine määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 8 hindas taotlust asjaomane liikmesriik ja hindamisaruanne edastati komisjonile. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 8 hindas taotlust asjaomane liikmesriik ja hindamisaruanne edastati komisjonile.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) hindas kõnealust taotlust ja hindamisaruannet, uurides eriti ohtu tarbijatele ja, kui asjakohane, ka loomadele, ning esitas järelduse ettepaneku kohta kanda kõnealune toimeaine määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse (2). Toiduohutusamet edastas kõnealuse järelduse komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi selle üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) hindas kõnealust taotlust ja hindamisaruannet, uurides eriti ohtu tarbijatele ja, kui asjakohane, ka loomadele, ning esitas järelduse ettepaneku kohta kanda kõnealune toimeaine määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse (2). Toiduohutusamet edastas kõnealuse järelduse komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi selle üldsusele kättesaadavaks.

| (5) | Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et olemasolev teave on ebapiisav tõendamaks, et 3-detseen-2-ooni kasutamine toimeainena taimekaitsevahendites ei avalda toiduga omastamise kaudu kohest või hilisemat kahjulikku mõju inimeste (sealhulgas haavatavate elanikkonnarühmade) tervisele. Seepärast ei ole toimeaine lisamine määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse asjakohane ning jääkide piirnormiks tuleks kehtestada asjaomane määramispiir. Komisjon pidas sobivate määramispiiride küsimuses nõu Euroopa Liidu referentlaboritega. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et olemasolev teave on ebapiisav tõendamaks, et 3-detseen-2-ooni kasutamine toimeainena taimekaitsevahendites ei avalda toiduga omastamise kaudu kohest või hilisemat kahjulikku mõju inimeste (sealhulgas haavatavate elanikkonnarühmade) tervisele. Seepärast ei ole toimeaine lisamine määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse asjakohane ning jääkide piirnormiks tuleks kehtestada asjaomane määramispiir. Komisjon pidas sobivate määramispiiride küsimuses nõu Euroopa Liidu referentlaboritega.

| (6) | Atsibensolaar-S-metüüli puhul esitas toiduohutusamet järelduse selle toimeaine pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdihinnangu kohta (3). Selle raames soovitas toiduohutusamet suurendada jääkide piirnormi õunviljade puhul väärtuseni 0,2 mg/kg. Uute toksikoloogiliste võrdlusväärtuste põhjal soovitati tomatite puhul kehtivat jääkide piirnormi vähendada väärtuseni 0,3 mg/kg. |
| --- | --- |

(6)

Atsibensolaar-S-metüüli puhul esitas toiduohutusamet järelduse selle toimeaine pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdihinnangu kohta (3). Selle raames soovitas toiduohutusamet suurendada jääkide piirnormi õunviljade puhul väärtuseni 0,2 mg/kg. Uute toksikoloogiliste võrdlusväärtuste põhjal soovitati tomatite puhul kehtivat jääkide piirnormi vähendada väärtuseni 0,3 mg/kg.

| (7) | Kõik toimeainet heksaklorobenseeni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load on tunnistatud kehtetuks. Vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 17 koostoimes artikli 14 lõike 1 punktiga a tuleks seega II ja III lisast nende toimeainete jaoks sätestatud jääkide piirnormid välja jätta. Hiljutistest seireandmetest nähtub, et kõrvitsaseemnetes esineb jääke asjaomast määramispiiri ületavas koguses (4). Heksaklorobenseeni jäägid on põhjustatud mulla keskkonnasaastest, mis on tingitud selle püsiva ühendi kasutamisest minevikus. Kõrvitsaseemnete puhul kehtiv heksaklorobenseeni jääkide piirnorm 0,05 mg/kg on selle toote jaoks sobiv. See piirnorm vaadatakse läbi. Läbivaatamisel võetakse arvesse kümme aastat pärast käesoleva määruse avaldamist kättesaadavat teavet. Loomsete saaduste osas nähtub seireandmetest, et kõigi liikide lihaskoe ja piima jaoks tuleks kehtestada asjaomasest määramispiirist väiksemad väärtused. |
| --- | --- |

(7)

Kõik toimeainet heksaklorobenseeni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load on tunnistatud kehtetuks. Vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 17 koostoimes artikli 14 lõike 1 punktiga a tuleks seega II ja III lisast nende toimeainete jaoks sätestatud jääkide piirnormid välja jätta. Hiljutistest seireandmetest nähtub, et kõrvitsaseemnetes esineb jääke asjaomast määramispiiri ületavas koguses (4). Heksaklorobenseeni jäägid on põhjustatud mulla keskkonnasaastest, mis on tingitud selle püsiva ühendi kasutamisest minevikus. Kõrvitsaseemnete puhul kehtiv heksaklorobenseeni jääkide piirnorm 0,05 mg/kg on selle toote jaoks sobiv. See piirnorm vaadatakse läbi. Läbivaatamisel võetakse arvesse kümme aastat pärast käesoleva määruse avaldamist kättesaadavat teavet. Loomsete saaduste osas nähtub seireandmetest, et kõigi liikide lihaskoe ja piima jaoks tuleks kehtestada asjaomasest määramispiirist väiksemad väärtused.

| (8) | Kuna jääkide piirnormide asjaomaste muudatuste puhul on lähtutud ameti järeldustest ja arvesse võetud käsitletava küsimusega seotud asjakohaseid tegureid, on need muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega. |
| --- | --- |

(8)

Kuna jääkide piirnormide asjaomaste muudatuste puhul on lähtutud ameti järeldustest ja arvesse võetud käsitletava küsimusega seotud asjakohaseid tegureid, on need muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega.

| (9) | Jääkide uute piirnormide suhtes on konsulteeritud Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel liidu kaubanduspartneritega ja nende märkusi on arvesse võetud. |
| --- | --- |

(9)

Jääkide uute piirnormide suhtes on konsulteeritud Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel liidu kaubanduspartneritega ja nende märkusi on arvesse võetud.

| (10) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta.

| (11) | Et võimaldada toodete tavapärast turustamist, töötlemist ja tarbimist, tuleks käesoleva määrusega ette näha üleminekukord toodete jaoks, mis on toodetud enne piirnormide muutmist ning mille kohta on olemas teave, et kõrgetasemeline tarbijate kaitse on tagatud. |
| --- | --- |

(11)

Et võimaldada toodete tavapärast turustamist, töötlemist ja tarbimist, tuleks käesoleva määrusega ette näha üleminekukord toodete jaoks, mis on toodetud enne piirnormide muutmist ning mille kohta on olemas teave, et kõrgetasemeline tarbijate kaitse on tagatud.

| (12) | Jääkide muudetud piirnormide jõustumisele peaks eelnema piisav ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid, kolmandad riigid ja toidukäitlejad saaksid nende piirnormide muutmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks valmistuda. |
| --- | --- |

(12)

Jääkide muudetud piirnormide jõustumisele peaks eelnema piisav ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid, kolmandad riigid ja toidukäitlejad saaksid nende piirnormide muutmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks valmistuda.

| (13) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 396/2005 kohaldamist kujul, nagu see kehtis enne selle muutmist käesoleva määrusega, jätkatakse nende toodete puhul, mis on toodetud enne 10. maid 2017, välja arvatud atsibensolaar-S-metüüli puhul tomatites.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 10. maist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. oktoober 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

1

(2)  Euroopa Toiduohutusameti teaduslike aruannetega saab tutvuda järgmisel aadressil: http://www.efsa.europa.eu

2

„Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance (3E)-3-decen-2-one (applied for as 3-decen-2-one)“ (Järeldus toimeaine (3E)-3-detseen-2-ooni (taotluses nimetusega 3-detseen-2-oon) pestitsiidina kasutamisega kaasneva riski hindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta), EFSA Journal 2015; 13(1):3932 [43 lk].

E

(3)  
  „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance acibenzolar-S-methyl“ (Järeldus toimeaine atsibensolaar-S-metüüli pestitsiidina kasutamisega kaasneva riski hindamist käsitleva vastastikuse eksperdihinnangu kohta), EFSA Journal 2014; 12(8):3691 [74 lk].

3

S

(4)  
  „The 2013 European Union report on pesticide residues in food“ (Euroopa Liidu 2013. aasta aruanne pestitsiidide jääkide kohta toidus), EFSA Journal 2015; 13(3):4038 [169 lk]. „The 2012 European Union report on pesticide residues in food“ (Euroopa Liidu 2012. aasta aruanne pestitsiidide jääkide kohta toidus), EFSA Journal 2014; 12(12):3942 [156 lk]. „The 2011 European Union report on pesticide residues in food“ (Euroopa Liidu 2011. aasta aruanne pestitsiidide jääkide kohta toidus), EFSA Journal 2014; 12(5):3694 [511 lk]. „The 2010 European Union report on pesticide residues in food“ (Euroopa Liidu 2010. aasta aruanne pestitsiidide jääkide kohta toidus), EFSA Journal 2013; 11(3):3130 [808 lk]. „The 2009 European Union report on pesticide residues in food“ (Euroopa Liidu 2009. aasta aruanne pestitsiidide jääkide kohta toidus), EFSA Journal 2011; 9(11):2430 [225 lk].

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja V lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | II lisas asendatakse atsibensolaar-S-metüüli ja heksaklorobenseeni käsitlevad veerud järgmistega:

  „Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)









  Koodnumber | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (1) | Atsibensolaar-S-metüül (atsibensolaar-S-metüüli ja atsibensolaarhappe (vaba ja konjugeeritud) summa), väljendatud atsibensolaar-S-metüülina) | Heksaklorobenseen (F) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | | 0,01 (*1) |
| 0110000 | Tsitrusviljad | 0,01 (*1) | |
| 0110010 | Greibid | | |
| 0110020 | Apelsinid | | |
| 0110030 | Sidrunid | | |
| 0110040 | Laimid | | |
| 0110050 | Mandariinid | | |
| 0110990 | Muud | | |
| 0120000 | Pähklid | | |
| 0120010 | Mandlid | 0,01 (*1) | |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | 0,01 (*1) | |
| 0120030 | Kašupähklid | 0,01 (*1) | |
| 0120040 | Kastanid | 0,01 (*1) | |
| 0120050 | Kookospähklid | 0,01 (*1) | |
| 0120060 | Sarapuupähklid | 0,1 | |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | 0,01 (*1) | |
| 0120080 | Pekanipähklid | 0,01 (*1) | |
| 0120090 | Piiniapähklid | 0,01 (*1) | |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | 0,01 (*1) | |
| 0120110 | Kreeka pähklid | 0,01 (*1) | |
| 0120990 | Muud | 0,01 (*1) | |
| 0130000 | Õunviljad | 0,2 | |
| 0130010 | Õunad | | |
| 0130020 | Pirnid | | |
| 0130030 | Küdooniad | | |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | | |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | | |
| 0130990 | Muud | | |
| 0140000 | Luuviljad | | |
| 0140010 | Aprikoosid | 0,2 | |
| 0140020 | Maguskirsid | 0,01 (*1) | |
| 0140030 | Virsikud | 0,2 | |
| 0140040 | Ploomid | 0,01 (*1) | |
| 0140990 | Muud | 0,01 (*1) | |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | 0,01 (*1) | |
| 0151000 | a) | Viinamarjad |

1)

II lisas asendatakse atsibensolaar-S-metüüli ja heksaklorobenseeni käsitlevad veerud järgmistega:

„Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Koodnumber

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (1)

Atsibensolaar-S-metüül (atsibensolaar-S-metüüli ja atsibensolaarhappe (vaba ja konjugeeritud) summa), väljendatud atsibensolaar-S-metüülina)

Heksaklorobenseen (F)

(1)

(2)

(3)

(4)

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0,01 (*1)

0110000

Tsitrusviljad

0,01 (*1)

0110010

Greibid

0110020

Apelsinid

0110030

Sidrunid

0110040

Laimid

0110050

Mandariinid

0110990

Muud

0120000

Pähklid

0120010

Mandlid

0,01 (*1)

0120020

Brasiilia pähklid

0,01 (*1)

0120030

Kašupähklid

0,01 (*1)

0120040

Kastanid

0,01 (*1)

0120050

Kookospähklid

0,01 (*1)

0120060

Sarapuupähklid

0,1

0120070

Makadaamiapähklid

0,01 (*1)

0120080

Pekanipähklid

0,01 (*1)

0120090

Piiniapähklid

0,01 (*1)

0120100

Pistaatsiapähklid

0,01 (*1)

0120110

Kreeka pähklid

0,01 (*1)

0120990

Muud

0,01 (*1)

0130000

Õunviljad

0,2

0130010

Õunad

0130020

Pirnid

0130030

Küdooniad

0130040

Astelpihlaka viljad

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0130990

Muud

0140000

Luuviljad

0140010

Aprikoosid

0,2

0140020

Maguskirsid

0,01 (*1)

0140030

Virsikud

0,2

0140040

Ploomid

0,01 (*1)

0140990

Muud

0,01 (*1)

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

0,01 (*1)

0151000

a)

0151010

Lauaviinamarjad

0151020

Veiniviinamarjad

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

0153010

Pamplid

0153020

Põldmurakad

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

0153990

Muud

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

0154010

Mustikad

0154020

Jõhvikad

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

0154050

Kibuvitsamarjad

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0154070

Õun-viirpuu marjad

0154080

Musta leedri marjad

0154990

Muud

0160000

Mitmesugused puuviljad

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

0,01 (*1)

0161010

Datlid

0161020

Viigimarjad

0161030

Lauaoliivid

0161040

Kinkanid

0161050

Tähtviljad

0161060

Hurmaad

0161070

Jambolanid

0161990

Muud

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

0,01 (*1)

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

0162020

Litšid

0162030

Granadillid/marakujad

0162040

Kaktusviljad

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0162060

Virgiinia persimonid

0162990

Muud

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokaadod

0,01 (*1)

0163020

Banaanid

0,08

0163030

Mangod

0,6 (+)

0163040

Papaiad

0,01 (*1)

0163050

Granaatõunad

0,01 (*1)

0163060

Suhkurannoonad

0,01 (*1)

0163070

Guajaavid

0,01 (*1)

0163080

Ananassid

0,01 (*1)

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

0,01 (*1)

0163100

Durianid

0,01 (*1)

0163110

Oga-annoonad

0,01 (*1)

0163990

Muud

0,01 (*1)

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

0,01 (*1)

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0,01 (*1)

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

0212000

| b) | Troopiline juur- ja mugulköögivili |
| --- | --- |

b)

0212010

Kassaava/jahumanioki juured

0212020

Bataat

0212030

Jamss

0212040

Roogmaranta

0212990

Muud

0213000

| c) | Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

0213010

Söögipeet

0213020

Porgand

0213030

Juurseller

0213040

Mädarõigas

0213050

Maapirn

0213060

Pastinaak

0213070

Juurpetersell

0213080

Redis

0213090

Aed-piimjuur

0213100

Kaalikas

0213110

Naeris

0213990

Muud

0220000

Sibulköögivili

0,01 (*1)

0220010

Küüslauk

0220020

Sibul

0220030

Pesasibul

0220040

Roheline sibul ja talisibul

0220990

Muud

0230000

Viliköögivili

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

0231010

Tomat

0,3

0231020

Harilik paprika

0,01 (*1)

0231030

Baklažaan

0,01 (*1)

0231040

Söödav muskushibisk

0,01 (*1)

0231990

Muud

0,01 (*1)

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

0,01 (*1)

0232010

Kurk

0232020

Kornišon

0232030

Kabatšokk

0232990

Muud

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

0,01 (*1)

0233010

Melon

0233020

Suureviljaline kõrvits

0233030

Arbuus

0233990

Muud

0234000

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

0,01 (*1)

0239000

| e) | Muu viliköögivili |
| --- | --- |

e)

0,01 (*1)

0240000

Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0,01 (*1)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

0241010

Spargelkapsas

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

0242010

Rooskapsas

0242020

Peakapsas

0242990

Muud

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

0243990

Muud

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad lilled

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed |
| --- | --- |

a)

0,3

0251010

Põldkännak

0251020

Aedsalat

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

0251050

Ameerika kollakas

0251060

Põld-võõrkapsas/rukola

0251070

Kapsas-lehtsinep

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

0251990

Muud

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

0252010

Spinat

0,3

0252020

Harilik portulak

0,01 (*1)

0252030

Lehtpeet

0,01 (*1)

0252990

Muud

0,01 (*1)

0253000

| c) | Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed |
| --- | --- |

c)

0,01 (*1)

0254000

| d) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

d)

0,01 (*1)

0255000

| e) | Salatsigur |
| --- | --- |

e)

0,01 (*1)

0256000

| f) | Maitsetaimed ja söödavad lilled |
| --- | --- |

f)

0,3

0256010

Aed-harakputk

0256020

Murulauk

0256030

Lehtseller

0256040

Petersell

0256050

Aedsalvei

0256060

Rosmariin

0256070

Aed-liivatee

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad lilled

0256090

Loorberilehed

0256100

Estragon

0256990

Muud

0260000

Kaunköögivili

0,01 (*1)

0260010

Oad (kaunadega)

0260020

Oad (kaunadeta)

0260030

Herned (kaunadega)

0260040

Herned (kaunadeta)

0260050

Läätsed

0260990

Muud

0270000

Varsköögivili

0,01 (*1)

0270010

Spargel

0270020

Kardi

0270030

Varsseller

0270040

Salat-apteegitill

0270050

Harilik artišokk

0270060

Porrulauk

0270070

Rabarber

0270080

Bambusevõrsed

0270090

Palmipungad

0270990

Muud

0280000

Seened, samblad ja samblikud

0,01 (*1)

0280010

Kultuurseened

0280020

Metsaseened

0280990

Samblad ja samblikud

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

0,01 (*1)

0300000

KAUNVILI

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0300010

Oad

0300020

Läätsed

0300030

Herned

0300040

Lupiinid/lupiinioad

0300990

Muud

0400000

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILI

0,01 (*1)

0401000

Õliseemned

0401010

Linaseemned

0,02
   (*1)

0401020

Maapähklid

0,02
   (*1)

0401030

Unimagunaseemned

0,02
   (*1)

0401040

Seesamiseemned

0,02
   (*1)

0401050

Päevalilleseemned

0,02
   (*1)

0401060

Rapsiseemned

0,02
   (*1)

0401070

Sojaoad

0,02
   (*1)

0401080

Sinepiseemned

0,02
   (*1)

0401090

Puuvillaseemned

0,02
   (*1)

0401100

Kõrvitsaseemned

0,05 (+)

0401110

Värvisafloori seemned

0,02
   (*1)

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0,02
   (*1)

0401130

Põldtudra seemned

0,02
   (*1)

0401140

Kanepiseemned

0,02
   (*1)

0401150

Riitsinuseseemned

0,02
   (*1)

0401990

Muud

0,02
   (*1)

0402000

Õlivili

0,01 (*1)

0402010

Oliivid õli tootmiseks

0402020

Õlipalmi tuumad

0402030

Õlipalmi viljad

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

0402990

Muud

0500000

TERAVILI

0,01 (*1)

0500010

Oder

0,05

0500020

Tatar ja muu ebateravili

0,01 (*1)

0500030

Mais

0,01 (*1)

0500040

Harilik hirss

0,01 (*1)

0500050

Kaer

0,01 (*1)

0500060

Riis

0,01 (*1)

0500070

Rukis

0,01 (*1)

0500080

Harilik sorgo

0,01 (*1)

0500090

Nisu

0,05

0500990

Muud

0,01 (*1)

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0,05 (*1)

0,02 (*1)

0610000

Teed

0620000

Kohvioad

0630000

Taimeteed

0631000

| a) | Õitest |
| --- | --- |

a)

0631010

Kummel

0631020

Hapu hibisk

0631030

Roos

0631040

Jasmiin

0631050

Pärn

0631990

Muud

0632000

| b) | Lehtedest ja maitsetaimedest |
| --- | --- |

b)

0632010

Maasikas

0632020

Tee-punapõõsas

0632030

Matepuu

0632990

Muud

0633000

| c) | Juurtest |
| --- | --- |

c)

0633010

Palderjan

0633020

Ženženn

0633990

Muud

0639000

| d) | Muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

0640000

Kakaooad

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

0700000

HUMAL

0,05 (*1)

0,02
   (*1)

0800000

MAITSEAINED

0810000

Seemned

0,05 (*1)

0,02
   (*1)

0810010

Aniis

0810020

Pärsia köömen

0810030

Seller

0810040

Koriander

0810050

Harilik vürtsköömen

0810060

Aedtill

0810070

Harilik apteegitill

0810080

Põld-lambalääts

0810090

Muskaatpähkel

0810990

Muud

0820000

Viljad

0,05 (*1)

0,02
   (*1)

0820010

Piment

0820020

Jaapani pipar

0820030

Köömen

0820040

Kardemon

0820050

Kadakamarjad

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

0820070

Vanill

0820080

Tamarind

0820990

Muud

0830000

Puukoor

0,05 (*1)

0,02
   (*1)

0830010

Kaneel

0830990

Muud

0840000

Juured ja risoomid

0840010

Lagritsa-magusjuur

0,05 (*1)

0,02
   (*1)

0840020

Harilik ingver

0,05 (*1)

0,02
   (*1)

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

0,05 (*1)

0,02
   (*1)

0840040

Mädarõigas

(+)

(+)

0840990

Muud

0,05 (*1)

0,02
   (*1)

0850000

Pungad

0,05 (*1)

0,02
   (*1)

0850010

Nelk

0850020

Kappar

0850990

Muud

0860000

Õie emakasuue

0,05 (*1)

0,02
   (*1)

0860010

Safran

0860990

Muud

0870000

Seemnerüü

0,05 (*1)

0,02
   (*1)

0870010

Muskaatõis

0870990

Muud

0900000

SUHKRUTAIMED

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0900010

Suhkrupeedi juured

0900020

Harilik suhkruroog

0900030

Juursigur

0900990

Muud

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

1010000

Koed

0,02 (*1)

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

1011010

Lihaskude

0,005
   (*1)

1011020

Rasvkude

0,01
   (*1)

1011030

Maks

0,01
   (*1)

1011040

Neerud

0,01
   (*1)

1011050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,01
   (*1)

1011990

Muud

0,01
   (*1)

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

1012010

Lihaskude

0,005
   (*1)

1012020

Rasvkude

0,01
   (*1)

1012030

Maks

0,01
   (*1)

1012040

Neerud

0,01
   (*1)

1012050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,01
   (*1)

1012990

Muud

0,01
   (*1)

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

1013010

Lihaskude

0,005
   (*1)

1013020

Rasvkude

0,01
   (*1)

1013030

Maks

0,01
   (*1)

1013040

Neerud

0,01
   (*1)

1013050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,01
   (*1)

1013990

Muud

0,01
   (*1)

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

1014010

Lihaskude

0,005
   (*1)

1014020

Rasvkude

0,01
   (*1)

1014030

Maks

0,01
   (*1)

1014040

Neerud

0,01
   (*1)

1014050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,01
   (*1)

1014990

Muud

0,01
   (*1)

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

1015010

Lihaskude

0,005
   (*1)

1015020

Rasvkude

0,01
   (*1)

1015030

Maks

0,01
   (*1)

1015040

Neerud

0,01
   (*1)

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,01
   (*1)

1015990

Muud

0,01
   (*1)

1016000

| f) | Kodulinnud |
| --- | --- |

f)

1016010

Lihaskude

0,005
   (*1)

1016020

Rasvkude

0,01
   (*1)

1016030

Maks

0,01
   (*1)

1016040

Neerud

0,01
   (*1)

1016050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,01
   (*1)

1016990

Muud

0,01
   (*1)

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

1017010

Lihaskude

0,005
   (*1)

1017020

Rasvkude

0,01
   (*1)

1017030

Maks

0,01
   (*1)

1017040

Neerud

0,01
   (*1)

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,01
   (*1)

1017990

Muud

0,01
   (*1)

1020000

Piim

0,01 (*1)

0,005
   (*1)

1020010

Veised

1020020

Lambad

1020030

Kitsed

1020040

Hobused

1020990

Muud

1030000

Linnumunad

0,02 (*1)

0,01
   (*1)

1030010

Kanad

1030020

Pardid

1030030

Haned

1030040

Vutid

1030990

Muud

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

0,05 (*1)

0,01
   (*1)

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

0,02 (*1)

0,01
   (*1)

1060000

Selgrootud maismaaloomad

0,02 (*1)

0,01
   (*1)

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

0,02 (*1)

0,01
   (*1)

| (**) | Pestitsiidi ja koodnumbri kombinatsioon, mille puhul kohaldatakse III lisa B osas kehtestatud jääkide piirnormi. |
| --- | --- |

(**)

Pestitsiidi ja koodnumbri kombinatsioon, mille puhul kohaldatakse III lisa B osas kehtestatud jääkide piirnormi.

| (F) | = | rasvas lahustuv |
| --- | --- | --- |

(F)

=

rasvas lahustuv

Atsibensolaar-S-metüül (atsibensolaar-S-metüüli ja atsibensolaarhappe (vaba ja konjugeeritud) summa), väljendatud atsibensolaar-S-metüülina)

| (+) | Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 26. juuniks 2016, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.







  0163030 | Mangod |
| --- | --- | --- |

(+)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 26. juuniks 2016, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0163030

Mangod

| (+) | Maitseainete rühmas kohaldatakse mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040 ) suhtes sama jääkide piirnormi, mida kohaldatakse köögiviljade kategooria juur- ja mugulköögivilja rühmas mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0213040 ) puhul, võttes määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõike 1 kohaselt arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid muutusi jääkide sisalduses.







  0840040 | Mädarõigas |
| --- | --- | --- |

(+)

Maitseainete rühmas kohaldatakse mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040 ) suhtes sama jääkide piirnormi, mida kohaldatakse köögiviljade kategooria juur- ja mugulköögivilja rühmas mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0213040 ) puhul, võttes määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõike 1 kohaselt arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid muutusi jääkide sisalduses.

0840040

Mädarõigas

Heksaklorobenseen (F)

| (+) | Seireandmetest nähtub, et kõrvitsaseemnete puhul esineb neid mõjutavat vältimatut ristsaastumist. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse teavet, mis on avaldatud kümne aasta jooksul pärast määruse avaldamist.







  0401100 | Kõrvitsaseemned |
| --- | --- | --- |

(+)

Seireandmetest nähtub, et kõrvitsaseemnete puhul esineb neid mõjutavat vältimatut ristsaastumist. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse teavet, mis on avaldatud kümne aasta jooksul pärast määruse avaldamist.

0401100

Kõrvitsaseemned

| (+) | Maitseainete rühmas kohaldatakse mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040 ) suhtes sama jääkide piirnormi, mida kohaldatakse köögiviljade kategooria juur- ja mugulköögivilja rühmas mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0213040 ) puhul, võttes määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõike 1 kohaselt arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid muutusi jääkide sisalduses.







  0840040 | Mädarõigas“ |
| --- | --- | --- |

(+)

Maitseainete rühmas kohaldatakse mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040 ) suhtes sama jääkide piirnormi, mida kohaldatakse köögiviljade kategooria juur- ja mugulköögivilja rühmas mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0213040 ) puhul, võttes määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõike 1 kohaselt arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid muutusi jääkide sisalduses.

0840040

Mädarõigas“

| 2) | III lisa B osast jäetakse välja heksaklorobenseeni käsitlev veerg. |
| --- | --- |

2)

III lisa B osast jäetakse välja heksaklorobenseeni käsitlev veerg.

| 3) | V lisasse lisatakse 3-detseen-2-ooni käsitlev veerg:

  „Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)








  Koodnumber | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (2) | 3-detseen-2-oon |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | 0,1
   (*2) |
| 0110000 | Tsitrusviljad | |
| 0110010 | Greibid | |
| 0110020 | Apelsinid | |
| 0110030 | Sidrunid | |
| 0110040 | Laimid | |
| 0110050 | Mandariinid | |
| 0110990 | Muud | |
| 0120000 | Pähklid | |
| 0120010 | Mandlid | |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | |
| 0120030 | Kašupähklid | |
| 0120040 | Kastanid | |
| 0120050 | Kookospähklid | |
| 0120060 | Sarapuupähklid | |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | |
| 0120080 | Pekanipähklid | |
| 0120090 | Piiniapähklid | |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | |
| 0120110 | Kreeka pähklid | |
| 0120990 | Muud | |
| 0130000 | Õunviljad | |
| 0130010 | Õunad | |
| 0130020 | Pirnid | |
| 0130030 | Küdooniad | |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | |
| 0130990 | Muud | |
| 0140000 | Luuviljad | |
| 0140010 | Aprikoosid | |
| 0140020 | Maguskirsid | |
| 0140030 | Virsikud | |
| 0140040 | Ploomid | |
| 0140990 | Muud | |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | |
| 0151000 | a) | Viinamarjad |

3)

V lisasse lisatakse 3-detseen-2-ooni käsitlev veerg:

„Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Koodnumber

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (2)

3-detseen-2-oon

(1)

(2)

(3)

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0,1
   (*2)

0110000

Tsitrusviljad

0110010

Greibid

0110020

Apelsinid

0110030

Sidrunid

0110040

Laimid

0110050

Mandariinid

0110990

Muud

0120000

Pähklid

0120010

Mandlid

0120020

Brasiilia pähklid

0120030

Kašupähklid

0120040

Kastanid

0120050

Kookospähklid

0120060

Sarapuupähklid

0120070

Makadaamiapähklid

0120080

Pekanipähklid

0120090

Piiniapähklid

0120100

Pistaatsiapähklid

0120110

Kreeka pähklid

0120990

Muud

0130000

Õunviljad

0130010

Õunad

0130020

Pirnid

0130030

Küdooniad

0130040

Astelpihlaka viljad

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0130990

Muud

0140000

Luuviljad

0140010

Aprikoosid

0140020

Maguskirsid

0140030

Virsikud

0140040

Ploomid

0140990

Muud

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

0151000

a)

0151010

Lauaviinamarjad

0151020

Veiniviinamarjad

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

0153010

Pamplid

0153020

Põldmurakad

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

0153990

Muud

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

0154010

Mustikad

0154020

Jõhvikad

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

0154050

Kibuvitsamarjad

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0154070

Õun-viirpuu marjad

0154080

Musta leedri marjad

0154990

Muud

0160000

Mitmesugused puuviljad

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

0161010

Datlid

0161020

Viigimarjad

0161030

Lauaoliivid

0161040

Kinkanid

0161050

Tähtviljad

0161060

Hurmaad

0161070

Jambolanid

0161990

Muud

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

0162020

Litšid

0162030

Granadillid/marakujad

0162040

Kaktusviljad

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0162060

Virgiinia persimonid

0162990

Muud

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokaadod

0163020

Banaanid

0163030

Mangod

0163040

Papaiad

0163050

Granaatõunad

0163060

Suhkurannoonad

0163070

Guajaavid

0163080

Ananassid

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

0163100

Durianid

0163110

Oga-annoonad

0163990

Muud

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

0,1
   (*2)

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

0212000

| b) | Troopiline juur- ja mugulköögivili |
| --- | --- |

b)

0212010

Kassaava/jahumanioki juured

0212020

Bataat

0212030

Jamss

0212040

Roogmaranta

0212990

Muud

0213000

| c) | Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

0213010

Söögipeet

0213020

Porgand

0213030

Juurseller

0213040

Mädarõigas

0213050

Maapirn

0213060

Pastinaak

0213070

Juurpetersell

0213080

Redis

0213090

Aed-piimjuur

0213100

Kaalikas

0213110

Naeris

0213990

Muud

0220000

Sibulköögivili

0220010

Küüslauk

0220020

Sibul

0220030

Pesasibul

0220040

Roheline sibul ja talisibul

0220990

Muud

0230000

Viliköögivili

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

0231010

Tomat

0231020

Harilik paprika

0231030

Baklažaan

0231040

Söödav muskushibisk

0231990

Muud

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

0232010

Kurk

0232020

Kornišon

0232030

Kabatšokk

0232990

Muud

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

0233010

Melon

0233020

Suureviljaline kõrvits

0233030

Arbuus

0233990

Muud

0234000

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

0239000

| e) | Muu viliköögivili |
| --- | --- |

e)

0240000

Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

0241010

Spargelkapsas

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

0242010

Rooskapsas

0242020

Peakapsas

0242990

Muud

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

0243990

Muud

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad lilled

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed |
| --- | --- |

a)

0251010

Põldkännak

0251020

Aedsalat

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

0251050

Ameerika kollakas

0251060

Põld-võõrkapsas/rukola

0251070

Kapsas-lehtsinep

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

0251990

Muud

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

0252010

Spinat

0252020

Harilik portulak

0252030

Lehtpeet

0252990

Muud

0253000

| c) | Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed |
| --- | --- |

c)

0254000

| d) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

d)

0255000

| e) | Salatsigur |
| --- | --- |

e)

0256000

| f) | Maitsetaimed ja söödavad lilled |
| --- | --- |

f)

0256010

Aed-harakputk

0256020

Murulauk

0256030

Lehtseller

0256040

Petersell

0256050

Aedsalvei

0256060

Rosmariin

0256070

Aed-liivatee

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad lilled

0256090

Loorberilehed

0256100

Estragon

0256990

Muud

0260000

Kaunköögivili

0260010

Oad (kaunadega)

0260020

Oad (kaunadeta)

0260030

Herned (kaunadega)

0260040

Herned (kaunadeta)

0260050

Läätsed

0260990

Muud

0270000

Varsköögivili

0270010

Spargel

0270020

Kardi

0270030

Varsseller

0270040

Salat-apteegitill

0270050

Harilik artišokk

0270060

Porrulauk

0270070

Rabarber

0270080

Bambusevõrsed

0270090

Palmipungad

0270990

Muud

0280000

Seened, samblad ja samblikud

0280010

Kultuurseened

0280020

Metsaseened

0280990

Samblad ja samblikud

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

0300000

KAUNVILI

0,1
   (*2)

0300010

Oad

0300020

Läätsed

0300030

Herned

0300040

Lupiinid/lupiinioad

0300990

Muud

0400000

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILI

0,1
   (*2)

0401000

Õliseemned

0401010

Linaseemned

0401020

Maapähklid

0401030

Unimagunaseemned

0401040

Seesamiseemned

0401050

Päevalilleseemned

0401060

Rapsiseemned

0401070

Sojaoad

0401080

Sinepiseemned

0401090

Puuvillaseemned

0401100

Kõrvitsaseemned

0401110

Värvisafloori seemned

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0401130

Põldtudra seemned

0401140

Kanepiseemned

0401150

Riitsinuseseemned

0401990

Muud

0402000

Õlivili

0402010

Oliivid õli tootmiseks

0402020

Õlipalmi tuumad

0402030

Õlipalmi viljad

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

0402990

Muud

0500000

TERAVILI

0,1
   (*2)

0500010

Oder

0500020

Tatar ja muu ebateravili

0500030

Mais

0500040

Harilik hirss

0500050

Kaer

0500060

Riis

0500070

Rukis

0500080

Harilik sorgo

0500090

Nisu

0500990

Muud

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0,1
   (*2)

0610000

Teed

0620000

Kohvioad

0630000

Taimeteed

0631000

| a) | Õitest |
| --- | --- |

a)

0631010

Kummel

0631020

Hapu hibisk

0631030

Roos

0631040

Jasmiin

0631050

Pärn

0631990

Muud

0632000

| b) | Lehtedest ja maitsetaimedest |
| --- | --- |

b)

0632010

Maasikas

0632020

Tee-punapõõsas

0632030

Matepuu

0632990

Muud

0633000

| c) | Juurtest |
| --- | --- |

c)

0633010

Palderjan

0633020

Ženženn

0633990

Muud

0639000

| d) | Muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

0640000

Kakaooad

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

0700000

HUMAL

0,1
   (*2)

0800000

MAITSEAINED

0,1
   (*2)

0810000

Seemned

0810010

Aniis

0810020

Pärsia köömen

0810030

Seller

0810040

Koriander

0810050

Harilik vürtsköömen

0810060

Aedtill

0810070

Harilik apteegitill

0810080

Põld-lambalääts

0810090

Muskaatpähkel

0810990

Muud

0820000

Viljad

0820010

Piment

0820020

Jaapani pipar

0820030

Köömen

0820040

Kardemon

0820050

Kadakamarjad

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

0820070

Vanill

0820080

Tamarind

0820990

Muud

0830000

Puukoor

0830010

Kaneel

0830990

Muud

0840000

Juured ja risoomid

0840010

Lagritsa-magusjuur

0840020

Harilik ingver

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

0840040

Mädarõigas

0840990

Muud

0850000

Pungad

0850010

Nelk

0850020

Kappar

0850990

Muud

0860000

Õie emakasuue

0860010

Safran

0860990

Muud

0870000

Seemnerüü

0870010

Muskaatõis

0870990

Muud

0900000

SUHKRUTAIMED

0,1
   (*2)

0900010

Suhkrupeedi juured

0900020

Harilik suhkruroog

0900030

Juursigur

0900990

Muud

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

0,1
   (*2)

1010000

Koed

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

1011010

Lihaskude

1011020

Rasvkude

1011030

Maks

1011040

Neerud

1011050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1011990

Muud

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

1012010

Lihaskude

1012020

Rasvkude

1012030

Maks

1012040

Neerud

1012050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1012990

Muud

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

1013010

Lihaskude

1013020

Rasvkude

1013030

Maks

1013040

Neerud

1013050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1013990

Muud

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

1014010

Lihaskude

1014020

Rasvkude

1014030

Maks

1014040

Neerud

1014050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1014990

Muud

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

1015010

Lihaskude

1015020

Rasvkude

1015030

Maks

1015040

Neerud

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1015990

Muud

1016000

| f) | Kodulinnud |
| --- | --- |

f)

1016010

Lihaskude

1016020

Rasvkude

1016030

Maks

1016040

Neerud

1016050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1016990

Muud

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

1017010

Lihaskude

1017020

Rasvkude

1017030

Maks

1017040

Neerud

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1017990

Muud

1020000

Piim

1020010

Veised

1020020

Lambad

1020030

Kitsed

1020040

Hobused

1020990

Muud

1030000

Linnumunad

1030010

Kanad

1030020

Pardid

1030030

Haned

1030040

Vutid

1030990

Muud

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

1060000

Selgrootud maismaaloomad

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

---

(*1)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

(1)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille puhul kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.

(*2)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

(2)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille puhul kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.“

---

| 21.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 286/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 286/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1867,

20. oktoober 2016,

millega muudetakse määruse (EÜ) nr 3199/93 (aktsiisivabastuse eesmärgil alkoholi täieliku denatureerimise menetluste vastastikuse tunnustamise kohta) lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/83/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriigid on vastavalt direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punktile a kohustatud aktsiisimaksust vabastama mis tahes liikmesriigi nõuete kohaselt täielikult denatureeritud alkoholi, kui need nõuded on vastavalt kõnealuse artikli lõigete 3 ja 4 tingimustele nõuetekohaselt teatavaks tehtud ja heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriigid on vastavalt direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punktile a kohustatud aktsiisimaksust vabastama mis tahes liikmesriigi nõuete kohaselt täielikult denatureeritud alkoholi, kui need nõuded on vastavalt kõnealuse artikli lõigete 3 ja 4 tingimustele nõuetekohaselt teatavaks tehtud ja heaks kiidetud.

| (2) | Direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punkti a kohaselt igas liikmesriigis alkoholi täielikuks denatureerimiseks kasutatavad denaturandid on esitatud komisjoni määruse (EÜ) nr 3199/93 (2) lisas. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punkti a kohaselt igas liikmesriigis alkoholi täielikuks denatureerimiseks kasutatavad denaturandid on esitatud komisjoni määruse (EÜ) nr 3199/93 (2) lisas.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 162/2013 (3) on kehtestatud alkoholi täieliku denatureerimise ühtne meetod. Selle ühtse meetodi kohaselt kasutatakse ühe hektoliitri absoluutse etanooli kohta kolm liitrit isopropüülalkoholi (IPA), kolm liitrit metüületüülketooni (MEK) ja üks gramm denatooniumbensoaati. Kõnealuse ühtse meetodiga sooviti asendada eri riiklikud denatureerimismeetodid, et ennetada maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja muid kuritarvitusi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 162/2013 (3) on kehtestatud alkoholi täieliku denatureerimise ühtne meetod. Selle ühtse meetodi kohaselt kasutatakse ühe hektoliitri absoluutse etanooli kohta kolm liitrit isopropüülalkoholi (IPA), kolm liitrit metüületüülketooni (MEK) ja üks gramm denatooniumbensoaati. Kõnealuse ühtse meetodiga sooviti asendada eri riiklikud denatureerimismeetodid, et ennetada maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja muid kuritarvitusi.

| (4) | Ehkki nimetatud ühtne denatureerimismeetod on tunnistatud usaldusväärseks, tõhusaks ja pettusevastases võitluses tulemuslikuks ning samal ajal juhuslikku või tahtlikku tarbimist ennetavaks, ei ole seda enamikus tööstuslikes kasutusvaldkondades kasutusele võetud, peamiselt selle meetodi suurema kulukuse tõttu mõne riikliku denatureerimismeetodiga võrreldes. Riiklike denatureerimismeetodite paljusus vähendab järelevalve tõhusust ja loob võimalused pettuste sooritamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Ehkki nimetatud ühtne denatureerimismeetod on tunnistatud usaldusväärseks, tõhusaks ja pettusevastases võitluses tulemuslikuks ning samal ajal juhuslikku või tahtlikku tarbimist ennetavaks, ei ole seda enamikus tööstuslikes kasutusvaldkondades kasutusele võetud, peamiselt selle meetodi suurema kulukuse tõttu mõne riikliku denatureerimismeetodiga võrreldes. Riiklike denatureerimismeetodite paljusus vähendab järelevalve tõhusust ja loob võimalused pettuste sooritamiseks.

| (5) | Pädevate asutustega arutelu tulemusena ja tööstusharu seisukohti arvesse võttes on jõutud ühtse denatureerimismeetodi suhtes konsensusele. Kõnealune meetod on odavam, kuna selles nõutakse väiksema koguse isporpopüülalkoholi (IPA), metüületüülketooni (MEK) ja denatooniumbensoaadi kasutamist absoluutse etanooli hektoliitri kohta, ent samal ajal tagatakse sellega piisav ennetamise tase. |
| --- | --- |

(5)

Pädevate asutustega arutelu tulemusena ja tööstusharu seisukohti arvesse võttes on jõutud ühtse denatureerimismeetodi suhtes konsensusele. Kõnealune meetod on odavam, kuna selles nõutakse väiksema koguse isporpopüülalkoholi (IPA), metüületüülketooni (MEK) ja denatooniumbensoaadi kasutamist absoluutse etanooli hektoliitri kohta, ent samal ajal tagatakse sellega piisav ennetamise tase.

| (6) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 3199/93 lisast välja jätta kõik riiklikud denatureerimismeetodid. Liikmesriikides, kus jätkatakse riiklike denatureerimismeetodite kasutamist, tehakse seda vastavalt direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punkti b tingimustele, millega nähakse ette inimtoiduks mitte ette nähtud toodete tootmiseks kasutatava dentaureeritud alkoholi vabastamine ühtlustatud aktsiisimaksust. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 3199/93 lisast välja jätta kõik riiklikud denatureerimismeetodid. Liikmesriikides, kus jätkatakse riiklike denatureerimismeetodite kasutamist, tehakse seda vastavalt direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punkti b tingimustele, millega nähakse ette inimtoiduks mitte ette nähtud toodete tootmiseks kasutatava dentaureeritud alkoholi vabastamine ühtlustatud aktsiisimaksust.

| (7) | Komisjon edastas kõik direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõikes 3 osutatud teatised teistele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon edastas kõik direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõikes 3 osutatud teatised teistele liikmesriikidele.

| (8) | Teatavaks tehtud nõuete kohta ei ole esitatud ühtki direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõikes 4 osutatud vastuväidet. |
| --- | --- |

(8)

Teatavaks tehtud nõuete kohta ei ole esitatud ühtki direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõikes 4 osutatud vastuväidet.

| (9) | On asjakohane näha ette mõistlik ajavahemik, mis võimaldab tööstusharul kohaneda uue ühtse denatureerimismeetodiga ja täita olemasolevad lepingulised kohustused. |
| --- | --- |

(9)

On asjakohane näha ette mõistlik ajavahemik, mis võimaldab tööstusharul kohaneda uue ühtse denatureerimismeetodiga ja täita olemasolevad lepingulised kohustused.

| (10) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 3199/93 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 3199/93 vastavalt muuta.

| (11) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas aktsiisikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas aktsiisikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3199/93 lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. augustist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EÜT L 316, 31.10.1992, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 22. novembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 3199/93 aktsiisivabastuse eesmärgil alkoholi täieliku denatureerimise menetluste vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 288, 23.11.1993, lk 12).

2

(3)  Komisjoni 21. veebruari 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 162/2013, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 3199/93 (aktsiisivabastuse eesmärgil alkoholi täieliku denatureerimise menetluste vastastikuse tunnustamise kohta) lisa (ELT L 49, 22.2.2013, lk 55).

3

---

LISA

„LISA

1.

| denatooniumbensoaat | CASi nr: 3734-33–6 |
| --- | --- |
| isopropüülalkohol (IPA) | CASi nr: 67–63-0 |
| metüületüülketoon (butanoon) (MEK) | CASi nr: 78–93-3. |

denatooniumbensoaat

CASi nr: 3734-33–6

isopropüülalkohol (IPA)

CASi nr: 67–63-0

metüületüülketoon (butanoon) (MEK)

CASi nr: 78–93-3.

2.

Lubatud toodete sünonüümsed nimetused liidu eri ametlikes keeltes on esitatud Euroopa keemiliste ainete tolliloetelu andmebaasis.

3.

Mõistet „absoluutne etanool“ kasutatakse käesolevas lisas kooskõlas Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) terminoloogiaga.

4.

Ühe hektoliitri absoluutse etanooli kohta lisatakse järgmised ained:

| — | 1,0 liitrit isopropüülalkoholi (IPA), |
| --- | --- |

—

1,0 liitrit isopropüülalkoholi (IPA),

| — | 1,0 liitrit metüületüülketooni (MEK), |
| --- | --- |

—

1,0 liitrit metüületüülketooni (MEK),

| — | 1,0 grammi denatooniumbensoaati. |
| --- | --- |

—

1,0 grammi denatooniumbensoaati.

5.

Denatureeritud alkoholile võib lisada värvainet, et anda sellele iseloomulik värvus, mis muudab selle kergesti äratuntavaks.“

---

| 21.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 286/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 286/35

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1868,

20. oktoober 2016,

millega muudetakse ja parandatakse rakendusmäärust (EL) 2015/2450, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses järelevalveasutustele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kohaselt teabe esitamise vormidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), (1) eriti selle artikli 35 lõike 10 kolmandat lõiku, artikli 244 lõike 6 kolmandat lõiku ja artikli 245 lõike 6 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2. aprillil 2016 jõustus komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/467, (2) millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/35 (3). Delegeeritud määrusega (EL) 2016/467 kehtestati kindlustusalases usaldatavusraamistikus uus varaklass kvalifitseeruvate taristuinvesteeringute jaoks. Kõnealuse uue taristuvaraklassi puhul kohaldatakse kriteeriume, tagamaks, et kõnealused investeeringud on usaldusväärse riskiprofiiliga ja et need kalibreeritakse ümber, vähendades kapitalinõudeid juhul, kui kõnealused ranged kriteeriumid on täidetud. |
| --- | --- |

(1)

2. aprillil 2016 jõustus komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/467, (2) millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/35 (3). Delegeeritud määrusega (EL) 2016/467 kehtestati kindlustusalases usaldatavusraamistikus uus varaklass kvalifitseeruvate taristuinvesteeringute jaoks. Kõnealuse uue taristuvaraklassi puhul kohaldatakse kriteeriume, tagamaks, et kõnealused investeeringud on usaldusväärse riskiprofiiliga ja et need kalibreeritakse ümber, vähendades kapitalinõudeid juhul, kui kõnealused ranged kriteeriumid on täidetud.

| (2) | Delegeeritud määrusega (EL) 2016/467 laiendati ka Euroopa pikaajaliste investeerimisfondidele erikorda, mis on kehtestatud Euroopa riskikapitalifondide ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide suhtes delegeeritud määrusega (EL) 2015/35, ning muudeti kõnealuse delegeeritud määruse artiklit 168, et kehtestada mitmepoolsetes kauplemissüsteemides kaubeldavate aktsiate suhtes kord, mis on samaväärne reguleeritud turgudel noteeritud aktsiate suhtes kohaldatava korraga. |
| --- | --- |

(2)

Delegeeritud määrusega (EL) 2016/467 laiendati ka Euroopa pikaajaliste investeerimisfondidele erikorda, mis on kehtestatud Euroopa riskikapitalifondide ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide suhtes delegeeritud määrusega (EL) 2015/35, ning muudeti kõnealuse delegeeritud määruse artiklit 168, et kehtestada mitmepoolsetes kauplemissüsteemides kaubeldavate aktsiate suhtes kord, mis on samaväärne reguleeritud turgudel noteeritud aktsiate suhtes kohaldatava korraga.

| (3) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/2450 (4) on sätestatud aruandevormid, mida kindlustus- ja edasikindlustusandjad peavad kasutama juhul, kui nad esitavad järelevalveasutustele järelevalveks vajalikku teavet. Tagamaks, et järelevalveasutused saavad järelevalvealaseks läbivaatamiseks asjakohast teavet ka kindlustus- ja edasikindlustusandjate tehtud kvalifitseeruvate taristuinvesteeringute kohta, samuti Euroopa pikaajalistesse investeerimisfondidesse ja mitmepoolsetes kauplemissüsteemides kaubeldavatesse aktsiatesse tehtud investeeringute kohta, tuleks vastavalt muuta rakendusmääruses (EL) 2015/2450 sätestatud vorme, mida kõnealused ettevõtjad kasutavad järelevalveasutustele teabe esitamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/2450 (4) on sätestatud aruandevormid, mida kindlustus- ja edasikindlustusandjad peavad kasutama juhul, kui nad esitavad järelevalveasutustele järelevalveks vajalikku teavet. Tagamaks, et järelevalveasutused saavad järelevalvealaseks läbivaatamiseks asjakohast teavet ka kindlustus- ja edasikindlustusandjate tehtud kvalifitseeruvate taristuinvesteeringute kohta, samuti Euroopa pikaajalistesse investeerimisfondidesse ja mitmepoolsetes kauplemissüsteemides kaubeldavatesse aktsiatesse tehtud investeeringute kohta, tuleks vastavalt muuta rakendusmääruses (EL) 2015/2450 sätestatud vorme, mida kõnealused ettevõtjad kasutavad järelevalveasutustele teabe esitamiseks.

| (4) | Rakendusmääruses (EL) 2015/2450 on mitu väikest redaktsioonilist viga, mis tuleks parandada. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusmääruses (EL) 2015/2450 on mitu väikest redaktsioonilist viga, mis tuleks parandada.

| (5) | Käesolev määrus tugineb Euroopa järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõule. |
| --- | --- |

(5)

Käesolev määrus tugineb Euroopa järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõule.

| (6) | Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja tulusid ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (5) artikli 37 kohaselt loodud kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(6)

Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja tulusid ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (5) artikli 37 kohaselt loodud kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Muutmissätted

Rakendusmäärust (EL) 2015/2450 muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale; |
| --- | --- |

1)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale;

| 2) | II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale; |
| --- | --- |

2)

II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale;

| 3) | III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale; |
| --- | --- |

3)

III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale;

| 4) | VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale. |
| --- | --- |

4)

VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale.

Artikkel 2

Parandussätted

Rakendusmäärust (EL) 2015/2450 parandatakse vastavalt käesoleva määruse V lisale.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 30. septembri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/467, millega muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2015/35 seoses regulatiivsete kapitalinõuete arvutamisega kindlustus- ja edasikindlustusandjate hoitavate mitmete varaklasside puhul (ELT L 85, 1.4.2016, lk 6).

2

(3)  Komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/35, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 12, 17.1.2015, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 2. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2450, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses järelevalveasutustele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kohaselt teabe esitamise vormidega (ELT L 347, 31.12.2015, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

5

---

I LISA

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2450 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Vorm S.26.01.01 asendatakse järgmisega:


  „S.26.01.01


  Solventsuskapitalinõue – tururisk








  Artikkel 112 | Z0010 | |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Lihtsustuste kasutamine | | C0010 |
| Lihtsustused – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud | R0010 | |
| Kaptiivkindlustusandjate lihtsustused – intressirisk | R0020 | |
| Kaptiivkindlustusandjate lihtsustused – võlakirjade ja laenude hinnavaherisk | R0030 | |
| Kaptiivkindlustusandjate lihtsustused – turu kontsentratsioonirisk | R0040 | |

1)

Vorm S.26.01.01 asendatakse järgmisega:

„S.26.01.01

Solventsuskapitalinõue – tururisk

Artikkel 112

Z0010

Lihtsustuste kasutamine

C0010

Lihtsustused – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud

R0010

Kaptiivkindlustusandjate lihtsustused – intressirisk

R0020

Kaptiivkindlustusandjate lihtsustused – võlakirjade ja laenude hinnavaherisk

R0030

Kaptiivkindlustusandjate lihtsustused – turu kontsentratsioonirisk

R0040

| | | Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Varad | Kohustised | Varad | Kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist) | Solventsuskapitalinõude netosumma | Kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist) | Solventsuskapitalinõude brutosumma |
| Tururisk – Põhiteave | | C0020 | C0030 | C0040 | C0050 | C0060 | C0070 | C0080 |
| Intressirisk | R0100 | | | | | | | |
| Intressimäära järsk langus | R0110 | | | | | | | |
| Intressimäära järsk tõus | R0120 | | | | | | | |
| Aktsiarisk | R0200 | | | | | | | |
| 1. liiki omakapitaliinstrumendid | R0210 | | | | | | | |
| 1. liiki omakapitaliinstrument | R0220 | | | | | | | |
| Strateegiline osalus (1. liiki omakapitaliinstrumendid) | R0230 | | | | | | | |
| Kestusel põhinevad (1. liiki omakapitaliinstrumendid) | R0240 | | | | | | | |
| 2. liiki omakapitaliinstrumendid | R0250 | | | | | | | |
| 2. liiki omakapitaliinstrument | R0260 | | | | | | | |
| Strateegiline osalus (2. liiki omakapitaliinstrumendid) | R0270 | | | | | | | |
| Kestusel põhinevad (2. liiki omakapitaliinstrumendid) | R0280 | | | | | | | |
| Kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid | R0290 | | | | | | | |
| Kinnisvararisk | R0300 | | | | | | | |

Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust

Varad

Kohustised

Varad

Kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist)

Solventsuskapitalinõude netosumma

Kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist)

Solventsuskapitalinõude brutosumma

Tururisk – Põhiteave

C0020

C0030

C0040

C0050

C0060

C0070

C0080

Intressirisk

R0100

Intressimäära järsk langus

R0110

Intressimäära järsk tõus

R0120

Aktsiarisk

R0200

1. liiki omakapitaliinstrumendid

R0210

1. liiki omakapitaliinstrument

R0220

Strateegiline osalus (1. liiki omakapitaliinstrumendid)

R0230

Kestusel põhinevad (1. liiki omakapitaliinstrumendid)

R0240

2. liiki omakapitaliinstrumendid

R0250

2. liiki omakapitaliinstrument

R0260

Strateegiline osalus (2. liiki omakapitaliinstrumendid)

R0270

Kestusel põhinevad (2. liiki omakapitaliinstrumendid)

R0280

Kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid

R0290

Kinnisvararisk

R0300

| | | Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Varad | Kohustised | Varad | Kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist) | Solventsuskapitalinõude netosumma | Kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist) | Solventsuskapitalinõude brutosumma |
| Tururisk – Põhiteave | | C0020 | C0030 | C0040 | C0050 | C0060 | C0070 | C0080 |
| Hinnavaherisk | R0400 | | | | | | | |
| Võlakirjad ja laenud | R0410 | | | | | | | |
| Võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruv taristuinvesteering) | R0411 | | | | | | | |
| Võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruv taristuinvesteering) | R0412 | | | | | | | |
| Krediidituletisinstrumendid | R0420 | | | | | | | |
| Krediidituletisinstrumentide väärtuse järsk langus | R0430 | | | | | | | |
| Krediidituletisinstrumentide väärtuse järsk tõus | R0440 | | | | | | | |
| Väärtpaberistamise positsioonid | R0450 | | | | | | | |
| 1. liiki väärtpaberistamine | R0460 | | | | | | | |
| 2. liiki väärtpaberistamine | R0470 | | | | | | | |
| Edasiväärtpaberistamine | R0480 | | | | | | | |
| Turu kontsentratsioonirisk | R0500 | | | | | | | |
| Valuutarisk | R0600 | | | | | | | |
| Välisvaluuta väärtuse suurenemine | R0610 | | | | | | | |
| Välisvaluuta väärtuse vähenemine | R0620 | | | | | | | |
| Hajutamine tururiski mooduli piires | R0700 | | | | | | | |
| Tururisk kokku | R0800 | | | | | | | “ |

Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust

Varad

Kohustised

Varad

Kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist)

Solventsuskapitalinõude netosumma

Kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist)

Solventsuskapitalinõude brutosumma

Tururisk – Põhiteave

C0020

C0030

C0040

C0050

C0060

C0070

C0080

Hinnavaherisk

R0400

Võlakirjad ja laenud

R0410

Võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruv taristuinvesteering)

R0411

Võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruv taristuinvesteering)

R0412

Krediidituletisinstrumendid

R0420

Krediidituletisinstrumentide väärtuse järsk langus

R0430

Krediidituletisinstrumentide väärtuse järsk tõus

R0440

Väärtpaberistamise positsioonid

R0450

1. liiki väärtpaberistamine

R0460

2. liiki väärtpaberistamine

R0470

Edasiväärtpaberistamine

R0480

Turu kontsentratsioonirisk

R0500

Valuutarisk

R0600

Välisvaluuta väärtuse suurenemine

R0610

Välisvaluuta väärtuse vähenemine

R0620

Hajutamine tururiski mooduli piires

R0700

Tururisk kokku

R0800

“

| 2) | Vorm S.26.01.04 asendatakse järgmisega:


  „S.26.01.04


  Solventsuskapitalinõue – tururisk








  Artikkel 112 | Z0010 | |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Lihtsustuste kasutamine | | C0010 |
| Lihtsustused – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud | R0010 | |
| Kaptiivkindlustusandjate lihtsustused – intressirisk | R0020 | |
| Kaptiivkindlustusandjate lihtsustused – võlakirjade ja laenude hinnavaherisk | R0030 | |
| Kaptiivkindlustusandjate lihtsustused – turu kontsentratsioonirisk | R0040 | |

2)

Vorm S.26.01.04 asendatakse järgmisega:

„S.26.01.04

Solventsuskapitalinõue – tururisk

Artikkel 112

Z0010

Lihtsustuste kasutamine

C0010

Lihtsustused – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud

R0010

Kaptiivkindlustusandjate lihtsustused – intressirisk

R0020

Kaptiivkindlustusandjate lihtsustused – võlakirjade ja laenude hinnavaherisk

R0030

Kaptiivkindlustusandjate lihtsustused – turu kontsentratsioonirisk

R0040

| | | Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Varad | Kohustised | Varad | Kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist) | Solventsuskapitalinõude netosumma | Kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist) | Solventsuskapitalinõude brutosumma |
| Tururisk – Põhiteave | | C0020 | C0030 | C0040 | C0050 | C0060 | C0070 | C0080 |
| Intressirisk | R0100 | | | | | | | |
| Intressimäära järsk langus | R0110 | | | | | | | |
| Intressimäära järsk tõus | R0120 | | | | | | | |
| Aktsiarisk | R0200 | | | | | | | |
| 1. liiki omakapitaliinstrumendid | R0210 | | | | | | | |
| 1. liiki omakapitaliinstrument | R0220 | | | | | | | |
| Strateegiline osalus (1. liiki omakapitaliinstrumendid) | R0230 | | | | | | | |
| Kestusel põhinevad (1. liiki omakapitaliinstrumendid) | R0240 | | | | | | | |
| 2. liiki omakapitaliinstrumendid | R0250 | | | | | | | |
| 2. liiki omakapitaliinstrument | R0260 | | | | | | | |
| Strateegiline osalus (2. liiki omakapitaliinstrumendid) | R0270 | | | | | | | |
| Kestusel põhinevad (2. liiki omakapitaliinstrumendid) | R0280 | | | | | | | |
| Kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid | R0290 | | | | | | | |
| Kinnisvararisk | R0300 | | | | | | | |

Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust

Varad

Kohustised

Varad

Kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist)

Solventsuskapitalinõude netosumma

Kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist)

Solventsuskapitalinõude brutosumma

Tururisk – Põhiteave

C0020

C0030

C0040

C0050

C0060

C0070

C0080

Intressirisk

R0100

Intressimäära järsk langus

R0110

Intressimäära järsk tõus

R0120

Aktsiarisk

R0200

1. liiki omakapitaliinstrumendid

R0210

1. liiki omakapitaliinstrument

R0220

Strateegiline osalus (1. liiki omakapitaliinstrumendid)

R0230

Kestusel põhinevad (1. liiki omakapitaliinstrumendid)

R0240

2. liiki omakapitaliinstrumendid

R0250

2. liiki omakapitaliinstrument

R0260

Strateegiline osalus (2. liiki omakapitaliinstrumendid)

R0270

Kestusel põhinevad (2. liiki omakapitaliinstrumendid)

R0280

Kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid

R0290

Kinnisvararisk

R0300

| | | Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Varad | Kohustised | Varad | Kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist) | Solventsuskapitalinõude netosumma | Kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist) | Solventsuskapitalinõude brutosumma |
| Tururisk – Põhiteave | | C0020 | C0030 | C0040 | C0050 | C0060 | C0070 | C0080 |
| Hinnavaherisk | R0400 | | | | | | | |
| Võlakirjad ja laenud | R0410 | | | | | | | |
| Võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruv taristuinvesteering) | R0411 | | | | | | | |
| Võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruv taristuinvesteering) | R0412 | | | | | | | |
| Krediidituletisinstrumendid | R0420 | | | | | | | |
| Krediidituletisinstrumentide väärtuse järsk langus | R0430 | | | | | | | |
| Krediidituletisinstrumentide väärtuse järsk tõus | R0440 | | | | | | | |
| Väärtpaberistamise positsioonid | R0450 | | | | | | | |
| 1. liiki väärtpaberistamine | R0460 | | | | | | | |
| 2. liiki väärtpaberistamine | R0470 | | | | | | | |
| Edasiväärtpaberistamine | R0480 | | | | | | | |
| Turu kontsentratsioonirisk | R0500 | | | | | | | |
| Valuutarisk | R0600 | | | | | | | |
| Välisvaluuta väärtuse suurenemine | R0610 | | | | | | | |
| Välisvaluuta väärtuse vähenemine | R0620 | | | | | | | |
| Hajutamine tururiski mooduli piires | R0700 | | | | | | | |
| Tururisk kokku | R0800 | | | | | | | “ |

Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust

Varad

Kohustised

Varad

Kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist)

Solventsuskapitalinõude netosumma

Kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist)

Solventsuskapitalinõude brutosumma

Tururisk – Põhiteave

C0020

C0030

C0040

C0050

C0060

C0070

C0080

Hinnavaherisk

R0400

Võlakirjad ja laenud

R0410

Võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruv taristuinvesteering)

R0411

Võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruv taristuinvesteering)

R0412

Krediidituletisinstrumendid

R0420

Krediidituletisinstrumentide väärtuse järsk langus

R0430

Krediidituletisinstrumentide väärtuse järsk tõus

R0440

Väärtpaberistamise positsioonid

R0450

1. liiki väärtpaberistamine

R0460

2. liiki väärtpaberistamine

R0470

Edasiväärtpaberistamine

R0480

Turu kontsentratsioonirisk

R0500

Valuutarisk

R0600

Välisvaluuta väärtuse suurenemine

R0610

Välisvaluuta väärtuse vähenemine

R0620

Hajutamine tururiski mooduli piires

R0700

Tururisk kokku

R0800

“

| 3) | Vorm SR.26.01.01 asendatakse järgmisega:


  „SR.26.01.01


  Solventsuskapitalinõue – tururisk








  Artikkel 112 | Z0010 | |
| --- | --- | --- | --- |
| Eraldatud vahendite kogum / kattuvusega kohandamise portfell või kindlustus- või edasikindlustusandja ülejäänud osa | Z0020 | |
| Fondi/portfelli number | Z0030 | |
| | | |
| Lihtsustuste kasutamine | | C0010 |
| Lihtsustused – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud | R0010 | |
| Kaptiivkindlustusandjate lihtsustused – intressirisk | R0020 | |
| Kaptiivkindlustusandjate lihtsustused – võlakirjade ja laenude hinnavaherisk | R0030 | |
| Kaptiivkindlustusandjate lihtsustused – turu kontsentratsioonirisk | R0040 | |

3)

Vorm SR.26.01.01 asendatakse järgmisega:

„SR.26.01.01

Solventsuskapitalinõue – tururisk

Artikkel 112

Z0010

Eraldatud vahendite kogum / kattuvusega kohandamise portfell või kindlustus- või edasikindlustusandja ülejäänud osa

Z0020

Fondi/portfelli number

Z0030

Lihtsustuste kasutamine

C0010

Lihtsustused – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud

R0010

Kaptiivkindlustusandjate lihtsustused – intressirisk

R0020

Kaptiivkindlustusandjate lihtsustused – võlakirjade ja laenude hinnavaherisk

R0030

Kaptiivkindlustusandjate lihtsustused – turu kontsentratsioonirisk

R0040

| | | Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Varad | Kohustised | Varad | Kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist) | Solventsuskapitalinõude netosumma | Kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist) | Solventsuskapitalinõude brutosumma |
| Tururisk – Põhiteave | | C0020 | C0030 | C0040 | C0050 | C0060 | C0070 | C0080 |
| Intressirisk | R0100 | | | | | | | |
| Intressimäära järsk langus | R0110 | | | | | | | |
| Intressimäära järsk tõus | R0120 | | | | | | | |
| Aktsiarisk | R0200 | | | | | | | |
| 1. liiki omakapitaliinstrumendid | R0210 | | | | | | | |
| 1. liiki omakapitaliinstrument | R0220 | | | | | | | |
| Strateegiline osalus (1. liiki omakapitaliinstrumendid) | R0230 | | | | | | | |
| Kestusel põhinevad (1. liiki omakapitaliinstrumendid) | R0240 | | | | | | | |
| 2. liiki omakapitaliinstrumendid | R0250 | | | | | | | |
| 2. liiki omakapitaliinstrument | R0260 | | | | | | | |
| Strateegiline osalus (2. liiki omakapitaliinstrumendid) | R0270 | | | | | | | |
| Kestusel põhinevad (2. liiki omakapitaliinstrumendid) | R0280 | | | | | | | |
| Kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid | R0290 | | | | | | | |
| Kinnisvararisk | R0300 | | | | | | | |

Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust

Varad

Kohustised

Varad

Kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist)

Solventsuskapitalinõude netosumma

Kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist)

Solventsuskapitalinõude brutosumma

Tururisk – Põhiteave

C0020

C0030

C0040

C0050

C0060

C0070

C0080

Intressirisk

R0100

Intressimäära järsk langus

R0110

Intressimäära järsk tõus

R0120

Aktsiarisk

R0200

1. liiki omakapitaliinstrumendid

R0210

1. liiki omakapitaliinstrument

R0220

Strateegiline osalus (1. liiki omakapitaliinstrumendid)

R0230

Kestusel põhinevad (1. liiki omakapitaliinstrumendid)

R0240

2. liiki omakapitaliinstrumendid

R0250

2. liiki omakapitaliinstrument

R0260

Strateegiline osalus (2. liiki omakapitaliinstrumendid)

R0270

Kestusel põhinevad (2. liiki omakapitaliinstrumendid)

R0280

Kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid

R0290

Kinnisvararisk

R0300

| | | Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Varad | Kohustised | Varad | Kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist) | Solventsuskapitalinõude netosumma | Kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist) | Solventsuskapitalinõude brutosumma |
| Tururisk – Põhiteave | | C0020 | C0030 | C0040 | C0050 | C0060 | C0070 | C0080 |
| Hinnavaherisk | R0400 | | | | | | | |
| Võlakirjad ja laenud | R0410 | | | | | | | |
| Võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruv taristuinvesteering) | R0411 | | | | | | | |
| Võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruv taristuinvesteering) | R0412 | | | | | | | |
| Krediidituletisinstrumendid | R0420 | | | | | | | |
| Krediidituletisinstrumentide väärtuse järsk langus | R0430 | | | | | | | |
| Krediidituletisinstrumentide väärtuse järsk tõus | R0440 | | | | | | | |
| Väärtpaberistamise positsioonid | R0450 | | | | | | | |
| 1. liiki väärtpaberistamine | R0460 | | | | | | | |
| 2. liiki väärtpaberistamine | R0470 | | | | | | | |
| Edasiväärtpaberistamine | R0480 | | | | | | | |
| Turu kontsentratsioonirisk | R0500 | | | | | | | |
| Valuutarisk | R0600 | | | | | | | |
| Välisvaluuta väärtuse suurenemine | R0610 | | | | | | | |
| Välisvaluuta väärtuse vähenemine | R0620 | | | | | | | |
| Hajutamine tururiski mooduli piires | R0700 | | | | | | | |
| Tururisk kokku | R0800 | | | | | | | “ |

Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust

Varad

Kohustised

Varad

Kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist)

Solventsuskapitalinõude netosumma

Kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse mahaarvamist)

Solventsuskapitalinõude brutosumma

Tururisk – Põhiteave

C0020

C0030

C0040

C0050

C0060

C0070

C0080

Hinnavaherisk

R0400

Võlakirjad ja laenud

R0410

Võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruv taristuinvesteering)

R0411

Võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruv taristuinvesteering)

R0412

Krediidituletisinstrumendid

R0420

Krediidituletisinstrumentide väärtuse järsk langus

R0430

Krediidituletisinstrumentide väärtuse järsk tõus

R0440

Väärtpaberistamise positsioonid

R0450

1. liiki väärtpaberistamine

R0460

2. liiki väärtpaberistamine

R0470

Edasiväärtpaberistamine

R0480

Turu kontsentratsioonirisk

R0500

Valuutarisk

R0600

Välisvaluuta väärtuse suurenemine

R0610

Välisvaluuta väärtuse vähenemine

R0620

Hajutamine tururiski mooduli piires

R0700

Tururisk kokku

R0800

“

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) 2015/2450 II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Vormis S.06.02 „Varade loetelu“ asendatakse veeru C0300 juhised järgmisega.







  „C0300 | Taristuinvesteering | Märkige, kas vara on taristuinvesteering komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 1 punktide 55a ja 55b tähenduses.
  Valige üks järgmisest loetelust: | 1 – ei ole taristuinvesteering |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Vormis S.06.02 „Varade loetelu“ asendatakse veeru C0300 juhised järgmisega.

„C0300

Taristuinvesteering

Märkige, kas vara on taristuinvesteering komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 1 punktide 55a ja 55b tähenduses.

Valige üks järgmisest loetelust:

1 – ei ole taristuinvesteering

| | 2 – mittekvalifitseeruv taristuinvesteering: valitsuse garantii (valitsus, keskpank, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus) |
| --- | --- |

2 – mittekvalifitseeruv taristuinvesteering: valitsuse garantii (valitsus, keskpank, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus)

| | 3 – mittekvalifitseeruv taristuinvesteering: valitsuse toetus, sealhulgas avaliku sektori rahastamisalgatus (valitsus, keskpank, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus) |
| --- | --- |

3 – mittekvalifitseeruv taristuinvesteering: valitsuse toetus, sealhulgas avaliku sektori rahastamisalgatus (valitsus, keskpank, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus)

| | 4 – mittekvalifitseeruv taristuinvesteering: riigiülene garantii/toetus (EKP, mitmepoolne arengupank, rahvusvahelise organisatsioon) |
| --- | --- |

4 – mittekvalifitseeruv taristuinvesteering: riigiülene garantii/toetus (EKP, mitmepoolne arengupank, rahvusvahelise organisatsioon)

| | 9 – mittekvalifitseeruv taristuinvesteering: muud, eespool nimetamata mittekvalifitseeruvad taristulaenud või -investeeringud |
| --- | --- |

9 – mittekvalifitseeruv taristuinvesteering: muud, eespool nimetamata mittekvalifitseeruvad taristulaenud või -investeeringud

| | 12 – kvalifitseeruv taristuinvesteering: valitsuse garantii (valitsus, keskpank, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus) |
| --- | --- |

12 – kvalifitseeruv taristuinvesteering: valitsuse garantii (valitsus, keskpank, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus)

| | 13 – kvalifitseeruv taristuinvesteering: valitsuse toetus, sealhulgas avaliku sektori rahastamisalgatus (valitsus, keskpank, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus) |
| --- | --- |

13 – kvalifitseeruv taristuinvesteering: valitsuse toetus, sealhulgas avaliku sektori rahastamisalgatus (valitsus, keskpank, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus)

| | 14 – kvalifitseeruv taristuinvesteering: riigiülene garantii/toetus (EKP, mitmepoolne arengupank, rahvusvahelise organisatsioon) |
| --- | --- |

14 – kvalifitseeruv taristuinvesteering: riigiülene garantii/toetus (EKP, mitmepoolne arengupank, rahvusvahelise organisatsioon)

| | 19 – kvalifitseeruv taristuinvesteering: muud, eespool nimetamata kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud |
| --- | --- |

19 – kvalifitseeruv taristuinvesteering: muud, eespool nimetamata kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud

| | 20 – Euroopa pikaajaline investeerimisfond (taristuvaradesse investeeriv ELTIF ja muudesse, mittetaristuvaradesse investeeriv ELTIF)“ |
| --- | --- |

20 – Euroopa pikaajaline investeerimisfond (taristuvaradesse investeeriv ELTIF ja muudesse, mittetaristuvaradesse investeeriv ELTIF)“

| 2) | Vormis S.21.02 asendatakse veeru C0080 juhised järgmisega. „Märkige algse valuuta tähtkood ISO 4217 vormingus.“ |
| --- | --- |

2)

Vormis S.21.02 asendatakse veeru C0080 juhised järgmisega. „Märkige algse valuuta tähtkood ISO 4217 vormingus.“

| 3) | Vormis S.26.01 „Solventsuskapitalinõue – tururisk“






  a) | lisatakse aktsiariski puhul rea R0260-R0280/C0040 alla järgmised read:







  „R0290/C0020 | Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – varad – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid | See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariski suhtes tundlike varade algne absoluutsumma.
  Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| R0290/C0030 | Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – kohustised – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid | See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariski suhtes tundlike kohustiste algne absoluutsumma.
  Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0290/C0040 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – varad – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid | See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariski suhtes tundlike varade absoluutsumma pärast asjaomast muutust.
  Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0290/C0050 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid | See on selliste kohustiste absoluutsumma, mis on tundlikud kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentidega seotud aktsiariski suhtes, pärast asjaomast muutust ja pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist.
  Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0290/C0060 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude netosumma – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid | See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariskiga seotud kapitalinõude netosumma pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. |
| R0290/C0070 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid | See on selliste kohustiste absoluutsumma, mis on tundlikud kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentidega seotud aktsiariski suhtes, pärast asjaomast muutust, kuid enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist.
  Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0290/C0080 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude brutosumma – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid | See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariskiga seotud kapitalinõude brutosumma, st enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist.“ |

3)

Vormis S.26.01 „Solventsuskapitalinõue – tururisk“

a)

lisatakse aktsiariski puhul rea R0260-R0280/C0040 alla järgmised read:

„R0290/C0020

Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – varad – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid

See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariski suhtes tundlike varade algne absoluutsumma.

Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0290/C0030

Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – kohustised – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid

See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariski suhtes tundlike kohustiste algne absoluutsumma.

Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0290/C0040

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – varad – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid

See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariski suhtes tundlike varade absoluutsumma pärast asjaomast muutust.

Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0290/C0050

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid

See on selliste kohustiste absoluutsumma, mis on tundlikud kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentidega seotud aktsiariski suhtes, pärast asjaomast muutust ja pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist.

Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0290/C0060

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude netosumma – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid

See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariskiga seotud kapitalinõude netosumma pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist.

R0290/C0070

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid

See on selliste kohustiste absoluutsumma, mis on tundlikud kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentidega seotud aktsiariski suhtes, pärast asjaomast muutust, kuid enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist.

Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0290/C0080

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude brutosumma – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid

See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariskiga seotud kapitalinõude brutosumma, st enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist.“

| b) | lisatakse hinnavaheriski puhul ridade R0410/C0080 ja R0420/C0060 vahele järgmised read:







  „R0411/C0020 | Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – varad – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike varade algne absoluutsumma.
  Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| --- | --- | --- | --- |
| R0411/C0030 | Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – kohustised – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste algne absoluutsumma. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0411/C0040 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – varad – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike varade absoluutsumma pärast asjaomast muutust.
  Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0411/C0050 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste absoluutsumma pärast asjaomast muutust ja pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0411/C0060 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude netosumma – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriskiga seotud kapitalinõude netosumma pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Kui andmeväli R0010/C0010 = 1, seda kirjet ei esitata. |
| R0411/C0070 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste absoluutsumma pärast asjaomast muutust, kuid enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0411/C0080 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude brutosumma – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriskiga seotud kapitalinõude brutosumma, st enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Kui andmeväli R0010/C0010 = 1, seda kirjet ei esitata. |
| R0412/C0020 | Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – varad – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike varade algne absoluutsumma.
  Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0412/C0030 | Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – kohustised – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste algne absoluutsumma. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0412/C0040 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – varad – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike varade absoluutsumma pärast asjaomast muutust.
  Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0412/C0050 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste absoluutsumma pärast asjaomast muutust ja pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0412/C0060 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude netosumma – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriskiga seotud kapitalinõude netosumma pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Kui andmeväli R0010/C0010 = 1, seda kirjet ei esitata. |
| R0412/C0070 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste absoluutsumma pärast asjaomast muutust, kuid enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0412/C0080 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude brutosumma – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriskiga seotud kapitalinõude brutosumma, st enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Kui andmeväli R0010/C0010 = 1, seda kirjet ei esitata.“ |

b)

lisatakse hinnavaheriski puhul ridade R0410/C0080 ja R0420/C0060 vahele järgmised read:

„R0411/C0020

Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – varad – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike varade algne absoluutsumma.

Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0411/C0030

Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – kohustised – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste algne absoluutsumma. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0411/C0040

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – varad – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike varade absoluutsumma pärast asjaomast muutust.

Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0411/C0050

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste absoluutsumma pärast asjaomast muutust ja pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0411/C0060

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude netosumma – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriskiga seotud kapitalinõude netosumma pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Kui andmeväli R0010/C0010 = 1, seda kirjet ei esitata.

R0411/C0070

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste absoluutsumma pärast asjaomast muutust, kuid enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0411/C0080

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude brutosumma – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriskiga seotud kapitalinõude brutosumma, st enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Kui andmeväli R0010/C0010 = 1, seda kirjet ei esitata.

R0412/C0020

Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – varad – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike varade algne absoluutsumma.

Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0412/C0030

Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – kohustised – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste algne absoluutsumma. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0412/C0040

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – varad – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike varade absoluutsumma pärast asjaomast muutust.

Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0412/C0050

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste absoluutsumma pärast asjaomast muutust ja pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0412/C0060

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude netosumma – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriskiga seotud kapitalinõude netosumma pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Kui andmeväli R0010/C0010 = 1, seda kirjet ei esitata.

R0412/C0070

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste absoluutsumma pärast asjaomast muutust, kuid enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0412/C0080

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude brutosumma – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriskiga seotud kapitalinõude brutosumma, st enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Kui andmeväli R0010/C0010 = 1, seda kirjet ei esitata.“

---

III LISA

Rakendusmääruse (EL) 2015/2450 III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Vormis S.06.02 „Varade loetelu“ asendatakse veeru C0300 juhised järgmisega.







  „C0300 | Taristuinvesteering | Märkige, kas vara on taristuinvesteering komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 1 punktide 55a ja 55b tähenduses.
  Valige üks järgmisest loetelust: | 1 – ei ole taristuinvesteering |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Vormis S.06.02 „Varade loetelu“ asendatakse veeru C0300 juhised järgmisega.

„C0300

Taristuinvesteering

Märkige, kas vara on taristuinvesteering komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 1 punktide 55a ja 55b tähenduses.

Valige üks järgmisest loetelust:

1 – ei ole taristuinvesteering

| | 2 – mittekvalifitseeruv taristuinvesteering: valitsuse garantii (valitsus, keskpank, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus) |
| --- | --- |

2 – mittekvalifitseeruv taristuinvesteering: valitsuse garantii (valitsus, keskpank, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus)

| | 3 – mittekvalifitseeruv taristuinvesteering: valitsuse toetus, sealhulgas avaliku sektori rahastamisalgatus (valitsus, keskpank, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus) |
| --- | --- |

3 – mittekvalifitseeruv taristuinvesteering: valitsuse toetus, sealhulgas avaliku sektori rahastamisalgatus (valitsus, keskpank, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus)

| | 4 – mittekvalifitseeruv taristuinvesteering: riigiülene garantii/toetus (EKP, mitmepoolne arengupank, rahvusvahelise organisatsioon) |
| --- | --- |

4 – mittekvalifitseeruv taristuinvesteering: riigiülene garantii/toetus (EKP, mitmepoolne arengupank, rahvusvahelise organisatsioon)

| | 9 – mittekvalifitseeruv taristuinvesteering: muud, eespool nimetamata mittekvalifitseeruvad taristulaenud või -investeeringud |
| --- | --- |

9 – mittekvalifitseeruv taristuinvesteering: muud, eespool nimetamata mittekvalifitseeruvad taristulaenud või -investeeringud

| | 12 – kvalifitseeruv taristuinvesteering: valitsuse garantii (valitsus, keskpank, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus) |
| --- | --- |

12 – kvalifitseeruv taristuinvesteering: valitsuse garantii (valitsus, keskpank, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus)

| | 13 – kvalifitseeruv taristuinvesteering: valitsuse toetus, sealhulgas avaliku sektori rahastamisalgatus (valitsus, keskpank, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus) |
| --- | --- |

13 – kvalifitseeruv taristuinvesteering: valitsuse toetus, sealhulgas avaliku sektori rahastamisalgatus (valitsus, keskpank, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus)

| | 14 – kvalifitseeruv taristuinvesteering: riigiülene garantii/toetus (EKP, mitmepoolne arengupank, rahvusvahelise organisatsioon) |
| --- | --- |

14 – kvalifitseeruv taristuinvesteering: riigiülene garantii/toetus (EKP, mitmepoolne arengupank, rahvusvahelise organisatsioon)

| | 19 – kvalifitseeruv taristuinvesteering: muud, eespool nimetamata kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud |
| --- | --- |

19 – kvalifitseeruv taristuinvesteering: muud, eespool nimetamata kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud

| | 20 – Euroopa pikaajaline investeerimisfond (taristuvaradesse investeeriv ELTIF ja muudesse, mittetaristuvaradesse investeeriv ELTIF)“ |
| --- | --- |

20 – Euroopa pikaajaline investeerimisfond (taristuvaradesse investeeriv ELTIF ja muudesse, mittetaristuvaradesse investeeriv ELTIF)“

| 2) | Vormis S.26.01 „Solventsuskapitalinõue – tururisk“






  a) | lisatakse aktsiariski puhul rea R0260-R0280/C0040 alla järgmised read:







  „R0290/C0020 | Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – varad – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid | See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariski suhtes tundlike varade algne absoluutsumma.
  Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| R0290/C0030 | Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – kohustised – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid | See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariski suhtes tundlike kohustiste algne absoluutsumma.
  Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0290/C0040 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – varad – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid | See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariski suhtes tundlike varade absoluutsumma pärast asjaomast muutust.
  Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0290/C0050 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid | See on selliste kohustiste absoluutsumma, mis on tundlikud kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentidega seotud aktsiariski suhtes, pärast asjaomast muutust ja pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist.
  Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0290/C0060 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude netosumma – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid | See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariskiga seotud kapitalinõude netosumma pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. |
| R0290/C0070 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid | See on selliste kohustiste absoluutsumma, mis on tundlikud kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentidega seotud aktsiariski suhtes, pärast asjaomast muutust, kuid enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist.
  Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0290/C0080 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude brutosumma – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid | See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariskiga seotud kapitalinõude brutosumma, st enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist.“ |

2)

Vormis S.26.01 „Solventsuskapitalinõue – tururisk“

a)

lisatakse aktsiariski puhul rea R0260-R0280/C0040 alla järgmised read:

„R0290/C0020

Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – varad – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid

See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariski suhtes tundlike varade algne absoluutsumma.

Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0290/C0030

Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – kohustised – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid

See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariski suhtes tundlike kohustiste algne absoluutsumma.

Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0290/C0040

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – varad – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid

See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariski suhtes tundlike varade absoluutsumma pärast asjaomast muutust.

Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0290/C0050

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid

See on selliste kohustiste absoluutsumma, mis on tundlikud kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentidega seotud aktsiariski suhtes, pärast asjaomast muutust ja pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist.

Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0290/C0060

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude netosumma – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid

See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariskiga seotud kapitalinõude netosumma pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist.

R0290/C0070

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid

See on selliste kohustiste absoluutsumma, mis on tundlikud kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentidega seotud aktsiariski suhtes, pärast asjaomast muutust, kuid enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist.

Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0290/C0080

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude brutosumma – aktsiarisk – kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid

See on kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide aktsiariskiga seotud kapitalinõude brutosumma, st enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist.“

| b) | lisatakse hinnavaheriski puhul ridade R0410/C0080 ja R0420/C0060 vahele järgmised read:







  „R0411/C0020 | Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – varad – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike varade algne absoluutsumma.
  Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| --- | --- | --- | --- |
| R0411/C0030 | Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – kohustised – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste algne absoluutsumma. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0411/C0040 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – varad – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike varade absoluutsumma pärast asjaomast muutust.
  Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0411/C0050 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste absoluutsumma pärast asjaomast muutust ja pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0411/C0060 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude netosumma – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriskiga seotud kapitalinõude netosumma pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Kui andmeväli R0010/C0010 = 1, seda kirjet ei esitata. |
| R0411/C0070 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste absoluutsumma pärast asjaomast muutust, kuid enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0411/C0080 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude brutosumma – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriskiga seotud kapitalinõude brutosumma, st enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Kui andmeväli R0010/C0010 = 1, seda kirjet ei esitata. |
| R0412/C0020 | Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – varad – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike varade algne absoluutsumma.
  Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0412/C0030 | Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – kohustised – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste algne absoluutsumma. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0412/C0040 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – varad – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike varade absoluutsumma pärast asjaomast muutust.
  Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0412/C0050 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste absoluutsumma pärast asjaomast muutust ja pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0412/C0060 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude netosumma – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriskiga seotud kapitalinõude netosumma pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Kui andmeväli R0010/C0010 = 1, seda kirjet ei esitata. |
| R0412/C0070 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste absoluutsumma pärast asjaomast muutust, kuid enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid. |
| R0412/C0080 | Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude brutosumma – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud) | See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriskiga seotud kapitalinõude brutosumma, st enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.
  Kui andmeväli R0010/C0010 = 1, seda kirjet ei esitata.“ |

b)

lisatakse hinnavaheriski puhul ridade R0410/C0080 ja R0420/C0060 vahele järgmised read:

„R0411/C0020

Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – varad – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike varade algne absoluutsumma.

Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0411/C0030

Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – kohustised – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste algne absoluutsumma. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0411/C0040

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – varad – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike varade absoluutsumma pärast asjaomast muutust.

Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0411/C0050

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste absoluutsumma pärast asjaomast muutust ja pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0411/C0060

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude netosumma – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriskiga seotud kapitalinõude netosumma pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Kui andmeväli R0010/C0010 = 1, seda kirjet ei esitata.

R0411/C0070

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste absoluutsumma pärast asjaomast muutust, kuid enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0411/C0080

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude brutosumma – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriskiga seotud kapitalinõude brutosumma, st enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Kui andmeväli R0010/C0010 = 1, seda kirjet ei esitata.

R0412/C0020

Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – varad – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike varade algne absoluutsumma.

Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0412/C0030

Algne absoluutsumma enne asjaomast muutust – kohustised – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste algne absoluutsumma. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0412/C0040

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – varad – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike varade absoluutsumma pärast asjaomast muutust.

Selles lahtris ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0412/C0050

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste absoluutsumma pärast asjaomast muutust ja pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0412/C0060

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude netosumma – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriskiga seotud kapitalinõude netosumma pärast tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Kui andmeväli R0010/C0010 = 1, seda kirjet ei esitata.

R0412/C0070

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – kohustised (enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist) – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriski suhtes tundlike kohustiste absoluutsumma pärast asjaomast muutust, kuid enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Tehniliste eraldiste summas ei võeta arvesse edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest sissenõutavaid summasid.

R0412/C0080

Absoluutsumma pärast asjaomast muutust – solventsuskapitalinõude brutosumma – hinnavaherisk – võlakirjad ja laenud (muu kui kvalifitseeruvad taristuinvesteeringud)

See on muu kui kvalifitseeruvate taristuinvesteeringutena käsitavate võlakirjade ja laenude hinnavaheriskiga seotud kapitalinõude brutosumma, st enne tehniliste eraldiste kahjumi katmise võimet arvestava kohanduse tegemist. See summa märgitakse üksnes juhul, kui kasutatud arvutusmeetodi kohaselt saab summa jaotada ridade R0411 ja R0412 vahel. Kui jaotada ei ole võimalik, täidetakse üksnes rida R0410.

Kui andmeväli R0010/C0010 = 1, seda kirjet ei esitata.“

---

IV LISA

Rakendusmääruse (EL) 2015/2450 VI lisa muudetakse järgmiselt.

Tunnuskoodi 48 rida asendatakse järgmisega:

| „48 | Taristufondid | Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, kes investeerivad delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 1 punktis 55a või 55b määratletud taristuvaradesse.“ |
| --- | --- | --- |

„48

Taristufondid

Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, kes investeerivad delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 1 punktis 55a või 55b määratletud taristuvaradesse.“

---

V LISA

1)

| a) | Vormis SR.01.01.04 asendatakse rea R0840 pealkiri järgmisega:

  „Solventsuskapitalinõue standardvalemit kasutatavate gruppide puhul“; |
| --- | --- |

a)

Vormis SR.01.01.04 asendatakse rea R0840 pealkiri järgmisega:

„Solventsuskapitalinõue standardvalemit kasutatavate gruppide puhul“;

| b) | Vormis SR.01.01.04 asendatakse rea R0850 pealkiri järgmisega:

  „Solventsuskapitalinõue standardvalemit ja osalist sisemudelit kasutatavate gruppide puhul“; |
| --- | --- |

b)

Vormis SR.01.01.04 asendatakse rea R0850 pealkiri järgmisega:

„Solventsuskapitalinõue standardvalemit ja osalist sisemudelit kasutatavate gruppide puhul“;

| c) | Vormis SR.01.01.04 asendatakse rea R0860 pealkiri järgmisega:

  „Solventsuskapitalinõue täielikku sisemudelit kasutatavate gruppide puhul“; |
| --- | --- |

c)

Vormis SR.01.01.04 asendatakse rea R0860 pealkiri järgmisega:

„Solventsuskapitalinõue täielikku sisemudelit kasutatavate gruppide puhul“;

| d) | Vormis S.05.01.01 asendatakse teine tabel järgmisega: | | „Äriliin: kahjukindlustuslepingutest ja kahjukindlustuse edasikindlustuslepingutest tulenevad kohustused (otsekindlustustegevus ja aktsepteeritud proportsionaalne edasikindlustus) | Äriliin:

  aktsepteeritud mitteproportsionaalne edasikindlustus | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Õigusabikulude kindlustus | Abistamisteenuste kindlustus | Muude finantskahjude kindlustus | Tervisekindlustus | Isikukahjude kindlustus | Merenduse, lennunduse ja transpordi kindlustus | Varakindlustus |
| | | C0100 | C0110 | C0120 | C0130 | C0140 | C0150 | C0160 | C0200 |
| Kindlustusmaksed | | |
| Bruto – otsekindlustustegevus | R0110 | | | | | | | | |
| Bruto – aktsepteeritud proportsionaalne edasikindlustus | R0120 | | | | | | | | |
| Bruto – aktsepteeritud mitteproportsionaalne edasikindlustus | R0130 | | | | | | | | |
| Edasikindlustajate osa | R0140 | | | | | | | | |
| Neto | R0200 | | | | | | | | |
| Teenitud kindlustusmaksed | | |
| Bruto – otsekindlustustegevus | R0210 | | | | | | | | |
| Bruto – aktsepteeritud proportsionaalne edasikindlustus | R0220 | | | | | | | | |
| Bruto – aktsepteeritud mitteproportsionaalne edasikindlustus | R0230 | | | | | | | | |
| Edasikindlustajate osa | R0240 | | | | | | | | |
| Neto | R0300 | | | | | | | | |
| Tekkinud nõuded | | |
| Bruto – otsekindlustustegevus | R0310 | | | | | | | | |
| Bruto – aktsepteeritud proportsionaalne edasikindlustus | R0320 | | | | | | | | |
| Bruto – aktsepteeritud mitteproportsionaalne edasikindlustus | R0330 | | | | | | | | |
| Edasikindlustajate osa | R0340 | | | | | | | | |
| Neto | R0400 | | | | | | | | |
| Muude tehniliste eraldiste muutused | | |
| Bruto – otsekindlustustegevus | R0410 | | | | | | | | |
| Bruto – aktsepteeritud proportsionaalne edasikindlustus | R0420 | | | | | | | | |
| Bruto – aktsepteeritud mitteproportsionaalne edasikindlustus | R0430 | | | | | | | | |
| Edasikindlustajate osa | R0440 | | | | | | | | |
| Neto | R0500 | | | | | | | | “ |

d)

Vormis S.05.01.01 asendatakse teine tabel järgmisega:

„Äriliin: kahjukindlustuslepingutest ja kahjukindlustuse edasikindlustuslepingutest tulenevad kohustused (otsekindlustustegevus ja aktsepteeritud proportsionaalne edasikindlustus)

Äriliin:

aktsepteeritud mitteproportsionaalne edasikindlustus

Kokku

Õigusabikulude kindlustus

Abistamisteenuste kindlustus

Muude finantskahjude kindlustus

Tervisekindlustus

Isikukahjude kindlustus

Merenduse, lennunduse ja transpordi kindlustus

Varakindlustus

C0100

C0110

C0120

C0130

C0140

C0150

C0160

C0200

Kindlustusmaksed

Bruto – otsekindlustustegevus

R0110

Bruto – aktsepteeritud proportsionaalne edasikindlustus

R0120

Bruto – aktsepteeritud mitteproportsionaalne edasikindlustus

R0130

Edasikindlustajate osa

R0140

Neto

R0200

Teenitud kindlustusmaksed

Bruto – otsekindlustustegevus

R0210

Bruto – aktsepteeritud proportsionaalne edasikindlustus

R0220

Bruto – aktsepteeritud mitteproportsionaalne edasikindlustus

R0230

Edasikindlustajate osa

R0240

Neto

R0300

Tekkinud nõuded

Bruto – otsekindlustustegevus

R0310

Bruto – aktsepteeritud proportsionaalne edasikindlustus

R0320

Bruto – aktsepteeritud mitteproportsionaalne edasikindlustus

R0330

Edasikindlustajate osa

R0340

Neto

R0400

Muude tehniliste eraldiste muutused

Bruto – otsekindlustustegevus

R0410

Bruto – aktsepteeritud proportsionaalne edasikindlustus

R0420

Bruto – aktsepteeritud mitteproportsionaalne edasikindlustus

R0430

Edasikindlustajate osa

R0440

Neto

R0500

“

| e) | Vormis S.05.02.01 asendatakse rida R1300 järgmisega:














  „Kulud kokku | R1300 | | | | | | | “ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

e)

Vormis S.05.02.01 asendatakse rida R1300 järgmisega:

„Kulud kokku

R1300

“

| f) | Vormis S.14.01.01 asendatakse veeru C0180 pealkiri järgmisega:

  „Parim hinnang ja tehnilised eraldised tervikuna“; |
| --- | --- |

f)

Vormis S.14.01.01 asendatakse veeru C0180 pealkiri järgmisega:

„Parim hinnang ja tehnilised eraldised tervikuna“;

| g) | Vormis S.23.01.01 asendatakse rida R0230 järgmisega:











  „Mahaarvamine seoses märkimisväärsete osalustega finantseerimis- ja krediidiasutustes | R0230 | | | | | “ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

g)

Vormis S.23.01.01 asendatakse rida R0230 järgmisega:

„Mahaarvamine seoses märkimisväärsete osalustega finantseerimis- ja krediidiasutustes

R0230

“

| h) | Vormis S.23.01.04:






  i) | asendatakse rida R0220 järgmisega:











  „Finantsaruannetes kajastatud omavahendid, mida korrigeerimisreservis ei tuleks kajastada ja mis ei vasta Solventsus II kohasteks omavahenditeks liigitamise kriteeriumidele | R0220 | | | | | “ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

h)

Vormis S.23.01.04:

i)

asendatakse rida R0220 järgmisega:

„Finantsaruannetes kajastatud omavahendid, mida korrigeerimisreservis ei tuleks kajastada ja mis ei vasta Solventsus II kohasteks omavahenditeks liigitamise kriteeriumidele

R0220

“

| ii) | asendatakse rida R0230 järgmisega:











  „Muudes finantssektori ettevõtjates, sealhulgas finantstegevusega tegelevates reguleerimata ettevõtjates olevate märkimisväärsete osaluste mahaarvamine | R0230 | | | | | “ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

asendatakse rida R0230 järgmisega:

„Muudes finantssektori ettevõtjates, sealhulgas finantstegevusega tegelevates reguleerimata ettevõtjates olevate märkimisväärsete osaluste mahaarvamine

R0230

“

| iii) | asendatakse rida R0440 järgmisega:











  „Muude finantssektori üksuste omavahendid kokku | R0440 | | | | | “ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

asendatakse rida R0440 järgmisega:

„Muude finantssektori üksuste omavahendid kokku

R0440

“

| i) | Vormi SR.27.01.01 esimeses tabelis kustutatakse artikliga 112 seotud rida Z0010. |
| --- | --- |

i)

Vormi SR.27.01.01 esimeses tabelis kustutatakse artikliga 112 seotud rida Z0010.

| j) | Vormides S.26.01.01, S.26.01.04 ja SR.26.01.01 asendatakse rida R0600 järgmisega:













  „Valuutarisk | R0600 | | | | | | | “ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

j)

Vormides S.26.01.01, S.26.01.04 ja SR.26.01.01 asendatakse rida R0600 järgmisega:

„Valuutarisk

R0600

“

| k) | Vormides S.27.01.01, S.27.01.04 ja SR.27.01.01 asendatakse rea R0600 pealkiri järgmisega:

  „Määratletud piirkonnad tormiriski puhul kokku enne riskide hajutamist“; |
| --- | --- |

k)

Vormides S.27.01.01, S.27.01.04 ja SR.27.01.01 asendatakse rea R0600 pealkiri järgmisega:

„Määratletud piirkonnad tormiriski puhul kokku enne riskide hajutamist“;

| l) | Vormides S.27.01.01, S.27.01.04 ja SR.27.01.01 asendatakse rea R1030 pealkiri järgmisega:

  „Määratletud piirkonnad maavärinariski puhul kokku enne riskide hajutamist“; |
| --- | --- |

l)

Vormides S.27.01.01, S.27.01.04 ja SR.27.01.01 asendatakse rea R1030 pealkiri järgmisega:

„Määratletud piirkonnad maavärinariski puhul kokku enne riskide hajutamist“;

| m) | Vormides S.27.01.01, S.27.01.04 ja SR.27.01.01 asendatakse rea R1400 pealkiri järgmisega:

  „Määratletud piirkonnad üleujutusriski puhul kokku enne riskide hajutamist“; |
| --- | --- |

m)

Vormides S.27.01.01, S.27.01.04 ja SR.27.01.01 asendatakse rea R1400 pealkiri järgmisega:

„Määratletud piirkonnad üleujutusriski puhul kokku enne riskide hajutamist“;

| n) | Vormides S.27.01.01, S.27.01.04 ja SR.27.01.01 asendatakse rea R1720 pealkiri järgmisega:

  „Määratletud piirkonnad raheriski puhul kokku enne riskide hajutamist“; |
| --- | --- |

n)

Vormides S.27.01.01, S.27.01.04 ja SR.27.01.01 asendatakse rea R1720 pealkiri järgmisega:

„Määratletud piirkonnad raheriski puhul kokku enne riskide hajutamist“;

| o) | Vormide S.27.01.01, S.27.01.04 ja SR.27.01.01 tabelis „Inimtekkelise katastroofi risk – merendus“ asendatakse rida R2420 järgmisega:










  „Kokku pärast riskide hajutamist | R2420 | | | “ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

o)

Vormide S.27.01.01, S.27.01.04 ja SR.27.01.01 tabelis „Inimtekkelise katastroofi risk – merendus“ asendatakse rida R2420 järgmisega:

„Kokku pärast riskide hajutamist

R2420

“

| p) | Vormide S.27.01.01, S.27.01.04 ja SR.27.01.01 tabelis „Inimtekkelise katastroofi risk – vastutus“ asendatakse rida R2820 järgmisega:










  „Kokku pärast riskide hajutamist | R2820 | | | “ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

p)

Vormide S.27.01.01, S.27.01.04 ja SR.27.01.01 tabelis „Inimtekkelise katastroofi risk – vastutus“ asendatakse rida R2820 järgmisega:

„Kokku pärast riskide hajutamist

R2820

“

| q) | Vormide S.27.01.01, S.27.01.04 ja SR.27.01.01 tabelis „Inimtekkelise katastroofi risk – krediidi- ja garantiikindlustus“ asendatakse rida R3120 järgmisega:










  „Kokku pärast riskide hajutamist | R3120 | | | “ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

q)

Vormide S.27.01.01, S.27.01.04 ja SR.27.01.01 tabelis „Inimtekkelise katastroofi risk – krediidi- ja garantiikindlustus“ asendatakse rida R3120 järgmisega:

„Kokku pärast riskide hajutamist

R3120

“

| r) | Vormide S.27.01.01, S.27.01.04 ja SR.27.01.01 tabelis „Muu kahjukindlustuse katastroofirisk“ asendatakse read R3260 ja R3270 järgmisega:










  „Kohustuste rühmade vahelise riskide hajutamise mõju | R3260 | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokku pärast riskide hajutamist | R3270 | | | | “ |

r)

Vormide S.27.01.01, S.27.01.04 ja SR.27.01.01 tabelis „Muu kahjukindlustuse katastroofirisk“ asendatakse read R3260 ja R3270 järgmisega:

„Kohustuste rühmade vahelise riskide hajutamise mõju

R3260

Kokku pärast riskide hajutamist

R3270

“

| s) | Vormis S.29.01.01 asendatakse rea R0200 pealkiri järgmisega:

  „Neto tehniliste eraldistega seotud variatsioon“; |
| --- | --- |

s)

Vormis S.29.01.01 asendatakse rea R0200 pealkiri järgmisega:

„Neto tehniliste eraldistega seotud variatsioon“;

| t) | Vormis S.31.02.01 asendatakse esimese tabeli esimene osa järgmisega:
















  „Eriotstarbelise varakogumi sisekood | Eriotstarbelise varakogumi koodi liik | Eriotstarbelise varakogumi võlakirjade või muude emiteeritud finantseerimismehhanismide tunnuskood | Eriotstarbelise varakogumi võlakirjade või muude emiteeritud finantseerimismehhanismide tunnuskoodi liik | Äriliinid, millega eriotstarbelise varakogumi väärtpaberistamine seondub | Eriotstarbelise varakogumi käivitaja(te) liik | Lepingus sisalduv käivitav sündmus | Kas sama käivitaja nagu edasikindlustusvõtja alusportfellis? | Alusrisk, mis tuleneb riski üleandmise struktuurist | Alusrisk, mis tuleneb lepingutingimustest | (järgneb) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C0030 | C0210 | C0040 | C0050 | C0060 | C0070 | C0080 | C0090 | C0100 | C0110 | |
| | | | | | | | | | “ | |

t)

Vormis S.31.02.01 asendatakse esimese tabeli esimene osa järgmisega:

„Eriotstarbelise varakogumi sisekood

Eriotstarbelise varakogumi koodi liik

Eriotstarbelise varakogumi võlakirjade või muude emiteeritud finantseerimismehhanismide tunnuskood

Eriotstarbelise varakogumi võlakirjade või muude emiteeritud finantseerimismehhanismide tunnuskoodi liik

Äriliinid, millega eriotstarbelise varakogumi väärtpaberistamine seondub

Eriotstarbelise varakogumi käivitaja(te) liik

Lepingus sisalduv käivitav sündmus

Kas sama käivitaja nagu edasikindlustusvõtja alusportfellis?

Alusrisk, mis tuleneb riski üleandmise struktuurist

Alusrisk, mis tuleneb lepingutingimustest

(järgneb)

C0030

C0210

C0040

C0050

C0060

C0070

C0080

C0090

C0100

C0110

“

| u) | Vormis S.31.02.04 asendatakse esimese tabeli esimene osa järgmisega:

















  „Edasikindlustatud ettevõtja juriidiline nimi | Ettevõtja tunnuskood | Eriotstarbelise varakogumi sisekood | Eriotstarbelise varakogumi koodi liik | Eriotstarbelise varakogumi võlakirjade või muude emiteeritud finantseerimismehhanismide tunnuskood | Eriotstarbelise varakogumi võlakirjade või muude emiteeritud finantseerimismehhanismide tunnuskoodi liik | Äriliinid, millega eriotstarbelise varakogumi väärtpaberistamine seondub | Eriotstarbelise varakogumi käivitaja(te) liik | Lepingus sisalduv käivitav sündmus | Kas sama käivitaja nagu edasikindlustusvõtja alusportfellis? | Alusrisk, mis tuleneb riski üleandmise struktuurist | (järgneb) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C0010 | C0020 | C0030 | C0210 | C0040 | C0050 | C0060 | C0070 | C0080 | C0090 | C0100 | |
| | | | | | | | | | | “ | |

u)

Vormis S.31.02.04 asendatakse esimese tabeli esimene osa järgmisega:

„Edasikindlustatud ettevõtja juriidiline nimi

Ettevõtja tunnuskood

Eriotstarbelise varakogumi sisekood

Eriotstarbelise varakogumi koodi liik

Eriotstarbelise varakogumi võlakirjade või muude emiteeritud finantseerimismehhanismide tunnuskood

Eriotstarbelise varakogumi võlakirjade või muude emiteeritud finantseerimismehhanismide tunnuskoodi liik

Äriliinid, millega eriotstarbelise varakogumi väärtpaberistamine seondub

Eriotstarbelise varakogumi käivitaja(te) liik

Lepingus sisalduv käivitav sündmus

Kas sama käivitaja nagu edasikindlustusvõtja alusportfellis?

Alusrisk, mis tuleneb riski üleandmise struktuurist

(järgneb)

C0010

C0020

C0030

C0210

C0040

C0050

C0060

C0070

C0080

C0090

C0100

“

2)

| a) | Vormis S.01.01 asendatakse andmevälja C0010/R0150 juhised järgmisega:

  „Valige üks järgmisest loetelust: | 1 – esitatakse |
| --- | --- | --- |

a)

Vormis S.01.01 asendatakse andmevälja C0010/R0150 juhised järgmisega:

„Valige üks järgmisest loetelust:

1 – esitatakse

| | 2 – ei esitata, kuna ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad puuduvad |
| --- | --- |

2 – ei esitata, kuna ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad puuduvad

| | 3 – ei tule esitada vastavalt vormi juhistele |
| --- | --- |

3 – ei tule esitada vastavalt vormi juhistele

| | 6 – ei esitata (vabastatud artikli 35 lõigete 6–8 alusel) |
| --- | --- |

6 – ei esitata (vabastatud artikli 35 lõigete 6–8 alusel)

| | 7 – ei tule esitada, kuna pärast kvartaliaruande esitamist ei ole olulisi muutusi olnud (kehtib ainult aastaaruannete puhul) |
| --- | --- |

7 – ei tule esitada, kuna pärast kvartaliaruande esitamist ei ole olulisi muutusi olnud (kehtib ainult aastaaruannete puhul)

| | 0 – ei esitata (sel juhul tuleb esitada konkreetne põhjendus)“; |
| --- | --- |

0 – ei esitata (sel juhul tuleb esitada konkreetne põhjendus)“;

| b) | Vormis S.01.01 asendatakse andmevälja C0010/R0160 juhised järgmisega:

  „Valige üks järgmisest loetelust: | 1 – esitatakse |
| --- | --- | --- |

b)

Vormis S.01.01 asendatakse andmevälja C0010/R0160 juhised järgmisega:

„Valige üks järgmisest loetelust:

1 – esitatakse

| | 2 – ei esitata, kuna struktureeritud tooted puuduvad |
| --- | --- |

2 – ei esitata, kuna struktureeritud tooted puuduvad

| | 3 – ei tule esitada vastavalt vormi juhistele |
| --- | --- |

3 – ei tule esitada vastavalt vormi juhistele

| | 6 – ei esitata (vabastatud artikli 35 lõigete 6–8 alusel) |
| --- | --- |

6 – ei esitata (vabastatud artikli 35 lõigete 6–8 alusel)

| | 0 – ei esitata muul põhjusel (sel juhul tuleb esitada konkreetne põhjendus)“; |
| --- | --- |

0 – ei esitata muul põhjusel (sel juhul tuleb esitada konkreetne põhjendus)“;

| c) | Vormis S.01.01 asendatakse andmevälja C0010/R0200 juhised järgmisega:

  „Valige üks järgmisest loetelust: | 1 – esitatakse |
| --- | --- | --- |

c)

Vormis S.01.01 asendatakse andmevälja C0010/R0200 juhised järgmisega:

„Valige üks järgmisest loetelust:

1 – esitatakse

| | 2 – ei esitata, kuna väärtpaberite laenuks andmise ja repotehingud puuduvad |
| --- | --- |

2 – ei esitata, kuna väärtpaberite laenuks andmise ja repotehingud puuduvad

| | 3 – ei tule esitada vastavalt vormi juhistele |
| --- | --- |

3 – ei tule esitada vastavalt vormi juhistele

| | 6 – ei esitata (vabastatud artikli 35 lõigete 6–8 alusel) |
| --- | --- |

6 – ei esitata (vabastatud artikli 35 lõigete 6–8 alusel)

| | 0 – ei esitata muul põhjusel (sel juhul tuleb esitada konkreetne põhjendus)“; |
| --- | --- |

0 – ei esitata muul põhjusel (sel juhul tuleb esitada konkreetne põhjendus)“;

| d) | Vormis S.02.02 asendatakse andmevälja C0020/R0130 juhised järgmisega:

  „Edasikindlustajatelt saadud sissemaksete, kindlustuslepingutega seotud võlgnevuste, kindlustusvahendajate ees olevate võlgnevuste ja edasikindlustuslepingutega seotud võlgnevuste koguväärtus kõigi valuutade puhul kokku.“; |
| --- | --- |

d)

Vormis S.02.02 asendatakse andmevälja C0020/R0130 juhised järgmisega:

„Edasikindlustajatelt saadud sissemaksete, kindlustuslepingutega seotud võlgnevuste, kindlustusvahendajate ees olevate võlgnevuste ja edasikindlustuslepingutega seotud võlgnevuste koguväärtus kõigi valuutade puhul kokku.“;

| e) | Vormis S.02.02 asendatakse andmevälja C0030/R0130 juhised järgmisega:

  „Edasikindlustajatelt saadud sissemaksete, kindlustuslepingutega seotud võlgnevuste, kindlustusvahendajate ees olevate võlgnevuste ja edasikindlustuslepingutega seotud võlgnevuste väärtus aruandlusvaluuta puhul.“; |
| --- | --- |

e)

Vormis S.02.02 asendatakse andmevälja C0030/R0130 juhised järgmisega:

„Edasikindlustajatelt saadud sissemaksete, kindlustuslepingutega seotud võlgnevuste, kindlustusvahendajate ees olevate võlgnevuste ja edasikindlustuslepingutega seotud võlgnevuste väärtus aruandlusvaluuta puhul.“;

| f) | Vormis S.02.02 asendatakse andmevälja C0040/R0130 juhised järgmisega:

  „Edasikindlustajatelt saadud sissemaksete, kindlustuslepingutega seotud võlgnevuste, kindlustusvahendajate ees olevate võlgnevuste ja edasikindlustuslepingutega seotud võlgnevuste väärtus ülejäänud valuutade puhul, mida ei esitata valuutade kaupa.
  See tähendab, et see lahter ei hõlma aruandlusvaluutas esitatud summasid (C0030/R0130) ega summasid valuutade kaupa esitatud valuutades (C0050/R0130).“; |
| --- | --- |

f)

Vormis S.02.02 asendatakse andmevälja C0040/R0130 juhised järgmisega:

„Edasikindlustajatelt saadud sissemaksete, kindlustuslepingutega seotud võlgnevuste, kindlustusvahendajate ees olevate võlgnevuste ja edasikindlustuslepingutega seotud võlgnevuste väärtus ülejäänud valuutade puhul, mida ei esitata valuutade kaupa.

See tähendab, et see lahter ei hõlma aruandlusvaluutas esitatud summasid (C0030/R0130) ega summasid valuutade kaupa esitatud valuutades (C0050/R0130).“;

| g) | Vormis S.02.02 asendatakse andmevälja C0050/R0130 juhised järgmisega:

  „Edasikindlustajatelt saadud sissemaksete, kindlustuslepingutega seotud võlgnevuste, kindlustusvahendajate ees olevate võlgnevuste ja edasikindlustuslepingutega seotud võlgnevuste väärtus iga eraldi esitatava valuuta puhul.“; |
| --- | --- |

g)

Vormis S.02.02 asendatakse andmevälja C0050/R0130 juhised järgmisega:

„Edasikindlustajatelt saadud sissemaksete, kindlustuslepingutega seotud võlgnevuste, kindlustusvahendajate ees olevate võlgnevuste ja edasikindlustuslepingutega seotud võlgnevuste väärtus iga eraldi esitatava valuuta puhul.“;

| h) | Vormis S.05.01 asendatakse andmeväljade C0010 – C0160/R1000 juhised järgmisega:

  „Soetuskulud hõlmavad kulusid, sealhulgas uuendamiskulud, mida saab kindlaks määrata üksiku kindlustuslepingu tasemel ja mis on tekkinud, kuna kindlustus- või edasikindlustusandja on sõlminud konkreetse lepingu. Need on sõlmitud kindlustuslepingu komisjonitasud ning müügi-, sõlmimise ja algatamise kulud. Ka edasilükkunud soetuskulude muutused kuuluvad siia alla. Edasikindlustusandjate puhul kohaldatakse määratlust mutatis mutandis.
  Netosoetuskulud võrduvad otsekindlustustegevuse ja aktsepteeritud edasikindlustustegevuse summaga, millest on lahutatud edasikindlustusandjatele üle antud summa.“; |
| --- | --- |

h)

Vormis S.05.01 asendatakse andmeväljade C0010 – C0160/R1000 juhised järgmisega:

„Soetuskulud hõlmavad kulusid, sealhulgas uuendamiskulud, mida saab kindlaks määrata üksiku kindlustuslepingu tasemel ja mis on tekkinud, kuna kindlustus- või edasikindlustusandja on sõlminud konkreetse lepingu. Need on sõlmitud kindlustuslepingu komisjonitasud ning müügi-, sõlmimise ja algatamise kulud. Ka edasilükkunud soetuskulude muutused kuuluvad siia alla. Edasikindlustusandjate puhul kohaldatakse määratlust mutatis mutandis.

Netosoetuskulud võrduvad otsekindlustustegevuse ja aktsepteeritud edasikindlustustegevuse summaga, millest on lahutatud edasikindlustusandjatele üle antud summa.“;

| i) | Vormis S.06.02 asendatakse üldiste märkuste kuues lõik järgmisega:

  „Tabelis ƒ „Teave hoitavate positsioonide kohta“ esitatakse iga vara eraldi nii mitmel real, kui on vaja selle tabeli kõigi mitterahaliste muutujate (v.a kirje „Kogus“) nõuetekohaseks esitamiseks. Kui sama vara puhul saab ühele muutujale anda kaks väärtust, tuleb see vara esitada rohkem kui ühel real.“; |
| --- | --- |

i)

Vormis S.06.02 asendatakse üldiste märkuste kuues lõik järgmisega:

„Tabelis ƒ „Teave hoitavate positsioonide kohta“ esitatakse iga vara eraldi nii mitmel real, kui on vaja selle tabeli kõigi mitterahaliste muutujate (v.a kirje „Kogus“) nõuetekohaseks esitamiseks. Kui sama vara puhul saab ühele muutujale anda kaks väärtust, tuleb see vara esitada rohkem kui ühel real.“;

| j) | Vormide S.06.02, S.07.01 ja S.11.01 veeru C0050 juhiste teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Kui sama vara tunnuskood tuleb esitada ühe vara puhul, mis on emiteeritud vähemalt kahes eri valuutas, ja veerus C0040 esitatud kood on määratud vara tunnuskoodi ja ISO 4217 kohase valuuta tähtkoodiga, märgitakse vara tunnuskoodi liigi all variant 99 ja algse vara tunnuskoodi variant, nagu on esitatud järgmises näites, mille kohta esitati ISIN-kood + valuuta: „99/1“.“; |
| --- | --- |

j)

Vormide S.06.02, S.07.01 ja S.11.01 veeru C0050 juhiste teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui sama vara tunnuskood tuleb esitada ühe vara puhul, mis on emiteeritud vähemalt kahes eri valuutas, ja veerus C0040 esitatud kood on määratud vara tunnuskoodi ja ISO 4217 kohase valuuta tähtkoodiga, märgitakse vara tunnuskoodi liigi all variant 99 ja algse vara tunnuskoodi variant, nagu on esitatud järgmises näites, mille kohta esitati ISIN-kood + valuuta: „99/1“.“;

| k) | Vormi S.06.02 veeru C0110 ja vormi S.11.01 veeru C0080 juhiste esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Selle riigi ISO 3166–1 alpha–2 kood, kus kindlustus- või edasikindlustusandja varasid hoitakse. Rahvusvahelise kontohalduri (nt Euroclear) esitamisel on varade hoidmise riigiks see riik, kus hoiuteenus lepingujärgselt kindlaks määrati.“; |
| --- | --- |

k)

Vormi S.06.02 veeru C0110 ja vormi S.11.01 veeru C0080 juhiste esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Selle riigi ISO 3166–1 alpha–2 kood, kus kindlustus- või edasikindlustusandja varasid hoitakse. Rahvusvahelise kontohalduri (nt Euroclear) esitamisel on varade hoidmise riigiks see riik, kus hoiuteenus lepingujärgselt kindlaks määrati.“;

| l) | Vormis S.06.02 asendatakse veeru C0140 juhised järgmisega:

  „Kõigi varade puhul, millega seoses see kirje on asjakohane, tasumata summad nominaalsummas, ja täiendavate tunnuskoodide klasside 72, 73, 74, 75, 79 ja 8 puhul (kui need on olemas) nimiväärtuses. Seda kirjet ei esitata täiendavate tunnuskoodide klasside 71 ja 9 puhul. Seda kirjet ei esitata, kui esitatakse kirje „Kogus“ (C0130).“; |
| --- | --- |

l)

Vormis S.06.02 asendatakse veeru C0140 juhised järgmisega:

„Kõigi varade puhul, millega seoses see kirje on asjakohane, tasumata summad nominaalsummas, ja täiendavate tunnuskoodide klasside 72, 73, 74, 75, 79 ja 8 puhul (kui need on olemas) nimiväärtuses. Seda kirjet ei esitata täiendavate tunnuskoodide klasside 71 ja 9 puhul. Seda kirjet ei esitata, kui esitatakse kirje „Kogus“ (C0130).“;

| m) | Vormis S.06.02 asendatakse veeru C0170 juhised järgmisega:

  „Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 75 kohaselt arvutatud väärtus, mis võrdub järgmisega:






  — | „Nominaalsumma“ (tasumata põhisumma nominaalsummas või nimiväärtuses) korda „Ühiku Solventsus II kohase hinna protsent nominaalsummast“ pluss „Kogunenud intress“ nende varade puhul, kus kaks esimest kirjet on asjakohased; |
| --- | --- | --- |

m)

Vormis S.06.02 asendatakse veeru C0170 juhised järgmisega:

„Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 75 kohaselt arvutatud väärtus, mis võrdub järgmisega:

—

„Nominaalsumma“ (tasumata põhisumma nominaalsummas või nimiväärtuses) korda „Ühiku Solventsus II kohase hinna protsent nominaalsummast“ pluss „Kogunenud intress“ nende varade puhul, kus kaks esimest kirjet on asjakohased;

| — | „Kogus“ korda „Ühiku Solventsus II kohane hind“ varade puhul, kus need kaks kirjet on asjakohased; |
| --- | --- |

—

„Kogus“ korda „Ühiku Solventsus II kohane hind“ varade puhul, kus need kaks kirjet on asjakohased;

| — | Varaklassidesse 71 ja 9 kuuluvate varade puhul kajastab see vara Solventsus II kohast väärtust.“; |
| --- | --- |

—

Varaklassidesse 71 ja 9 kuuluvate varade puhul kajastab see vara Solventsus II kohast väärtust.“;

| n) | Vormis S.06.02 asendatakse veeru C0380 juhised järgmisega:

  „Summa protsendina nominaalväärtusest, vara hind ilma kogunenud intressita, kui see on asjakohane.
  See veerg täidetakse, kui vormi esimeses osas „Teave hoitavate positsioonide kohta“ on täidetud veerg „Nominaalsumma“ (C0140), välja arvatud täiendavate tunnuskoodide klasside 71 ja 9 puhul.
  Seda ei esitata, kui täidetakse veerg „Ühiku Solventsus II kohane hind“ (C0370).“; |
| --- | --- |

n)

Vormis S.06.02 asendatakse veeru C0380 juhised järgmisega:

„Summa protsendina nominaalväärtusest, vara hind ilma kogunenud intressita, kui see on asjakohane.

See veerg täidetakse, kui vormi esimeses osas „Teave hoitavate positsioonide kohta“ on täidetud veerg „Nominaalsumma“ (C0140), välja arvatud täiendavate tunnuskoodide klasside 71 ja 9 puhul.

Seda ei esitata, kui täidetakse veerg „Ühiku Solventsus II kohane hind“ (C0370).“;

| o) | Vormis S.08.01 asendatakse üldiste märkuste kolmas lõik järgmisega:

  „Tuletisinstrumente käsitatakse varadena, kui nende Solventsus II kohane väärtus on positiivne või null. Neid käsitatakse kohustistena, kui nende Solventsus II kohane väärtus on negatiivne. Hõlmatud on nii varade kui ka kohustistena käsitatavad tuletisinstrumendid.“; |
| --- | --- |

o)

Vormis S.08.01 asendatakse üldiste märkuste kolmas lõik järgmisega:

„Tuletisinstrumente käsitatakse varadena, kui nende Solventsus II kohane väärtus on positiivne või null. Neid käsitatakse kohustistena, kui nende Solventsus II kohane väärtus on negatiivne. Hõlmatud on nii varade kui ka kohustistena käsitatavad tuletisinstrumendid.“;

| p) | Vormis S.08.02 asendatakse veeru C0230 juhised järgmisega:

  „Tuletisinstrumendi väärtus tehingukuupäeva (lepingu lõppemise või müügi) või lõpptähtaja seisuga, arvutatud direktiivi 2009/138/EÜ artikli 75 kohaselt. See võib olla nii positiivne, negatiivne kui ka null.“; |
| --- | --- |

p)

Vormis S.08.02 asendatakse veeru C0230 juhised järgmisega:

„Tuletisinstrumendi väärtus tehingukuupäeva (lepingu lõppemise või müügi) või lõpptähtaja seisuga, arvutatud direktiivi 2009/138/EÜ artikli 75 kohaselt. See võib olla nii positiivne, negatiivne kui ka null.“;

| q) | Vormis S.09.01 lisatakse veergude C0100 ja C0110 juhiste lõppu järgmine:

  „Arvutamisel ei tohiks võtta arvesse kogunenud intresse.“; |
| --- | --- |

q)

Vormis S.09.01 lisatakse veergude C0100 ja C0110 juhiste lõppu järgmine:

„Arvutamisel ei tohiks võtta arvesse kogunenud intresse.“;

| r) | Vormis S.11.01 asendatakse veeru C0100 juhised järgmisega:

  „Kõigi varade puhul, millega seoses see kirje on asjakohane, tasumata summad nominaalsummas, ja täiendavate tunnuskoodide klasside 72, 73, 74, 75, 79 ja 8 puhul (kui need on olemas) nimiväärtuses. Seda kirjet ei esitata täiendavate tunnuskoodide klasside 71 ja 9 puhul. Seda kirjet ei esitata, kui esitatakse kirje „Kogus“ (C0090).“; |
| --- | --- |

r)

Vormis S.11.01 asendatakse veeru C0100 juhised järgmisega:

„Kõigi varade puhul, millega seoses see kirje on asjakohane, tasumata summad nominaalsummas, ja täiendavate tunnuskoodide klasside 72, 73, 74, 75, 79 ja 8 puhul (kui need on olemas) nimiväärtuses. Seda kirjet ei esitata täiendavate tunnuskoodide klasside 71 ja 9 puhul. Seda kirjet ei esitata, kui esitatakse kirje „Kogus“ (C0090).“;

| s) | Vormis S.11.01 asendatakse veeru C0120 juhised järgmisega:

  „Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 75 kohaselt arvutatud väärtus, mis võrdub järgmisega:






  — | „Nominaalsumma“ (tasumata põhisumma nominaalsummas või nimiväärtuses) korda „Ühiku Solventsus II kohase hinna protsent nominaalsummast“ pluss „Kogunenud intress“ nende varade puhul, kus kaks esimest kirjet on asjakohased; |
| --- | --- | --- |

s)

Vormis S.11.01 asendatakse veeru C0120 juhised järgmisega:

„Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 75 kohaselt arvutatud väärtus, mis võrdub järgmisega:

—

„Nominaalsumma“ (tasumata põhisumma nominaalsummas või nimiväärtuses) korda „Ühiku Solventsus II kohase hinna protsent nominaalsummast“ pluss „Kogunenud intress“ nende varade puhul, kus kaks esimest kirjet on asjakohased;

| — | „Kogus“ korda „Ühiku Solventsus II kohane hind“ varade puhul, kus need kaks kirjet on asjakohased; |
| --- | --- |

—

„Kogus“ korda „Ühiku Solventsus II kohane hind“ varade puhul, kus need kaks kirjet on asjakohased;

| — | Varaklassidesse 71 ja 9 kuuluvate varade puhul kajastab see vara Solventsus II kohast väärtust.“; |
| --- | --- |

—

Varaklassidesse 71 ja 9 kuuluvate varade puhul kajastab see vara Solventsus II kohast väärtust.“;

| t) | Vormis S.11.01 asendatakse veeru C0270 juhised järgmisega:

  „Summa protsendina nominaalväärtusest, vara hind ilma kogunenud intressita, kui see on asjakohane.
  See veerg täidetakse, kui vormi esimeses osas „Teave hoitavate positsioonide kohta“ on täidetud veerg „Nominaalsumma“ (C0100), välja arvatud täiendavate tunnuskoodide klasside 71 ja 9 puhul.
  Seda ei esitata, kui täidetakse veerg „Ühiku Solventsus II kohane hind“ (C0260).“; |
| --- | --- |

t)

Vormis S.11.01 asendatakse veeru C0270 juhised järgmisega:

„Summa protsendina nominaalväärtusest, vara hind ilma kogunenud intressita, kui see on asjakohane.

See veerg täidetakse, kui vormi esimeses osas „Teave hoitavate positsioonide kohta“ on täidetud veerg „Nominaalsumma“ (C0100), välja arvatud täiendavate tunnuskoodide klasside 71 ja 9 puhul.

Seda ei esitata, kui täidetakse veerg „Ühiku Solventsus II kohane hind“ (C0260).“;

| u) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0290/C0030 juhised järgmisega:

  „See on selliste põhiomavahendite kirjete kogusumma pärast mahaarvamisi, mis vastavad piirangutega esimese taseme omavahendite kriteeriumidele.“; |
| --- | --- |

u)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0290/C0030 juhised järgmisega:

„See on selliste põhiomavahendite kirjete kogusumma pärast mahaarvamisi, mis vastavad piirangutega esimese taseme omavahendite kriteeriumidele.“;

| v) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0290/C0040 juhised järgmisega:

  „See on selliste põhiomavahendite kirjete kogusumma pärast mahaarvamisi, mis vastavad teise taseme omavahendite kriteeriumidele.“; |
| --- | --- |

v)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0290/C0040 juhised järgmisega:

„See on selliste põhiomavahendite kirjete kogusumma pärast mahaarvamisi, mis vastavad teise taseme omavahendite kriteeriumidele.“;

| w) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0290/C0050 juhised järgmisega:

  „See on selliste põhiomavahendite kirjete kogusumma pärast mahaarvamisi, mis vastavad kolmanda taseme omavahendite kriteeriumidele.“; |
| --- | --- |

w)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0290/C0050 juhised järgmisega:

„See on selliste põhiomavahendite kirjete kogusumma pärast mahaarvamisi, mis vastavad kolmanda taseme omavahendite kriteeriumidele.“;

| x) | Vormis S.25.01 asendatakse üldiste märkuste neljas lõik järgmisega:



  , kus








  — | adjustment | = | kohandus, mis arvutatakse vastavalt ühele kolmest eespool nimetatud meetodist |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | BSCR′ | = | põhisolventsuskapitalinõue, mis arvutatakse vastavalt sellel vormil esitatud teabele (C0040/R0100) |
| — | nSCR

  int | = | immateriaalse vara riski tinglik solventsuskapitalinõue, mis arvutatakse vastavalt sellel vormil esitatud teabele (C0040/R0070)“; |

x)

Vormis S.25.01 asendatakse üldiste märkuste neljas lõik järgmisega:

Formula
  , kus

—

adjustment

=

kohandus, mis arvutatakse vastavalt ühele kolmest eespool nimetatud meetodist

—

BSCR′

=

põhisolventsuskapitalinõue, mis arvutatakse vastavalt sellel vormil esitatud teabele (C0040/R0100)

—

nSCR

  int

=

immateriaalse vara riski tinglik solventsuskapitalinõue, mis arvutatakse vastavalt sellel vormil esitatud teabele (C0040/R0070)“;

| y) | Vormis S.26.05 kustutatakse andmevälja R0230/C0020 juhistes järgmine:

  „Kui R0010/C0010 = 1, siis kajastatakse selles lahtris kahjukindlustuse kindlustusmaksete ja tehniliste eraldiste riski alammooduliga seotud kapitalinõude kogusumma, mille arvutamisel on kasutatud lihtsustusi.“; |
| --- | --- |

y)

Vormis S.26.05 kustutatakse andmevälja R0230/C0020 juhistes järgmine:

„Kui R0010/C0010 = 1, siis kajastatakse selles lahtris kahjukindlustuse kindlustusmaksete ja tehniliste eraldiste riski alammooduliga seotud kapitalinõude kogusumma, mille arvutamisel on kasutatud lihtsustusi.“;

| z) | Vormis S.27.01 kustutatakse Z0010-le vastav rida. |
| --- | --- |

z)

Vormis S.27.01 kustutatakse Z0010-le vastav rida.

| (aa) | Vormis S.27.01 asendatakse tekst „EMP“ tekstiga „määratletud“; |
| --- | --- |

(aa)

Vormis S.27.01 asendatakse tekst „EMP“ tekstiga „määratletud“;

| (bb) | Vormis S.27.01 asendatakse andmevälja C0410/R1950 juhised järgmisega:

  „Maalihkega seotud täpsustatud brutokahju, enne tsoonidevahelise riskide hajutamise mõju arvessevõtmist.“; |
| --- | --- |

(bb)

Vormis S.27.01 asendatakse andmevälja C0410/R1950 juhised järgmisega:

„Maalihkega seotud täpsustatud brutokahju, enne tsoonidevahelise riskide hajutamise mõju arvessevõtmist.“;

| (cc) | Vormis S.27.01 asendatakse andmevälja C0420/R1950 juhised järgmisega:

  „Prantsusmaa territooriumi maalihke riski riskitegur, enne tsoonidevahelise riskide hajutamise mõju arvessevõtmist.“; |
| --- | --- |

(cc)

Vormis S.27.01 asendatakse andmevälja C0420/R1950 juhised järgmisega:

„Prantsusmaa territooriumi maalihke riski riskitegur, enne tsoonidevahelise riskide hajutamise mõju arvessevõtmist.“;

| (dd) | Vormis S.27.01 asendatakse andmeväljade C1320/R3700–R4010, C1330/R3700–R4010, C1340/R3700–R4010, C1350/R3700–R4010, C1360/R3700–R4010 juhised järgmisega:

  „Kindlustus- ja edasikindlustusandjate makstavate hüvitiste keskmine väärtus suurima õnnetusjuhtumi riski kontsentratsiooni puhul.“; |
| --- | --- |

(dd)

Vormis S.27.01 asendatakse andmeväljade C1320/R3700–R4010, C1330/R3700–R4010, C1340/R3700–R4010, C1350/R3700–R4010, C1360/R3700–R4010 juhised järgmisega:

„Kindlustus- ja edasikindlustusandjate makstavate hüvitiste keskmine väärtus suurima õnnetusjuhtumi riski kontsentratsiooni puhul.“;

| (ee) | Vormis S.31.01 asendatakse veeru C0140 juhised järgmisega:

  „Kindlustusandja poolt edasikindlustajalt saadud rahaliste hoiuste summa.“; |
| --- | --- |

(ee)

Vormis S.31.01 asendatakse veeru C0140 juhised järgmisega:

„Kindlustusandja poolt edasikindlustajalt saadud rahaliste hoiuste summa.“;

| (ff) | Vormis S.31.02 asendatakse veergude C0030 ja C0200 juhised järgmisega:

  „Sisekood, mille kindlustus- või edasikindlustusandja on eriotstarbelisele varakogumile andnud, järgmises tähtsuse järjekorras:






  — | juriidilise isiku ülemaailmne tunnus (LEI); |
| --- | --- | --- |

(ff)

Vormis S.31.02 asendatakse veergude C0030 ja C0200 juhised järgmisega:

„Sisekood, mille kindlustus- või edasikindlustusandja on eriotstarbelisele varakogumile andnud, järgmises tähtsuse järjekorras:

—

juriidilise isiku ülemaailmne tunnus (LEI);

| — | erikood |
| --- | --- |

—

erikood

See kood on iga eriotstarbelise varakogumi puhul kordumatu ja jääb järgmiste aruannete puhul samaks.“;

| (gg) | Vormi S.31.01 veeru C0230 ja vormi S.31.02 veeru C0290 juhiste lõppu lisatakse järgmine:

  „Valige üks järgmisest loetelust: | 0 – krediidikvaliteedi aste 0 |
| --- | --- | --- |

(gg)

Vormi S.31.01 veeru C0230 ja vormi S.31.02 veeru C0290 juhiste lõppu lisatakse järgmine:

„Valige üks järgmisest loetelust:

0 – krediidikvaliteedi aste 0

| | 1 – krediidikvaliteedi aste 1 |
| --- | --- |

1 – krediidikvaliteedi aste 1

| | 2 – krediidikvaliteedi aste 2 |
| --- | --- |

2 – krediidikvaliteedi aste 2

| | 3 – krediidikvaliteedi aste 3 |
| --- | --- |

3 – krediidikvaliteedi aste 3

| | 4 – krediidikvaliteedi aste 4 |
| --- | --- |

4 – krediidikvaliteedi aste 4

| | 5 – krediidikvaliteedi aste 5 |
| --- | --- |

5 – krediidikvaliteedi aste 5

| | 6 – krediidikvaliteedi aste 6 |
| --- | --- |

6 – krediidikvaliteedi aste 6

| | 9 – reiting ei ole teada“; |
| --- | --- |

9 – reiting ei ole teada“;

| (hh) | Vormi S.36.03 veeru C0160 juhistes asendatakse äriliinid 29–36 järgmisega: | „29 – tervisekindlustus |
| --- | --- | --- |

(hh)

Vormi S.36.03 veeru C0160 juhistes asendatakse äriliinid 29–36 järgmisega:

„29 – tervisekindlustus

| | 30 – kasumiosalusega kindlustus |
| --- | --- |

30 – kasumiosalusega kindlustus

| | 31 – investeerimisriskiga elukindlustus |
| --- | --- |

31 – investeerimisriskiga elukindlustus

| | 32 – muu elukindlustus |
| --- | --- |

32 – muu elukindlustus

| | 33 – kahjukindlustuslepingutest tulenevad ja tervisekindlustuslepingutest tulenevate kohustustega seotud annuiteedid |
| --- | --- |

33 – kahjukindlustuslepingutest tulenevad ja tervisekindlustuslepingutest tulenevate kohustustega seotud annuiteedid

| | 34 – kahjukindlustuslepingutest tulenevad ja muude kui tervisekindlustuslepingutest tulenevate kohustustega seotud annuiteedid |
| --- | --- |

34 – kahjukindlustuslepingutest tulenevad ja muude kui tervisekindlustuslepingutest tulenevate kohustustega seotud annuiteedid

| | 35 – tervisekindlustuse edasikindlustus |
| --- | --- |

35 – tervisekindlustuse edasikindlustus

| | 36 – elukindlustuse edasikindlustus“; |
| --- | --- |

36 – elukindlustuse edasikindlustus“;

3)

| a) | Vormis S.12.01 asendatakse Z0030 juhiste teine lõik järgmisega:

  „Kui Z0020 = 2, siis märkida 0.“; |
| --- | --- |

a)

Vormis S.12.01 asendatakse Z0030 juhiste teine lõik järgmisega:

„Kui Z0020 = 2, siis märkida 0.“;

| b) | Vormis S.12.01 asendatakse rea R0340 juhiste esimene veerg järgmisega:

  „C0020, C0030, C0060, C0090, C0100, C0160, C0190, C0200/R0340“; |
| --- | --- |

b)

Vormis S.12.01 asendatakse rea R0340 juhiste esimene veerg järgmisega:

„C0020, C0030, C0060, C0090, C0100, C0160, C0190, C0200/R0340“;

| c) | Vormis S.12.01 asendatakse andmeväljade C0020, C0030, C0060, C0090, C0100, C0160, C0190, C0200/R0110, C0150/R0110, C0210/R0110, C0020, C0030, C0060, C0090, C0100, C0160, C0190, C0200/R0120, C0150/R0120, C0210/R0120, C0020, C0030, C0060, C0090, C0100, C0160, C0190, C0200/R0130, C0150/R0130 ja C0210/R0130 juhiste teine lõik järgmisega:

  „Kui see väärtus vähendab tehnilisi eraldisi, kajastatakse see negatiivse väärtusena.“; |
| --- | --- |

c)

Vormis S.12.01 asendatakse andmeväljade C0020, C0030, C0060, C0090, C0100, C0160, C0190, C0200/R0110, C0150/R0110, C0210/R0110, C0020, C0030, C0060, C0090, C0100, C0160, C0190, C0200/R0120, C0150/R0120, C0210/R0120, C0020, C0030, C0060, C0090, C0100, C0160, C0190, C0200/R0130, C0150/R0130 ja C0210/R0130 juhiste teine lõik järgmisega:

„Kui see väärtus vähendab tehnilisi eraldisi, kajastatakse see negatiivse väärtusena.“;

| d) | Vormis S.14.01 asendatakse veeru C0180 pealkiri järgmisega:

  „Parim hinnang ja tehnilised eraldised tervikuna“; |
| --- | --- |

d)

Vormis S.14.01 asendatakse veeru C0180 pealkiri järgmisega:

„Parim hinnang ja tehnilised eraldised tervikuna“;

| e) | Vormis S.14.01 asendatakse veeru C0180 juhised järgmisega:

  „Homogeense riskigrupi arvutatud parima hinnangu brutoväärtuse summa ja tehnilised eraldised tervikuna“; |
| --- | --- |

e)

Vormis S.14.01 asendatakse veeru C0180 juhised järgmisega:

„Homogeense riskigrupi arvutatud parima hinnangu brutoväärtuse summa ja tehnilised eraldised tervikuna“;

| f) | Vormi S.16.01 üldistes märkustes kustutatakse järgmised juhised (kaheksas lõik):

  „Summad esitatakse selliste õnnetusjuhtumite aastate kaupa, millest annuiteetidega seotud nõuded tulenevad.“; |
| --- | --- |

f)

Vormi S.16.01 üldistes märkustes kustutatakse järgmised juhised (kaheksas lõik):

„Summad esitatakse selliste õnnetusjuhtumite aastate kaupa, millest annuiteetidega seotud nõuded tulenevad.“;

| g) | Vormi S.16.01 Z0030 juhiste esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Märkige kohustuse arveldusvaluuta tähtkood ISO 4217 vormingus. Kõik summad, mida ei esitata valuutade kaupa, esitatakse kindlustus- või edasikindlustusandja aruandlusvaluutas.“; |
| --- | --- |

g)

Vormi S.16.01 Z0030 juhiste esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Märkige kohustuse arveldusvaluuta tähtkood ISO 4217 vormingus. Kõik summad, mida ei esitata valuutade kaupa, esitatakse kindlustus- või edasikindlustusandja aruandlusvaluutas.“;

| h) | Vormis S.16.01 lisatakse andmeväljade C0010/R0030 ja C0070/R0040-R0190 juhiste lõppu järgmine:

  „Teave peaks hõlmama edasikindlustust.“; |
| --- | --- |

h)

Vormis S.16.01 lisatakse andmeväljade C0010/R0030 ja C0070/R0040-R0190 juhiste lõppu järgmine:

„Teave peaks hõlmama edasikindlustust.“;

| i) | Vormis S.16.01 asendatakse andmeväljade C0080/R0040-R0190 juhised järgmisega:

  „Diskonteerimata arengutulem, arvutatuna diskonteerimata annuiteedinõuete eraldistena aasta N alguse seisuga miinus aasta N jooksul tehtud annuiteetmaksed ja miinus diskonteerimata annuiteedinõuete eraldised aasta N lõpu seisuga.“; |
| --- | --- |

i)

Vormis S.16.01 asendatakse andmeväljade C0080/R0040-R0190 juhised järgmisega:

„Diskonteerimata arengutulem, arvutatuna diskonteerimata annuiteedinõuete eraldistena aasta N alguse seisuga miinus aasta N jooksul tehtud annuiteetmaksed ja miinus diskonteerimata annuiteedinõuete eraldised aasta N lõpu seisuga.“;

| j) | Vormi S.17.01 Z0030 juhiste teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Kui Z0020 = 2, siis märkida 0.“; |
| --- | --- |

j)

Vormi S.17.01 Z0030 juhiste teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui Z0020 = 2, siis märkida 0.“;

| k) | Vormis S.17.01 asendatakse andmeväljade C0020 – C0170/R0290, C0180/R0290, C0020 – C0170/R0300, C0180/R0300, C0020 – C0170/R0310 ja C0180/R0310 juhiste teine lõik järgmisega:

  „Kui see väärtus vähendab tehnilisi eraldisi, kajastatakse see negatiivse väärtusena.“; |
| --- | --- |

k)

Vormis S.17.01 asendatakse andmeväljade C0020 – C0170/R0290, C0180/R0290, C0020 – C0170/R0300, C0180/R0300, C0020 – C0170/R0310 ja C0180/R0310 juhiste teine lõik järgmisega:

„Kui see väärtus vähendab tehnilisi eraldisi, kajastatakse see negatiivse väärtusena.“;

| l) | Vormis S.19.01 asendatakse andmeväljade C0180/R0100 – R0260 juhised järgmisega:

  „
  „Kõigi aastate summa“ lahtris „Kokku“ esitatakse kõikide ridade andmete (õnnetusjuhtumi/kindlustusaastate maksed) summa ja kogusumma.“; |
| --- | --- |

l)

Vormis S.19.01 asendatakse andmeväljade C0180/R0100 – R0260 juhised järgmisega:

„
  „Kõigi aastate summa“ lahtris „Kokku“ esitatakse kõikide ridade andmete (õnnetusjuhtumi/kindlustusaastate maksed) summa ja kogusumma.“;

| m) | Vormis S.23.01 lisatakse R0230/C0040 järele rida R0230/C0050:







  „R0230/C0050 | Mahaarvamine seoses märkimisväärsete osalustega finantseerimis- ja krediidiasutustes – kolmanda taseme omavahendid | See on mahaarvamise summa seoses selliste märkimisväärsete osalustega finantseerimis- ja krediidiasutustes, mis arvatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklile 68 maha kolmanda taseme omavahenditest.“ |
| --- | --- | --- | --- |

m)

Vormis S.23.01 lisatakse R0230/C0040 järele rida R0230/C0050:

„R0230/C0050

Mahaarvamine seoses märkimisväärsete osalustega finantseerimis- ja krediidiasutustes – kolmanda taseme omavahendid

See on mahaarvamise summa seoses selliste märkimisväärsete osalustega finantseerimis- ja krediidiasutustes, mis arvatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklile 68 maha kolmanda taseme omavahenditest.“

| n) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0500/C0010 juhised järgmisega:

  „See on kõigi selliste põhiomavahendite kirjete ja lisaomavahendite kirjete summa pärast mahaarvamisi, mis vastavad esimese, teise ja kolmanda taseme omavahendite kriteeriumidele ning mida saab seega kasutada solventsuskapitalinõude täitmiseks.“; |
| --- | --- |

n)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0500/C0010 juhised järgmisega:

„See on kõigi selliste põhiomavahendite kirjete ja lisaomavahendite kirjete summa pärast mahaarvamisi, mis vastavad esimese, teise ja kolmanda taseme omavahendite kriteeriumidele ning mida saab seega kasutada solventsuskapitalinõude täitmiseks.“;

| o) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0500/C0020 juhised järgmisega:

  „See on kõigi selliste põhiomavahendite kirjete summa pärast mahaarvamisi, mis vastavad piiranguteta esimese taseme omavahendite kriteeriumidele ja mida saab seega kasutada solventsuskapitalinõude täitmiseks.“; |
| --- | --- |

o)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0500/C0020 juhised järgmisega:

„See on kõigi selliste põhiomavahendite kirjete summa pärast mahaarvamisi, mis vastavad piiranguteta esimese taseme omavahendite kriteeriumidele ja mida saab seega kasutada solventsuskapitalinõude täitmiseks.“;

| p) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0500/C0030 juhised järgmisega:

  „See on kõigi selliste põhiomavahendite kirjete summa pärast mahaarvamisi, mis vastavad piirangutega esimese taseme omavahendite kriteeriumidele ja mida saab seega kasutada solventsuskapitalinõude täitmiseks.“; |
| --- | --- |

p)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0500/C0030 juhised järgmisega:

„See on kõigi selliste põhiomavahendite kirjete summa pärast mahaarvamisi, mis vastavad piirangutega esimese taseme omavahendite kriteeriumidele ja mida saab seega kasutada solventsuskapitalinõude täitmiseks.“;

| q) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0500/C0040 juhised järgmisega:

  „See on kõigi selliste põhiomavahendite kirjete ja lisaomavahendite kirjete summa pärast mahaarvamisi, mis vastavad teise taseme omavahenditesse liigitamise kriteeriumidele ning mida saab seega kasutada solventsuskapitalinõude täitmiseks.“; |
| --- | --- |

q)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0500/C0040 juhised järgmisega:

„See on kõigi selliste põhiomavahendite kirjete ja lisaomavahendite kirjete summa pärast mahaarvamisi, mis vastavad teise taseme omavahenditesse liigitamise kriteeriumidele ning mida saab seega kasutada solventsuskapitalinõude täitmiseks.“;

| r) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0500/C0050 juhised järgmisega:

  „See on kõigi selliste põhiomavahendite kirjete ja lisaomavahendite kirjete summa pärast mahaarvamisi, mis vastavad kolmanda taseme omavahenditesse liigitamise kriteeriumidele ning mida saab seega kasutada solventsuskapitalinõude täitmiseks.“; |
| --- | --- |

r)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0500/C0050 juhised järgmisega:

„See on kõigi selliste põhiomavahendite kirjete ja lisaomavahendite kirjete summa pärast mahaarvamisi, mis vastavad kolmanda taseme omavahenditesse liigitamise kriteeriumidele ning mida saab seega kasutada solventsuskapitalinõude täitmiseks.“;

| s) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0510/C0010 juhised järgmisega:

  „See on kõigi selliste põhiomavahendite kirjete summa pärast mahaarvamisi, mis vastavad esimese ja teise taseme omavahendite kriteeriumidele ning mida saab seega kasutada miinimumkapitalinõude täitmiseks.“; |
| --- | --- |

s)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0510/C0010 juhised järgmisega:

„See on kõigi selliste põhiomavahendite kirjete summa pärast mahaarvamisi, mis vastavad esimese ja teise taseme omavahendite kriteeriumidele ning mida saab seega kasutada miinimumkapitalinõude täitmiseks.“;

| t) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0510/C0020 juhised järgmisega:

  „See on kõigi selliste põhiomavahendite kirjete summa pärast mahaarvamisi, mis vastavad piiranguteta esimese taseme omavahendite kriteeriumidele ja mida saab seega kasutada miinimumkapitalinõude täitmiseks.“; |
| --- | --- |

t)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0510/C0020 juhised järgmisega:

„See on kõigi selliste põhiomavahendite kirjete summa pärast mahaarvamisi, mis vastavad piiranguteta esimese taseme omavahendite kriteeriumidele ja mida saab seega kasutada miinimumkapitalinõude täitmiseks.“;

| u) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0510/C0030 juhised järgmisega:

  „See on kõigi selliste põhiomavahendite kirjete summa pärast mahaarvamisi, mis vastavad piirangutega esimese taseme omavahendite kriteeriumidele ja mida saab seega kasutada miinimumkapitalinõude täitmiseks.“; |
| --- | --- |

u)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0510/C0030 juhised järgmisega:

„See on kõigi selliste põhiomavahendite kirjete summa pärast mahaarvamisi, mis vastavad piirangutega esimese taseme omavahendite kriteeriumidele ja mida saab seega kasutada miinimumkapitalinõude täitmiseks.“;

| v) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0510/C0040 juhised järgmisega:

  „See on kõigi selliste põhiomavahendite kirjete summa pärast mahaarvamisi, mis vastavad teise taseme omavahendite kriteeriumidele ja mida saab seega kasutada miinimumkapitalinõude täitmiseks.“; |
| --- | --- |

v)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0510/C0040 juhised järgmisega:

„See on kõigi selliste põhiomavahendite kirjete summa pärast mahaarvamisi, mis vastavad teise taseme omavahendite kriteeriumidele ja mida saab seega kasutada miinimumkapitalinõude täitmiseks.“;

| w) | Vormis S.24.01 asendatakse C0030, S.24.01.C0100, S.24.01.C0250, S.24.01.C0320, S.24.01.C0390, S.24.01.C0460, S.24.01.C0530 juhiste teine lõik järgmisega:

  „Kui sama vara tunnuskood tuleb esitada ühe vara puhul, mis on emiteeritud vähemalt kahes eri valuutas, ja veerus C0040 esitatud kood on määratud vara tunnuskoodi ja ISO 4217 kohase valuuta tähtkoodiga, märgitakse vara tunnuskoodi liigi all variant 99 ja algse vara tunnuskoodi variant, nagu on esitatud järgmises näites, mille kohta esitati ISIN-kood + valuuta: „99/1“.“; |
| --- | --- |

w)

Vormis S.24.01 asendatakse C0030, S.24.01.C0100, S.24.01.C0250, S.24.01.C0320, S.24.01.C0390, S.24.01.C0460, S.24.01.C0530 juhiste teine lõik järgmisega:

„Kui sama vara tunnuskood tuleb esitada ühe vara puhul, mis on emiteeritud vähemalt kahes eri valuutas, ja veerus C0040 esitatud kood on määratud vara tunnuskoodi ja ISO 4217 kohase valuuta tähtkoodiga, märgitakse vara tunnuskoodi liigi all variant 99 ja algse vara tunnuskoodi variant, nagu on esitatud järgmises näites, mille kohta esitati ISIN-kood + valuuta: „99/1“.“;

| x) | Vormis S.29.01.01 asendatakse rea R0200 pealkiri järgmisega:

  „Neto tehniliste eraldistega seotud variatsioon“; |
| --- | --- |

x)

Vormis S.29.01.01 asendatakse rea R0200 pealkiri järgmisega:

„Neto tehniliste eraldistega seotud variatsioon“;

| y) | Vormis S.29.02 asendatakse andmevälja C0010/R0030 juhiste esimese lõigu teine alapunkt järgmisega:

  „Aruandeperioodi jooksul tagasi ostetud finantskohustiste ja allutatud kohustiste puhul erinevus tagasiostu hinna ja Solventsus II kohase väärtuse vahel viimase aruandeperioodi lõpu seisuga;“; |
| --- | --- |

y)

Vormis S.29.02 asendatakse andmevälja C0010/R0030 juhiste esimese lõigu teine alapunkt järgmisega:

„Aruandeperioodi jooksul tagasi ostetud finantskohustiste ja allutatud kohustiste puhul erinevus tagasiostu hinna ja Solventsus II kohase väärtuse vahel viimase aruandeperioodi lõpu seisuga;“;

| z) | Vormis S.29.03 asendatakse andmeväljade C0010–C0020/R0090 ja C0050-C0060/R0240 juhiste teise lõigu esimene alapunkt järgmisega:

  „Võetakse arvesse esmane parim hinnang (andmeväli C0010/R0010), kaasa arvatud esmase parima hinnangu kohandus (andmeväljad C0010/R0010 – R0040) ja kõrvaldamise mõju, aasta N prognoositud rahavoogude kohta (vastavalt C0010/R0060 – R0080 ja C0020/R0060 – R0080);“; |
| --- | --- |

z)

Vormis S.29.03 asendatakse andmeväljade C0010–C0020/R0090 ja C0050-C0060/R0240 juhiste teise lõigu esimene alapunkt järgmisega:

„Võetakse arvesse esmane parim hinnang (andmeväli C0010/R0010), kaasa arvatud esmase parima hinnangu kohandus (andmeväljad C0010/R0010 – R0040) ja kõrvaldamise mõju, aasta N prognoositud rahavoogude kohta (vastavalt C0010/R0060 – R0080 ja C0020/R0060 – R0080);“;

| (aa) | Vormis S.29.04 asendatakse Z0010 juhised järgmisega:

  „Äriliinid, mille puhul nõutakse analüüsi jaotamist perioodide kaupa. Valige üks järgmisest loetelust: | 1 – 1 ja 13 Ravikulukindlustus |
| --- | --- | --- |

(aa)

Vormis S.29.04 asendatakse Z0010 juhised järgmisega:

„Äriliinid, mille puhul nõutakse analüüsi jaotamist perioodide kaupa. Valige üks järgmisest loetelust:

1 – 1 ja 13 Ravikulukindlustus

| | 2 – 2 ja 14 Sissetuleku kaotuse kindlustus |
| --- | --- |

2 – 2 ja 14 Sissetuleku kaotuse kindlustus

| | 3 – 3 ja 15 Tööõnnetuse ja kutsehaiguse kindlustus |
| --- | --- |

3 – 3 ja 15 Tööõnnetuse ja kutsehaiguse kindlustus

| | 4 – 4 ja 16 Mootorsõiduki valdaja vastutuskindlustus |
| --- | --- |

4 – 4 ja 16 Mootorsõiduki valdaja vastutuskindlustus

| | 5 – 5 ja 17 Maismaasõidukite kindlustus |
| --- | --- |

5 – 5 ja 17 Maismaasõidukite kindlustus

| | 6 – 6 ja 18 Merenduse, lennunduse ja transpordi kindlustus |
| --- | --- |

6 – 6 ja 18 Merenduse, lennunduse ja transpordi kindlustus

| | 7 – 7 ja 19 Tule- ja muu varakahju kindlustus |
| --- | --- |

7 – 7 ja 19 Tule- ja muu varakahju kindlustus

| | 8 – 8 ja 20 Üldine vastutuskindlustus |
| --- | --- |

8 – 8 ja 20 Üldine vastutuskindlustus

| | 9 – 9 ja 21 Krediidi- ja garantiikindlustus |
| --- | --- |

9 – 9 ja 21 Krediidi- ja garantiikindlustus

| | 10 – 10 ja 22 Õigusabikulude kindlustus |
| --- | --- |

10 – 10 ja 22 Õigusabikulude kindlustus

| | 11 – 11 ja 23 Abistamisteenused |
| --- | --- |

11 – 11 ja 23 Abistamisteenused

| | 12 – 12 ja 24 Muud finantskahjud |
| --- | --- |

12 – 12 ja 24 Muud finantskahjud

| | 25 – Mitteproportsionaalne tervisekindlustuse edasikindlustus |
| --- | --- |

25 – Mitteproportsionaalne tervisekindlustuse edasikindlustus

| | 26 – Mitteproportsionaalne isikukahjude edasikindlustus |
| --- | --- |

26 – Mitteproportsionaalne isikukahjude edasikindlustus

| | 27 – Mitteproportsionaalne merenduse, lennunduse ja transpordi edasikindlustus |
| --- | --- |

27 – Mitteproportsionaalne merenduse, lennunduse ja transpordi edasikindlustus

| | 28 – Mitteproportsionaalne varakindlustuse edasikindlustus |
| --- | --- |

28 – Mitteproportsionaalne varakindlustuse edasikindlustus

| | 37 – Elukindlustus (kaasa arvatud äriliinid 29 kuni 34, nagu kindlaks määratud delegeeritud määruse (EL) 2015/35 I lisas) |
| --- | --- |

37 – Elukindlustus (kaasa arvatud äriliinid 29 kuni 34, nagu kindlaks määratud delegeeritud määruse (EL) 2015/35 I lisas)

| | 38 – SLT tervisekindlustus (kaasa arvatud äriliinid 35 ja 36)“; |
| --- | --- |

38 – SLT tervisekindlustus (kaasa arvatud äriliinid 35 ja 36)“;

| (bb) | Vormis S.30.01 asendatakse veeru C0310 juhised järgmisega:

  „Fakultatiivne edasikindlustussumma on see osa kindlustussummast, mis on edasi kindlustatud fakultatiivsel alusel. See summa on kooskõlas andmeväljal C0290 määratletud kindlustussummaga ja see kajastab fakultatiivsete edasikindlustajate vastutuse ülemmäära (100 %).“; |
| --- | --- |

(bb)

Vormis S.30.01 asendatakse veeru C0310 juhised järgmisega:

„Fakultatiivne edasikindlustussumma on see osa kindlustussummast, mis on edasi kindlustatud fakultatiivsel alusel. See summa on kooskõlas andmeväljal C0290 määratletud kindlustussummaga ja see kajastab fakultatiivsete edasikindlustajate vastutuse ülemmäära (100 %).“;

| (cc) | Vormis S.30.02 asendatakse veeru C0090 juhised järgmisega:

  „Väljendab osaleva maakleri tegevust vastavalt kindlustus- või edasikindlustusandja käsitusele. Kombineeritud tegevuste korral märkida kõik tegevused, eraldades need komaga.“; | 1 – pakkumise vahendaja |
| --- | --- | --- |

(cc)

Vormis S.30.02 asendatakse veeru C0090 juhised järgmisega:

„Väljendab osaleva maakleri tegevust vastavalt kindlustus- või edasikindlustusandja käsitusele. Kombineeritud tegevuste korral märkida kõik tegevused, eraldades need komaga.“;

1 – pakkumise vahendaja

| | 2 – riski ülevõtmine |
| --- | --- |

2 – riski ülevõtmine

| | 3 – finantsteenused“; |
| --- | --- |

3 – finantsteenused“;

| (dd) | Vormis S.30.02 asendatakse veeru C0220 juhised järgmisega:

  „Väljendab osaleva maakleri tegevust vastavalt kindlustus- või edasikindlustusandja käsitusele. Kombineeritud tegevuste korral märkida kõik tegevused, eraldades need komaga.“; | 1 – pakkumise vahendaja |
| --- | --- | --- |

(dd)

Vormis S.30.02 asendatakse veeru C0220 juhised järgmisega:

„Väljendab osaleva maakleri tegevust vastavalt kindlustus- või edasikindlustusandja käsitusele. Kombineeritud tegevuste korral märkida kõik tegevused, eraldades need komaga.“;

1 – pakkumise vahendaja

| | 2 – riski ülevõtmine |
| --- | --- |

2 – riski ülevõtmine

| | 3 – finantsteenused“; |
| --- | --- |

3 – finantsteenused“;

| (ee) | Vormi S.30.02 veeru C0350 juhiste lõppu lisatakse järgmine:

  „Valige üks järgmisest loetelust: | 0 – krediidikvaliteedi aste 0 |
| --- | --- | --- |

(ee)

Vormi S.30.02 veeru C0350 juhiste lõppu lisatakse järgmine:

„Valige üks järgmisest loetelust:

0 – krediidikvaliteedi aste 0

| | 1 – krediidikvaliteedi aste 1 |
| --- | --- |

1 – krediidikvaliteedi aste 1

| | 2 – krediidikvaliteedi aste 2 |
| --- | --- |

2 – krediidikvaliteedi aste 2

| | 3 – krediidikvaliteedi aste 3 |
| --- | --- |

3 – krediidikvaliteedi aste 3

| | 4 – krediidikvaliteedi aste 4 |
| --- | --- |

4 – krediidikvaliteedi aste 4

| | 5 – krediidikvaliteedi aste 5 |
| --- | --- |

5 – krediidikvaliteedi aste 5

| | 6 – krediidikvaliteedi aste 6 |
| --- | --- |

6 – krediidikvaliteedi aste 6

| | 9 – reiting ei ole teada“; |
| --- | --- |

9 – reiting ei ole teada“;

| (ff) | Vormis S.30.04 asendatakse veeru C0090 juhised järgmisega:

  „Väljendab osaleva maakleri tegevust vastavalt kindlustus- või edasikindlustusandja käsitusele. Kombineeritud tegevuste korral märkida kõik tegevused, eraldades need komaga: | 1 – pakkumise vahendaja |
| --- | --- | --- |

(ff)

Vormis S.30.04 asendatakse veeru C0090 juhised järgmisega:

„Väljendab osaleva maakleri tegevust vastavalt kindlustus- või edasikindlustusandja käsitusele. Kombineeritud tegevuste korral märkida kõik tegevused, eraldades need komaga:

1 – pakkumise vahendaja

| | 2 – riski ülevõtmine |
| --- | --- |

2 – riski ülevõtmine

| | 3 – finantsteenused“; |
| --- | --- |

3 – finantsteenused“;

| (gg) | Vormis S.30.04 asendatakse veeru C0310 juhised järgmisega:

  „Märkige veerus „Tagatise andja“ kasutatud koodi liik. Valige üks järgmisest loetelust: | 1 – LEI |
| --- | --- | --- |

(gg)

Vormis S.30.04 asendatakse veeru C0310 juhised järgmisega:

„Märkige veerus „Tagatise andja“ kasutatud koodi liik. Valige üks järgmisest loetelust:

1 – LEI

| | 9 – puudub“; |
| --- | --- |

9 – puudub“;

| (hh) | Vormis S.36.03 asendatakse üldiste märkuste teine lõik järgmisega:

  „Selle vormi eesmärgiks on koguda teavet kõigi grupisiseste tehingute (oluliste, väga oluliste ja igal juhul kajastatavate tehingute) kohta seoses edasikindlustusega direktiivi 2009/138/EÜ artikli 213 lõike 2 punkti d kohaselt kindlaks määratud grupi siseselt. Need hõlmavad muu hulgas järgmist:“. |
| --- | --- |

(hh)

Vormis S.36.03 asendatakse üldiste märkuste teine lõik järgmisega:

„Selle vormi eesmärgiks on koguda teavet kõigi grupisiseste tehingute (oluliste, väga oluliste ja igal juhul kajastatavate tehingute) kohta seoses edasikindlustusega direktiivi 2009/138/EÜ artikli 213 lõike 2 punkti d kohaselt kindlaks määratud grupi siseselt. Need hõlmavad muu hulgas järgmist:“.

4)

| a) | Vormis S.11.01 asendatakse üldiste märkuste üheteistkümnenda lõigu teine punkt, kaheteistkümnenda lõigu teine punkt ja neljateistkümnenda lõigu teine punkt järgmisega:






  „— | osalust omavate kindlustus- ja edasikindlustusandjate, kindlustusvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate otse tagatisena hoitavad varad esitatakse kirjete kaupa (st mitte alusvarade arvessevõtmise meetodi alusel);“; |
| --- | --- | --- |

a)

Vormis S.11.01 asendatakse üldiste märkuste üheteistkümnenda lõigu teine punkt, kaheteistkümnenda lõigu teine punkt ja neljateistkümnenda lõigu teine punkt järgmisega:

„—

| b) | Vormis S.11.01 asendatakse üldiste märkuste viieteistkümnenda lõigu teine punkt järgmisega:






  „— | 2. meetodi alla kuuluvate osalust omavate kindlustus- ja edasikindlustusandjate, kindlustusvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate otse tagatisena hoitavad varad esitatakse kirjete kaupa (st mitte alusvarade arvessevõtmise meetodi alusel);“; |
| --- | --- | --- |

b)

Vormis S.11.01 asendatakse üldiste märkuste viieteistkümnenda lõigu teine punkt järgmisega:

„—

| c) | Vormis S.11.01 asendatakse üldiste märkuste üheteistkümnenda lõigu kolmas punkt ja neljateistkümnenda lõigu kolmas punkt järgmisega:






  „— | vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 335 lõike 1 punktidele a, b ja c konsolideeritud ettevõtjate otse tagatisena hoitavad varad esitatakse kirjete kaupa (st mitte alusvarade arvessevõtmise meetodi alusel);“; |
| --- | --- | --- |

c)

Vormis S.11.01 asendatakse üldiste märkuste üheteistkümnenda lõigu kolmas punkt ja neljateistkümnenda lõigu kolmas punkt järgmisega:

„—

| d) | Vormis S.11.01 asendatakse üldiste märkuste kaheteistkümnenda lõigu kolmas punkt järgmisega:






  „— | selliste kindlustus- ja edasikindlustusandjate, kindlustusvaldusettevõtjate, abiettevõtjate ja eriotstarbeliste varakogumite otse tagatisena hoitavad varad, mis on (Euroopa Majanduspiirkonna riikide, Euroopa Majanduspiirkonna väliste võrdväärsete riikide ja Euroopa Majanduspiirkonna mittevõrdväärsete riikide) tütarettevõtjad, esitatakse kirjete kaupa (st mitte alusvarade arvessevõtmise meetodi alusel);“; |
| --- | --- | --- |

d)

Vormis S.11.01 asendatakse üldiste märkuste kaheteistkümnenda lõigu kolmas punkt järgmisega:

„—

| e) | Vormis S.11.01 asendatakse üldiste märkuste viieteistkümnenda lõigu kolmas punkt järgmisega:






  „— | selliste 2. meetodi alla kuuluvate kindlustus- ja edasikindlustusandjate, kindlustusvaldusettevõtjate, abiettevõtjate ja eriotstarbeliste varakogumite otse tagatisena hoitavad varad, mis on (Euroopa Majanduspiirkonna riikide, Euroopa Majanduspiirkonna väliste võrdväärsete riikide ja Euroopa Majanduspiirkonna mittevõrdväärsete riikide) tütarettevõtjad, esitatakse kirjete kaupa (st mitte alusvarade arvessevõtmise meetodi alusel);“; |
| --- | --- | --- |

e)

Vormis S.11.01 asendatakse üldiste märkuste viieteistkümnenda lõigu kolmas punkt järgmisega:

„—

| f) | Vormis S.23.01 lisatakse R0230/C0040 järele rida R0230/C0050:







  „R0230/C0050 | Muudes finantssektori ettevõtjates, sealhulgas finantstegevusega tegelevates reguleerimata ettevõtjates olevate märkimisväärsete osaluste mahaarvamine – kolmanda taseme omavahendid | See on krediidiasutustes, investeerimisühingutes, finantseerimisasutustes, alternatiivsete investeerimisfondide valitsejates, eurofondide valitsejates, tööandjapensioni kogumisasutustes, finantstegevusega tegelevates reguleerimata ettevõtjates olevate märkimisväärsete osaluste (sealhulgas märkimisväärsed osalused, mis arvatakse maha vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 228 teisele lõigule) mahaarvamise summa.
  Kõnealused märkimisväärsed osalused arvatakse maha põhiomavahenditest ja lisatakse tagasi omavahenditena ridadesse R0410–R0440 vastavalt asjaomastele sektoripõhistele eeskirjadele, hõlbustades seega solventsuskapitali suhtarvude arvutamist nii muude finantssektori üksuste kaasamise kui ka mittekaasamise korral – kolmanda taseme omavahendid.“ |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Vormis S.23.01 lisatakse R0230/C0040 järele rida R0230/C0050:

„R0230/C0050

Muudes finantssektori ettevõtjates, sealhulgas finantstegevusega tegelevates reguleerimata ettevõtjates olevate märkimisväärsete osaluste mahaarvamine – kolmanda taseme omavahendid

See on krediidiasutustes, investeerimisühingutes, finantseerimisasutustes, alternatiivsete investeerimisfondide valitsejates, eurofondide valitsejates, tööandjapensioni kogumisasutustes, finantstegevusega tegelevates reguleerimata ettevõtjates olevate märkimisväärsete osaluste (sealhulgas märkimisväärsed osalused, mis arvatakse maha vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 228 teisele lõigule) mahaarvamise summa.

Kõnealused märkimisväärsed osalused arvatakse maha põhiomavahenditest ja lisatakse tagasi omavahenditena ridadesse R0410–R0440 vastavalt asjaomastele sektoripõhistele eeskirjadele, hõlbustades seega solventsuskapitali suhtarvude arvutamist nii muude finantssektori üksuste kaasamise kui ka mittekaasamise korral – kolmanda taseme omavahendid.“

| g) | Vormis S.23.01 lisatakse R0440/C0040 järele rida R0440/C0050:







  „R0440/C0050 | Muude finantssektori üksuste omavahendid kokku – kolmanda taseme omavahendid | Muudes finantssektori üksustes olevad omavahendid kokku – kolmanda taseme omavahendid.
  Siin esitatakse andmeväljal R0230/C0010 maha arvatud omavahendite kogusumma pärast kohandamist seoses mitte kasutadaolevate omavahenditega vastavalt asjaomastele sektoripõhistele eeskirjadele ja pärast mahaarvamist vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 228 teisele lõigule.“ |
| --- | --- | --- | --- |

g)

Vormis S.23.01 lisatakse R0440/C0040 järele rida R0440/C0050:

„R0440/C0050

Muude finantssektori üksuste omavahendid kokku – kolmanda taseme omavahendid

Muudes finantssektori üksustes olevad omavahendid kokku – kolmanda taseme omavahendid.

Siin esitatakse andmeväljal R0230/C0010 maha arvatud omavahendite kogusumma pärast kohandamist seoses mitte kasutadaolevate omavahenditega vastavalt asjaomastele sektoripõhistele eeskirjadele ja pärast mahaarvamist vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 228 teisele lõigule.“

| h) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0520/C0010 juhised järgmisega:

  „Ettevõtja selliste omavahendite kogusumma, mis hõlmavad põhiomavahendeid pärast mahaarvamisi ja lisaomavahendeid ning mida saab kasutada grupi konsolideeritud solventsuskapitalinõude täitmiseks, kuid mis ei hõlma muude finantssektori üksuste ning mahaarvamise ja agregeerimise kaudu kaasatud ettevõtjate omavahendeid.“; |
| --- | --- |

h)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0520/C0010 juhised järgmisega:

„Ettevõtja selliste omavahendite kogusumma, mis hõlmavad põhiomavahendeid pärast mahaarvamisi ja lisaomavahendeid ning mida saab kasutada grupi konsolideeritud solventsuskapitalinõude täitmiseks, kuid mis ei hõlma muude finantssektori üksuste ning mahaarvamise ja agregeerimise kaudu kaasatud ettevõtjate omavahendeid.“;

| i) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0520/C0020 juhised järgmisega:

  „Ettevõtja selliste omavahendite kogusumma, mis hõlmavad põhiomavahendeid pärast mahaarvamisi ning mida saab kasutada grupi konsolideeritud solventsuskapitalinõude täitmiseks, kuid mis ei hõlma muude finantssektori üksuste ning mahaarvamise ja agregeerimise kaudu kaasatud ettevõtjate omavahendeid, ning mis vastavad piiranguteta esimese taseme omavahendite kriteeriumidele.“; |
| --- | --- |

i)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0520/C0020 juhised järgmisega:

„Ettevõtja selliste omavahendite kogusumma, mis hõlmavad põhiomavahendeid pärast mahaarvamisi ning mida saab kasutada grupi konsolideeritud solventsuskapitalinõude täitmiseks, kuid mis ei hõlma muude finantssektori üksuste ning mahaarvamise ja agregeerimise kaudu kaasatud ettevõtjate omavahendeid, ning mis vastavad piiranguteta esimese taseme omavahendite kriteeriumidele.“;

| j) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0520/C0030 juhised järgmisega:

  „Ettevõtja selliste omavahendite kogusumma, mis hõlmavad põhiomavahendeid pärast mahaarvamisi ning mida saab kasutada grupi konsolideeritud solventsuskapitalinõude täitmiseks, kuid mis ei hõlma muude finantssektori üksuste ning mahaarvamise ja agregeerimise kaudu kaasatud ettevõtjate omavahendeid, ning mis vastavad piirangutega esimese taseme omavahendite kriteeriumidele.“; |
| --- | --- |

j)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0520/C0030 juhised järgmisega:

„Ettevõtja selliste omavahendite kogusumma, mis hõlmavad põhiomavahendeid pärast mahaarvamisi ning mida saab kasutada grupi konsolideeritud solventsuskapitalinõude täitmiseks, kuid mis ei hõlma muude finantssektori üksuste ning mahaarvamise ja agregeerimise kaudu kaasatud ettevõtjate omavahendeid, ning mis vastavad piirangutega esimese taseme omavahendite kriteeriumidele.“;

| k) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0520/C0040 juhised järgmisega:

  „Ettevõtja sellised omavahendid, mis hõlmavad põhiomavahendeid pärast mahaarvamisi ja lisaomavahendeid ning mida saab kasutada grupi konsolideeritud solventsuskapitalinõude täitmiseks, kuid mis ei hõlma muude finantssektori üksuste ning mahaarvamise ja agregeerimise kaudu kaasatud ettevõtjate omavahendeid, ning mis vastavad teise taseme omavahendite kriteeriumidele.“; |
| --- | --- |

k)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0520/C0040 juhised järgmisega:

„Ettevõtja sellised omavahendid, mis hõlmavad põhiomavahendeid pärast mahaarvamisi ja lisaomavahendeid ning mida saab kasutada grupi konsolideeritud solventsuskapitalinõude täitmiseks, kuid mis ei hõlma muude finantssektori üksuste ning mahaarvamise ja agregeerimise kaudu kaasatud ettevõtjate omavahendeid, ning mis vastavad teise taseme omavahendite kriteeriumidele.“;

| l) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0520/C0050 juhised järgmisega:

  „Ettevõtja sellised omavahendid, mis hõlmavad põhiomavahendeid pärast mahaarvamisi ja lisaomavahendeid ning mida saab kasutada grupi konsolideeritud solventsuskapitalinõude täitmiseks, kuid mis ei hõlma muude finantssektori üksuste ning mahaarvamise ja agregeerimise kaudu kaasatud ettevõtjate omavahendeid, ning mis vastavad kolmanda taseme omavahendite kriteeriumidele.“; |
| --- | --- |

l)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0520/C0050 juhised järgmisega:

„Ettevõtja sellised omavahendid, mis hõlmavad põhiomavahendeid pärast mahaarvamisi ja lisaomavahendeid ning mida saab kasutada grupi konsolideeritud solventsuskapitalinõude täitmiseks, kuid mis ei hõlma muude finantssektori üksuste ning mahaarvamise ja agregeerimise kaudu kaasatud ettevõtjate omavahendeid, ning mis vastavad kolmanda taseme omavahendite kriteeriumidele.“;

| m) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0530/C0010 juhised järgmisega:

  „Ettevõtja selliste omavahendite kogusumma, mis hõlmavad põhiomavahendeid pärast mahaarvamisi ning mida saab kasutada grupi konsolideeritud minimaalse solventsuskapitalinõude täitmiseks, kuid mis ei hõlma muude finantssektori üksuste ning mahaarvamise ja agregeerimise kaudu kaasatud ettevõtjate omavahendeid.“; |
| --- | --- |

m)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0530/C0010 juhised järgmisega:

„Ettevõtja selliste omavahendite kogusumma, mis hõlmavad põhiomavahendeid pärast mahaarvamisi ning mida saab kasutada grupi konsolideeritud minimaalse solventsuskapitalinõude täitmiseks, kuid mis ei hõlma muude finantssektori üksuste ning mahaarvamise ja agregeerimise kaudu kaasatud ettevõtjate omavahendeid.“;

| n) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0530/C0020 juhised järgmisega:

  „Ettevõtja omavahendid, mis hõlmavad põhiomavahendeid pärast mahaarvamisi ning mida saab kasutada grupi minimaalse solventsuskapitalinõude täitmiseks ning mis vastavad piiranguteta esimese taseme omavahendite kriteeriumidele.“; |
| --- | --- |

n)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0530/C0020 juhised järgmisega:

„Ettevõtja omavahendid, mis hõlmavad põhiomavahendeid pärast mahaarvamisi ning mida saab kasutada grupi minimaalse solventsuskapitalinõude täitmiseks ning mis vastavad piiranguteta esimese taseme omavahendite kriteeriumidele.“;

| o) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0530/C0030 juhised järgmisega:

  „Grupi omavahendid, mis hõlmavad põhiomavahendeid pärast mahaarvamisi ning mida saab kasutada grupi minimaalse solventsuskapitalinõude täitmiseks ning mis vastavad piirangutega esimese taseme omavahendite kriteeriumidele.“; |
| --- | --- |

o)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0530/C0030 juhised järgmisega:

„Grupi omavahendid, mis hõlmavad põhiomavahendeid pärast mahaarvamisi ning mida saab kasutada grupi minimaalse solventsuskapitalinõude täitmiseks ning mis vastavad piirangutega esimese taseme omavahendite kriteeriumidele.“;

| p) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0530/C0040 juhised järgmisega:

  „Ettevõtja omavahendid, mis hõlmavad põhiomavahendeid pärast mahaarvamisi ning mida saab kasutada grupi minimaalse solventsuskapitalinõude täitmiseks ning mis vastavad teise taseme omavahendite kriteeriumidele.“; |
| --- | --- |

p)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0530/C0040 juhised järgmisega:

„Ettevõtja omavahendid, mis hõlmavad põhiomavahendeid pärast mahaarvamisi ning mida saab kasutada grupi minimaalse solventsuskapitalinõude täitmiseks ning mis vastavad teise taseme omavahendite kriteeriumidele.“;

| q) | Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0680/C0010 juhised järgmisega:

  „Grupi solventsuskapitalinõue on delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 336 punktide a, b, c ja d kohaselt arvutatud grupi konsolideeritud solventsuskapitalinõude (andmeväli R0590/C0010) ning mahaarvamise ja agregeerimise kaudu kaasatud üksuste solventsuskapitalinõude (andmeväli R0670/C0010) summa.“; |
| --- | --- |

q)

Vormis S.23.01 asendatakse andmevälja R0680/C0010 juhised järgmisega:

„Grupi solventsuskapitalinõue on delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 336 punktide a, b, c ja d kohaselt arvutatud grupi konsolideeritud solventsuskapitalinõude (andmeväli R0590/C0010) ning mahaarvamise ja agregeerimise kaudu kaasatud üksuste solventsuskapitalinõude (andmeväli R0670/C0010) summa.“;

| r) | Vormis S.25.02 asendatakse veeru C0070 juhised järgmisega:

  „Selles veerus esitatakse iga komponendi puhul osalise sisemudeli kohaselt arvutatud summa. Seepärast peab standardvalemi kohaselt arvutatud summa võrduma veerus C0030 ja veerus C0070 esitatud summade vahega.“; |
| --- | --- |

r)

Vormis S.25.02 asendatakse veeru C0070 juhised järgmisega:

„Selles veerus esitatakse iga komponendi puhul osalise sisemudeli kohaselt arvutatud summa. Seepärast peab standardvalemi kohaselt arvutatud summa võrduma veerus C0030 ja veerus C0070 esitatud summade vahega.“;

| s) | Vormis S.32.01 asendatakse veeru C0140 juhised järgmisega:

  „(Edasi)kindlustusandjad kajastavad kindlustustehnilised tulemused kooskõlas oma finantsaruannetega. Esitatakse rahaline summa. Kasutatakse grupi aruandlusvaluutat.“; |
| --- | --- |

s)

Vormis S.32.01 asendatakse veeru C0140 juhised järgmisega:

„(Edasi)kindlustusandjad kajastavad kindlustustehnilised tulemused kooskõlas oma finantsaruannetega. Esitatakse rahaline summa. Kasutatakse grupi aruandlusvaluutat.“;

| t) | Vormis S.32.01 asendatakse veeru C0150 juhised järgmisega:

  „(Edasi)kindlustusandjad kajastavad investeeringute tootlust kooskõlas oma finantsaruannetega. Esitatakse rahaline summa. Kasutatakse grupi aruandlusvaluutat.
  See väärtus ei hõlma väärtusi, mis on juba esitatud veerus C0140.“; |
| --- | --- |

t)

Vormis S.32.01 asendatakse veeru C0150 juhised järgmisega:

„(Edasi)kindlustusandjad kajastavad investeeringute tootlust kooskõlas oma finantsaruannetega. Esitatakse rahaline summa. Kasutatakse grupi aruandlusvaluutat.

See väärtus ei hõlma väärtusi, mis on juba esitatud veerus C0140.“;

| u) | Vormis S.32.01 asendatakse veeru C0160 juhised järgmisega:

  „Kõik seotud ettevõtjad, kes kuuluvad grupi järelevalve alla direktiivi 2009/138/EÜ artikli 212 lõike 1 punkti c tähenduses, kajastavad kogutootluse kooskõlas oma finantsaruannetega. Esitatakse rahaline summa. Kasutatakse grupi aruandlusvaluutat.“; |
| --- | --- |

u)

Vormis S.32.01 asendatakse veeru C0160 juhised järgmisega:

„Kõik seotud ettevõtjad, kes kuuluvad grupi järelevalve alla direktiivi 2009/138/EÜ artikli 212 lõike 1 punkti c tähenduses, kajastavad kogutootluse kooskõlas oma finantsaruannetega. Esitatakse rahaline summa. Kasutatakse grupi aruandlusvaluutat.“;

| v) | Vormides S.36.01, S.36.02, S.36.03 ja S.36.04 jäetakse välja üldiste märkuste kolmas lõik. |
| --- | --- |

v)

Vormides S.36.01, S.36.02, S.36.03 ja S.36.04 jäetakse välja üldiste märkuste kolmas lõik.

5)

| a) | Koodi 7 puhul asendatakse määratlus järgmisega:

  „Sularaha, raha ekvivalendid, pangahoiused ja muud rahalised hoiused“; |
| --- | --- |

a)

Koodi 7 puhul asendatakse määratlus järgmisega:

„Sularaha, raha ekvivalendid, pangahoiused ja muud rahalised hoiused“;

| b) | Koodi 0 puhul asendatakse määratlus järgmisega:

  „Muud varad, mis on kajastatud kui „Muud investeeringud“.“; |
| --- | --- |

b)

Koodi 0 puhul asendatakse määratlus järgmisega:

„Muud varad, mis on kajastatud kui „Muud investeeringud“.“;

6)

| a) | Koodid „Riik“, „XV“, „XL“ ja „XT“ asendatakse järgmisega:







  „Esimesed kaks positsiooni – noteeritud varad | Määratlus |
| --- | --- | --- |
| Riik | ISO 3166-1-α-2 riigikood | Märkige ISO 3166-1-α-2 riigikood vastavalt sellele, kus vara on noteeritud. Vara loetakse noteerituks, kui sellega kaubeldakse direktiivis 2014/65/EL määratletud reguleeritud turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis. Kui vara on noteeritud rohkem kui ühes riigis või kui ettevõtja kasutab hindamise eesmärgil hinnastajana ühte reguleeritud turgudest või mitmepoolsetest kauplemissüsteemidest, kus vara on noteeritud, siis märgitakse riik, mille reguleeritud turgu või mitmepoolset kauplemissüsteemi kasutati hindamise alusena. |
| XV | Ühes või rohkem kui ühes riigis noteeritud varad | Märkige rohkem kui ühes riigis noteeritud varad, kui ettevõtja kasutab hindamise eesmärgil hinnastajat, mis ei ole üks nendest reguleeritud turgudest või mitmepoolsetest kauplemissüsteemidest, kus vara on noteeritud. |
| XL | Börsil noteerimata varad | Märkige varad, millega ei kaubelda direktiivis 2014/65/EL määratletud reguleeritud turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis. |
| XT | Börsil mittekaubeldavad varad | Märkige varad, millega nende olemusest tulenevalt ei saa kaubelda direktiivis 2014/65/EL määratletud reguleeritud turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis.“ |

a)

Koodid „Riik“, „XV“, „XL“ ja „XT“ asendatakse järgmisega:

„Esimesed kaks positsiooni – noteeritud varad

Määratlus

Riik

ISO 3166-1-α-2 riigikood

Märkige ISO 3166-1-α-2 riigikood vastavalt sellele, kus vara on noteeritud. Vara loetakse noteerituks, kui sellega kaubeldakse direktiivis 2014/65/EL määratletud reguleeritud turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis. Kui vara on noteeritud rohkem kui ühes riigis või kui ettevõtja kasutab hindamise eesmärgil hinnastajana ühte reguleeritud turgudest või mitmepoolsetest kauplemissüsteemidest, kus vara on noteeritud, siis märgitakse riik, mille reguleeritud turgu või mitmepoolset kauplemissüsteemi kasutati hindamise alusena.

XV

Ühes või rohkem kui ühes riigis noteeritud varad

Märkige rohkem kui ühes riigis noteeritud varad, kui ettevõtja kasutab hindamise eesmärgil hinnastajat, mis ei ole üks nendest reguleeritud turgudest või mitmepoolsetest kauplemissüsteemidest, kus vara on noteeritud.

XL

Börsil noteerimata varad

Märkige varad, millega ei kaubelda direktiivis 2014/65/EL määratletud reguleeritud turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis.

XT

Börsil mittekaubeldavad varad

Märkige varad, millega nende olemusest tulenevalt ei saa kaubelda direktiivis 2014/65/EL määratletud reguleeritud turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis.“

| b) | Koodi „0“ (muud investeeringud) rea järele lisatakse uus rida:







  „09 | Muud investeeringud | Muud varad, mis on kajastatud kui „Muud investeeringud“.“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Koodi „0“ (muud investeeringud) rea järele lisatakse uus rida:

„09

Muud investeeringud

Muud varad, mis on kajastatud kui „Muud investeeringud“.“

---

| 21.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 286/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 286/70

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1869,

20. oktoober 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 124,3 |
| ZZ | 124,3 |
| 0707 00 05 | TR | 153,1 |
| ZZ | 153,1 |
| 0709 93 10 | TR | 145,1 |
| ZZ | 145,1 |
| 0805 50 10 | AR | 87,6 |
| CL | 82,6 |
| IL | 72,6 |
| TR | 96,1 |
| UY | 48,9 |
| ZA | 69,1 |
| ZZ | 76,2 |
| 0806 10 10 | BR | 241,7 |
| EG | 169,2 |
| TR | 144,1 |
| US | 261,8 |
| ZZ | 204,2 |
| 0808 10 80 | AR | 240,2 |
| AU | 237,5 |
| BR | 124,9 |
| CL | 189,0 |
| NZ | 139,4 |
| ZA | 156,9 |
| ZZ | 181,3 |
| 0808 30 90 | CN | 58,1 |
| TR | 154,5 |
| ZZ | 106,3 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

124,3

ZZ

124,3

0707 00 05

TR

153,1

ZZ

153,1

0709 93 10

TR

145,1

ZZ

145,1

0805 50 10

AR

87,6

CL

82,6

IL

72,6

TR

96,1

UY

48,9

ZA

69,1

ZZ

76,2

0806 10 10

BR

241,7

EG

169,2

TR

144,1

US

261,8

ZZ

204,2

0808 10 80

AR

240,2

AU

237,5

BR

124,9

CL

189,0

NZ

139,4

ZA

156,9

ZZ

181,3

0808 30 90

CN

58,1

TR

154,5

ZZ

106,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

| 21.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 286/72 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 286/72

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1870,

20. oktoober 2016,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. oktoobrini 2016 impordilitsentsitaotlused ja impordiõiguste taotlused, ning määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 kehtestatud kogustele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 616/2007 (2) on avatud tariifikvoodid Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärinevate kodulinnulihatoodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 616/2007 (2) on avatud tariifikvoodid Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärinevate kodulinnulihatoodete importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 1.–7. oktoobrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 1.–7. oktoobrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

| (3) | Kogused, mille kohta on ajavahemikul 1.–7. oktoobrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017, on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikele 3 ja koostoimes kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 2. |
| --- | --- |

(3)

Kogused, mille kohta on ajavahemikul 1.–7. oktoobrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017, on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikele 3 ja koostoimes kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 2.

| (4) | Kogused, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. oktoobrini 2016 impordilitsentsitaotlused ja impordiõiguste taotlused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017, on väiksemad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogustele. |
| --- | --- |

(4)

Kogused, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. oktoobrini 2016 impordilitsentsitaotlused ja impordiõiguste taotlused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017, on väiksemad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogustele.

| (5) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(5)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kogused, mille kohta on määruse (EÜ) nr 616/2007 kohaselt esitatud impordilitsentsitaotlused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017, korrutatakse käesoleva määruse lisa A osas esitatud jaotuskoefitsientidega.

2.   Kogused, mille kohta ei esitatud impordilitsentsitaotlusi määruse (EÜ) nr 616/2007 kohaselt, lisatakse käesoleva määruse lisa A osas esitatud alaperioodile, mis ulatub 1. aprillist kuni 30. juunini 2017.

Artikkel 2

1.   Kogused, mille kohta on määruse (EÜ) nr 616/2007 kohaselt esitatud impordilitsentsitaotlused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017, korrutatakse käesoleva määruse lisa B osas esitatud jaotuskoefitsientidega.

2.   Kogused, mille kohta ei esitatud impordilitsentsitaotlusi määruse (EÜ) nr 616/2007 kohaselt, lisatakse käesoleva määruse lisa B osas esitatud alaperioodile, mis ulatub 1. aprillist kuni 30. juunini 2017.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 4. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 616/2007, millega avatakse Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärineva kodulinnuliha ühenduse tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine (ELT L 142, 5.6.2007, lk 3).

2

(3)  Komisjoni 31. august 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

A OSA

| Rühma nr | Jrk-nr | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 esitatud taotlused
  (%) | Kogused, mida ei ole taotletud lisada alaperioodil 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 saada olevatele kogustele
  (kilogrammides) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,288767 | — |
| 2 | 09.4212 | 0,583431 | — |
| 4A | 09.4214 | 0,424630 | — |
| 09.4251 | 0,391446 | — |
| 09.4252 | — | 6 421 831 |
| 6A | 09.4216 | 0,294900 | — |
| 09.4260 | 0,333559 | — |
| 7 | 09.4217 | — | 34 996 800 |
| 8 | 09.4218 | — | 9 276 800 |

Rühma nr

Jrk-nr

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 esitatud taotlused

(%)

Kogused, mida ei ole taotletud lisada alaperioodil 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 saada olevatele kogustele

(kilogrammides)

1

09.4211

0,288767

—

2

09.4212

0,583431

—

4A

09.4214

0,424630

—

09.4251

0,391446

—

09.4252

—

6 421 831

6A

09.4216

0,294900

—

09.4260

0,333559

—

7

09.4217

—

34 996 800

8

09.4218

—

9 276 800

B OSA

| Rühma nr | Jrk-nr | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 esitatud taotlused
  (%) | Kogused, mida ei ole taotletud lisada alaperioodil 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 saada olevatele kogustele
  (kilogrammides) |
| --- | --- | --- | --- |
| 5A | 09.4215 | 0,510204 | — |
| 09.4254 | 0,604596 | — |
| 09.4255 | 83,333730 | — |
| 09.4256 | — | 4 418 902 |

Rühma nr

Jrk-nr

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 esitatud taotlused

(%)

Kogused, mida ei ole taotletud lisada alaperioodil 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 saada olevatele kogustele

(kilogrammides)

5A

09.4215

0,510204

—

09.4254

0,604596

—

09.4255

83,333730

—

09.4256

—

4 418 902

---

SOOVITUSED

| 21.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 286/75 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 286/75

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2016/1871,

28. september 2016,

mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse konkreetseid kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriigid peatasid rahvusvahelise kaitse taotlejate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 (1) (edaspidi „Dublini määrus“) kohase üleandmise Kreekale 2011. aastal, pärast kaht Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu otsust, (2) millega tuvastati Kreeka varjupaigasüsteemis sellised süsteemsed puudused, mis põhjustasid liikmesriikidelt nõukogu määruse (EÜ) nr 343/2003 (3) kohaselt Kreekale üle antavate rahvusvahelise kaitse taotlejate põhiõiguste rikkumist. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriigid peatasid rahvusvahelise kaitse taotlejate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 (1) (edaspidi „Dublini määrus“) kohase üleandmise Kreekale 2011. aastal, pärast kaht Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu otsust, (2) millega tuvastati Kreeka varjupaigasüsteemis sellised süsteemsed puudused, mis põhjustasid liikmesriikidelt nõukogu määruse (EÜ) nr 343/2003 (3) kohaselt Kreekale üle antavate rahvusvahelise kaitse taotlejate põhiõiguste rikkumist.

| (2) | Alates sellest, kui Euroopa Inimõiguste Kohus kuulutas 2011. aastal välja otsuse kohtuasjas M.S.S vs Belgia ja Kreeka, on Euroopa Nõukogu ministrite komitee jälginud olukorda Kreekas, võttes aluseks eduaruanded, mida Kreeka on kohustatud esitama tõenditena kohtuotsuse täitmise kohta, ning Kreekas tegutsevatelt valitsusvälistelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt (nt ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt) saadud tõendid. |
| --- | --- |

(2)

Alates sellest, kui Euroopa Inimõiguste Kohus kuulutas 2011. aastal välja otsuse kohtuasjas M.S.S vs Belgia ja Kreeka, on Euroopa Nõukogu ministrite komitee jälginud olukorda Kreekas, võttes aluseks eduaruanded, mida Kreeka on kohustatud esitama tõenditena kohtuotsuse täitmise kohta, ning Kreekas tegutsevatelt valitsusvälistelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt (nt ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt) saadud tõendid.

| (3) | M.S.Si kohtuasjas tehtud otsuse tagajärjel kohustus Kreeka reformima oma varjupaigasüsteemi varjupaigapoliitika reformi ja rände haldamist käsitleva riikliku tegevuskava alusel, mis esitati 2010. aasta augustis ja vaadati läbi 2013. aasta jaanuaris (edaspidi „Kreeka tegevuskava“). Kreeka esitas 1. oktoobril 2015 nõukogule ümberpaigutamiskava rakendamise ja esmase vastuvõtu keskustega seotud tegevuskava, milles on välja toodud ka teatavad prioriteetsed meetmed kokkulepitud, aga veel viibivate meetmete rakendamiseks varjupaiga ja vastuvõtu valdkonnas. |
| --- | --- |

(3)

M.S.Si kohtuasjas tehtud otsuse tagajärjel kohustus Kreeka reformima oma varjupaigasüsteemi varjupaigapoliitika reformi ja rände haldamist käsitleva riikliku tegevuskava alusel, mis esitati 2010. aasta augustis ja vaadati läbi 2013. aasta jaanuaris (edaspidi „Kreeka tegevuskava“). Kreeka esitas 1. oktoobril 2015 nõukogule ümberpaigutamiskava rakendamise ja esmase vastuvõtu keskustega seotud tegevuskava, milles on välja toodud ka teatavad prioriteetsed meetmed kokkulepitud, aga veel viibivate meetmete rakendamiseks varjupaiga ja vastuvõtu valdkonnas.

| (4) | Samas avaldab praegune pagulas- ja rändekriis Kreeka kui peamise Vahemere idaosa rändetee esimese sisenemise riigi varjupaiga- ja rändesüsteemidele endiselt survet. Ajavahemikus jaanuar kuni 12. september 2016 saabus Kreekasse ebaseaduslikul teel 165 202 rändajat (4). ELi ja Türgi avaldus (5) on toonud küll kaasa iga päev Türgist Kreekasse saabuvate inimeste arvu olulise vähenemise, (6) kuid sellega on pandud Kreeka ametiasutustele ka uusi kohustusi. Samuti on olukord Kreekas märkimisväärselt muutunud pärast Lääne-Balkani rändetee tegelikku sulgemist, mis ei lase kolmandate riikide kodanikel edasi reisida. Selle tulemusena on jäänud Kreekasse pidama umbes 60 528 ebaseaduslikult saabunud kolmandate riikide kodanikku (7). Samal ajal ei ole liikmesriigid ümberpaigutamiskavasid veel täielikult täitnud ja on Kreekal lasuvat survet vähendanud vaid osaliselt (8). |
| --- | --- |

(4)

Samas avaldab praegune pagulas- ja rändekriis Kreeka kui peamise Vahemere idaosa rändetee esimese sisenemise riigi varjupaiga- ja rändesüsteemidele endiselt survet. Ajavahemikus jaanuar kuni 12. september 2016 saabus Kreekasse ebaseaduslikul teel 165 202 rändajat (4). ELi ja Türgi avaldus (5) on toonud küll kaasa iga päev Türgist Kreekasse saabuvate inimeste arvu olulise vähenemise, (6) kuid sellega on pandud Kreeka ametiasutustele ka uusi kohustusi. Samuti on olukord Kreekas märkimisväärselt muutunud pärast Lääne-Balkani rändetee tegelikku sulgemist, mis ei lase kolmandate riikide kodanikel edasi reisida. Selle tulemusena on jäänud Kreekasse pidama umbes 60 528 ebaseaduslikult saabunud kolmandate riikide kodanikku (7). Samal ajal ei ole liikmesriigid ümberpaigutamiskavasid veel täielikult täitnud ja on Kreekal lasuvat survet vähendanud vaid osaliselt (8).

| (5) | 10. veebruaril 2016 saatis komisjon Kreeka Vabariigile esimese soovituse, milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Dublini määruse kohaselt (edaspidi „esimene soovitus“) (9). 15. juunil 2016 saatis komisjon Kreeka Vabariigile teise soovituse, milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Dublini määruse kohaselt (edaspidi „teine soovitus“) (10). Soovituses jõuti järeldusele, et olukord Kreekas peab ikka veel märgatavat paranema, enne kui komisjon saab uuesti hinnata, kas on võimalik taasalustada Dublini määruse kohaseid üleandmisi Kreekale. |
| --- | --- |

(5)

10. veebruaril 2016 saatis komisjon Kreeka Vabariigile esimese soovituse, milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Dublini määruse kohaselt (edaspidi „esimene soovitus“) (9). 15. juunil 2016 saatis komisjon Kreeka Vabariigile teise soovituse, milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Dublini määruse kohaselt (edaspidi „teine soovitus“) (10). Soovituses jõuti järeldusele, et olukord Kreekas peab ikka veel märgatavat paranema, enne kui komisjon saab uuesti hinnata, kas on võimalik taasalustada Dublini määruse kohaseid üleandmisi Kreekale.

| (6) | 14. juulil 2016 sai komisjon Kreekalt ülevaate varjupaigataotlejate olukorrast riigis ja teises soovituses väljatoodud lahendamata probleemide kõrvaldamisel tehtud edusammudest. |
| --- | --- |

(6)

14. juulil 2016 sai komisjon Kreekalt ülevaate varjupaigataotlejate olukorrast riigis ja teises soovituses väljatoodud lahendamata probleemide kõrvaldamisel tehtud edusammudest.

| (7) | Kreeka ametiasutused on saanud 1. jaanuarist18. septembrini 2016 kokku 28 752 varjupaigataotlust. 1. septembril 2016 andis Kreeka komisjonile teada 8. juunil 2016 alanud eelregistreerimise edukast lõpuleviimisest (11). Eelregistreerimise eesmärk oli registreerida kõik ebaseaduslikud kolmandate riikide kodanikud, kes olid saabunud Kreekasse enne 20. märtsi 2016 ja tahtsid saada rahvusvahelist kaitset, aga kelle suhtes ei olnud Kreeka ametiasutused veel varjupaigamenetlust alustanud. Olemasolevate andmete kohaselt (12) on Kreeka ametiasutused eelregistreerinud mandril 2016. aasta juunist juulini 27 592 isikut kui varjupaigataotlejat, kes ei ole veel taotlust esitanud. Nende taotluste esitamine algas 1. septembril 2016. Saartel eelregistreeriti 2016. aasta 20. märtsist18. septembrini veel 15 253 isikut, kellest 6 298 on praeguseks varjupaigataotluse esitanud. |
| --- | --- |

(7)

Kreeka ametiasutused on saanud 1. jaanuarist18. septembrini 2016 kokku 28 752 varjupaigataotlust. 1. septembril 2016 andis Kreeka komisjonile teada 8. juunil 2016 alanud eelregistreerimise edukast lõpuleviimisest (11). Eelregistreerimise eesmärk oli registreerida kõik ebaseaduslikud kolmandate riikide kodanikud, kes olid saabunud Kreekasse enne 20. märtsi 2016 ja tahtsid saada rahvusvahelist kaitset, aga kelle suhtes ei olnud Kreeka ametiasutused veel varjupaigamenetlust alustanud. Olemasolevate andmete kohaselt (12) on Kreeka ametiasutused eelregistreerinud mandril 2016. aasta juunist juulini 27 592 isikut kui varjupaigataotlejat, kes ei ole veel taotlust esitanud. Nende taotluste esitamine algas 1. septembril 2016. Saartel eelregistreeriti 2016. aasta 20. märtsist18. septembrini veel 15 253 isikut, kellest 6 298 on praeguseks varjupaigataotluse esitanud.

| (8) | Kreeka saatis 19. septembril 2016 komisjonile kirja värske teabega varjupaigataotlejate olukorra ja varjupaigasüsteemi reformimise edusammude kohta Kreekas. Samuti väljendas Kreeka muret Dublini määruse kohaste üleandmiste võimaliku taasalustamise üle, kuna Kreekas on praegu lõksus nii palju sisserändajaid (kellest enamiku kohta on nüüdseks alanud varjupaigamenetlus), ning ELi ja Türgi avalduse rakendamise raskuste üle. Samuti märkis Kreeka, et Kreekast teistesse liikmesriikidesse ümberpaigutatavate inimeste arv on endiselt ümberpaigutamisotsustes ettenähtust väiksem. |
| --- | --- |

(8)

Kreeka saatis 19. septembril 2016 komisjonile kirja värske teabega varjupaigataotlejate olukorra ja varjupaigasüsteemi reformimise edusammude kohta Kreekas. Samuti väljendas Kreeka muret Dublini määruse kohaste üleandmiste võimaliku taasalustamise üle, kuna Kreekas on praegu lõksus nii palju sisserändajaid (kellest enamiku kohta on nüüdseks alanud varjupaigamenetlus), ning ELi ja Türgi avalduse rakendamise raskuste üle. Samuti märkis Kreeka, et Kreekast teistesse liikmesriikidesse ümberpaigutatavate inimeste arv on endiselt ümberpaigutamisotsustes ettenähtust väiksem.

| (9) | Komisjon on võtnud teatavaks Kreeka riikliku õiguse täiustamise eesmärgiga võtta üle uuesti sõnastatud varjupaigamenetluste Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/32/EL (13) ja osa uuesti sõnastatud vastuvõtutingimuste Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2013/33/EL (14). Kreeka parlament võttis 3. aprillil 2016 vastu uue seaduse (seadus nr 4375/2016), kuid kõik sätted ei ole jõustunud (15). 22. juunil 2016 kiitis parlament heaks seaduse nr 4375/2016 muutmise, millega muudeti muu hulgas ka apellatsioonikomitee koosseisu ja varjupaigataotlejate õigust ärakuulamisele selle ees (seadus nr 4399/2016) (16). 31. augustil 2016 võttis Kreeka parlament vastu seaduse ka Kreekas elavate koolealiste pagulaslaste kohta (seadus nr 4415/2016) (17). |
| --- | --- |

(9)

Komisjon on võtnud teatavaks Kreeka riikliku õiguse täiustamise eesmärgiga võtta üle uuesti sõnastatud varjupaigamenetluste Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/32/EL (13) ja osa uuesti sõnastatud vastuvõtutingimuste Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2013/33/EL (14). Kreeka parlament võttis 3. aprillil 2016 vastu uue seaduse (seadus nr 4375/2016), kuid kõik sätted ei ole jõustunud (15). 22. juunil 2016 kiitis parlament heaks seaduse nr 4375/2016 muutmise, millega muudeti muu hulgas ka apellatsioonikomitee koosseisu ja varjupaigataotlejate õigust ärakuulamisele selle ees (seadus nr 4399/2016) (16). 31. augustil 2016 võttis Kreeka parlament vastu seaduse ka Kreekas elavate koolealiste pagulaslaste kohta (seadus nr 4415/2016) (17).

| (10) | Pärast kahe soovituse vastuvõtmist on Kreeka nii ebaseaduslike sisserändajate kui ka rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtmise võime märgatavalt suurendanud. 14. septembri 2016. aasta seisuga on Kreeka ametiasutuste andmeil mandril asuvates ajutistes ja alalistes vastuvõtukeskustes 62 987 kohta, mis on ette nähtud nii Kreekas viibivatele ebaseaduslikele rändajatele kui ka rahvusvahelist kaitset vajavatele isikutele (18). 14. juulil 2016 andis Kreeka komisjonile teada, et suudab anda suurele osale ebaseaduslikest sisserändajatest ja varjupaigataotlejatest peavarju, toitu ja kõiki põhiteenuseid ning tegeleb sellega, et tagada kõigile pagulastele piisav elatustase. |
| --- | --- |

(10)

Pärast kahe soovituse vastuvõtmist on Kreeka nii ebaseaduslike sisserändajate kui ka rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtmise võime märgatavalt suurendanud. 14. septembri 2016. aasta seisuga on Kreeka ametiasutuste andmeil mandril asuvates ajutistes ja alalistes vastuvõtukeskustes 62 987 kohta, mis on ette nähtud nii Kreekas viibivatele ebaseaduslikele rändajatele kui ka rahvusvahelist kaitset vajavatele isikutele (18). 14. juulil 2016 andis Kreeka komisjonile teada, et suudab anda suurele osale ebaseaduslikest sisserändajatest ja varjupaigataotlejatest peavarju, toitu ja kõiki põhiteenuseid ning tegeleb sellega, et tagada kõigile pagulastele piisav elatustase.

| (11) | Peale selle andis Kreeka 14. juulil teada, et kavatseb suurendada haavatavate taotlejate (eriti saatjata alaealiste) majutusvõimalusi. Kavas oli luua juulis olemas olnud 622 kohale lisaks veel 700 kohta ning kasutada saatjata alaealistele uute kohtade leidmiseni ELi finantsabiga eraldi ruume olemasolevates varjupaikades. Seda eesmärki siiski ei saavutatud – Kreeka andis 19. septembril 2016 komisjonile teada, et saatjata alaealiste jaoks on varjupaikades 891 kohta. Need vastuvõtukohad on praegu täis ja ootelehel on 1 487 saatjata alaealist, kes tuleb majutada sobivatesse vastuvõtukohtadesse (19). Seega on edasiminek selles valdkonnas aeglane ning on selge, et Kreeka peab kiirendama jõupingutusi saatjata alaealistele sobiva arvu vastuvõtukohtade leidmisel ja sellise majutusnõudluse rahuldamisel. |
| --- | --- |

(11)

Peale selle andis Kreeka 14. juulil teada, et kavatseb suurendada haavatavate taotlejate (eriti saatjata alaealiste) majutusvõimalusi. Kavas oli luua juulis olemas olnud 622 kohale lisaks veel 700 kohta ning kasutada saatjata alaealistele uute kohtade leidmiseni ELi finantsabiga eraldi ruume olemasolevates varjupaikades. Seda eesmärki siiski ei saavutatud – Kreeka andis 19. septembril 2016 komisjonile teada, et saatjata alaealiste jaoks on varjupaikades 891 kohta. Need vastuvõtukohad on praegu täis ja ootelehel on 1 487 saatjata alaealist, kes tuleb majutada sobivatesse vastuvõtukohtadesse (19). Seega on edasiminek selles valdkonnas aeglane ning on selge, et Kreeka peab kiirendama jõupingutusi saatjata alaealistele sobiva arvu vastuvõtukohtade leidmisel ja sellise majutusnõudluse rahuldamisel.

| (12) | Peale selle on uute Egeuse mere saartele saabujatega seoses suuri probleeme. Maksimaalne vastuvõtusuutlikkus on 7 450 kohta, samas kui saartel oli 27. septembri 2016. aasta seisuga registreeritud 13 863 isikut. Uute tulijate saabumine on küll vähemaks jäänud, aga endiselt pidev, mistõttu tekitavad muret ohutus-, turva- ja hügieeniküsimused ning haavatavatele rühmadele sobimatud tingimused. |
| --- | --- |

(12)

Peale selle on uute Egeuse mere saartele saabujatega seoses suuri probleeme. Maksimaalne vastuvõtusuutlikkus on 7 450 kohta, samas kui saartel oli 27. septembri 2016. aasta seisuga registreeritud 13 863 isikut. Uute tulijate saabumine on küll vähemaks jäänud, aga endiselt pidev, mistõttu tekitavad muret ohutus-, turva- ja hügieeniküsimused ning haavatavatele rühmadele sobimatud tingimused.

| (13) | Peale selle on enamik Kreeka vastuvõtukohti ajutised ja mõnes pakutakse seal majutatutele ainult kõige hädavajalikumaid tingimusi, nagu toit, vesi, tualetid ja elementaarne arstiabi. Sellest võib küll piisata väga lühiajaliselt – kuni parematesse tingimustesse pääsemiseni –, aga mõnes kohas on tingimused ikka veel palju halvemad kui ette nähtud rahvusvahelise kaitse taotlejate jaoks vastuvõtutingimuste direktiivis 2013/33/EL. |
| --- | --- |

(13)

Peale selle on enamik Kreeka vastuvõtukohti ajutised ja mõnes pakutakse seal majutatutele ainult kõige hädavajalikumaid tingimusi, nagu toit, vesi, tualetid ja elementaarne arstiabi. Sellest võib küll piisata väga lühiajaliselt – kuni parematesse tingimustesse pääsemiseni –, aga mõnes kohas on tingimused ikka veel palju halvemad kui ette nähtud rahvusvahelise kaitse taotlejate jaoks vastuvõtutingimuste direktiivis 2013/33/EL.

| (14) | 2016. aasta jaanuaris allkirjastasid komisjon ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet delegeerimiskokkuleppe, mille koguväärtus on 80 miljonit eurot, et luua 20 000 avatud majutuskohta (üürikorterikavad, hotellivautšerid ja peremajutusprogrammid) peamiselt ümberpaigutamistingimustele vastavate rahvusvahelise kaitse taotlejatele (20). Delegeerimiskokkulepet muudeti 2016. aasta juulis, et lisada majutussüsteemi võimalus luua kohti ka ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti hallatavates ümberpaigutuskohtades ning sõnastada selgemalt, et majutussüsteemi sihtrühm ei sisalda mitte ainult ümberpaigutamiskandidaate, vaid ka varjupaigataotlejaid. Juunist alates on majutuskohtade arv märgatavalt suurenenud (umbes 5 600 võrra). ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üüriprogrammi kohaselt ümberpaigutamistingimustele vastavate taotlejate jaoks 2015. aasta detsembris lubatud 20 000 kohast oli 19. septembril olemas 12 045: 3 404 hotellides/tervikhoonetes, 6 559 korterites, 385 peredes ja 507 saatjata alaealiste jaoks ettenähtud kohtades (21). |
| --- | --- |

(14)

2016. aasta jaanuaris allkirjastasid komisjon ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet delegeerimiskokkuleppe, mille koguväärtus on 80 miljonit eurot, et luua 20 000 avatud majutuskohta (üürikorterikavad, hotellivautšerid ja peremajutusprogrammid) peamiselt ümberpaigutamistingimustele vastavate rahvusvahelise kaitse taotlejatele (20). Delegeerimiskokkulepet muudeti 2016. aasta juulis, et lisada majutussüsteemi võimalus luua kohti ka ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti hallatavates ümberpaigutuskohtades ning sõnastada selgemalt, et majutussüsteemi sihtrühm ei sisalda mitte ainult ümberpaigutamiskandidaate, vaid ka varjupaigataotlejaid. Juunist alates on majutuskohtade arv märgatavalt suurenenud (umbes 5 600 võrra). ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üüriprogrammi kohaselt ümberpaigutamistingimustele vastavate taotlejate jaoks 2015. aasta detsembris lubatud 20 000 kohast oli 19. septembril olemas 12 045: 3 404 hotellides/tervikhoonetes, 6 559 korterites, 385 peredes ja 507 saatjata alaealiste jaoks ettenähtud kohtades (21).

| (15) | Eeltoodust nähtub, et Kreeka peab tegema veel palju, et pakkuda varjupaigataotlejatele piisavat ja sobival tasemel alalist otstarbekohast avatud majutust. Kreeka 25. augusti kirjast selgub, et mandrile kavandatud 39 alalises vastuvõtukohas saab olema hinnanguliselt 32 700 kohta. 19. septembri kirjas kinnitas Kreeka, et uued kohad, mis pakuvad ELi nõuetele vastavaid inimväärseid elamistingimusi, on leitud ja renoveeritakse täielikult. Plaanide kiire elluviimine on hädavajalik ning arvestades seda, et mõni ajutine koht muudetakse alaliseks, peab olema reservis ka piisavalt ajutisi kohti, kuhu majutada ootamatult suurt arvu saabunuid. Peale selle on vaja, et Kreeka ametiasutused annaksid vastuvõtusuutlikkuse kohta täpsemaid andmeid ning põhjalikke ja pidevalt ajakohastatavaid vajaduste hinnanguid (vastuvõtmissuutlikkus kokku ja selle olemus), nagu nõutud teises soovituses. |
| --- | --- |

(15)

Eeltoodust nähtub, et Kreeka peab tegema veel palju, et pakkuda varjupaigataotlejatele piisavat ja sobival tasemel alalist otstarbekohast avatud majutust. Kreeka 25. augusti kirjast selgub, et mandrile kavandatud 39 alalises vastuvõtukohas saab olema hinnanguliselt 32 700 kohta. 19. septembri kirjas kinnitas Kreeka, et uued kohad, mis pakuvad ELi nõuetele vastavaid inimväärseid elamistingimusi, on leitud ja renoveeritakse täielikult. Plaanide kiire elluviimine on hädavajalik ning arvestades seda, et mõni ajutine koht muudetakse alaliseks, peab olema reservis ka piisavalt ajutisi kohti, kuhu majutada ootamatult suurt arvu saabunuid. Peale selle on vaja, et Kreeka ametiasutused annaksid vastuvõtusuutlikkuse kohta täpsemaid andmeid ning põhjalikke ja pidevalt ajakohastatavaid vajaduste hinnanguid (vastuvõtmissuutlikkus kokku ja selle olemus), nagu nõutud teises soovituses.

| (16) | Olulisi edusamme on täheldatud piirkondlike varjupaigaametite loomisel. Kreeka õigusaktidega nähakse ette piirkondlike varjupaigaametite loomine Atika, Thessaloníki, Traakia, Ípeirose, Tessaalia, Lääne-Kreeka, Kreeta, Lesbose, Chíose, Sámose, Lérose ja Rhodose piirkonnas (22). Varjupaigateenistuse direktori otsusega on võimalik luua ka autonoomsed varjupaigaüksused, millega katta varjupaigateenistuse lisavajadused. Siiani on tööd alustanud kaheksa piirkondlikku ametit Atika, Traakia, Thessaloniki, Lesbose, Samose ja Rhodose piirkonnas. Lisaks on loodud veel kaks varjupaigaüksust Chíoses ja Kosil, nii et kokku on varjupaigaüksusi nüüd viis. Õigusaktides on sätestatud veel kolme piirkondliku varjupaigaüksuse töölehakkamine: Kosil, Ípeiroses (Ioannina linnas), Kreetal (Irákleio linnas) ja Tessaalias (Volose linnas). Peale selle tuleb Lääne-Kreeka (Pátra linna) varjupaigaüksus ülendada piirkondlikuks varjupaigaametiks. Samuti on loodud Alimose ümberpaigutamisüksus, mis alustas tööd 26. septembril 2016. |
| --- | --- |

(16)

Olulisi edusamme on täheldatud piirkondlike varjupaigaametite loomisel. Kreeka õigusaktidega nähakse ette piirkondlike varjupaigaametite loomine Atika, Thessaloníki, Traakia, Ípeirose, Tessaalia, Lääne-Kreeka, Kreeta, Lesbose, Chíose, Sámose, Lérose ja Rhodose piirkonnas (22). Varjupaigateenistuse direktori otsusega on võimalik luua ka autonoomsed varjupaigaüksused, millega katta varjupaigateenistuse lisavajadused. Siiani on tööd alustanud kaheksa piirkondlikku ametit Atika, Traakia, Thessaloniki, Lesbose, Samose ja Rhodose piirkonnas. Lisaks on loodud veel kaks varjupaigaüksust Chíoses ja Kosil, nii et kokku on varjupaigaüksusi nüüd viis. Õigusaktides on sätestatud veel kolme piirkondliku varjupaigaüksuse töölehakkamine: Kosil, Ípeiroses (Ioannina linnas), Kreetal (Irákleio linnas) ja Tessaalias (Volose linnas). Peale selle tuleb Lääne-Kreeka (Pátra linna) varjupaigaüksus ülendada piirkondlikuks varjupaigaametiks. Samuti on loodud Alimose ümberpaigutamisüksus, mis alustas tööd 26. septembril 2016.

| (17) | Kreeka ametiasutused on aruannetes komisjonile ka teada andnud varjupaigateenistusse lisatöötajate värbamisest, et suurendada selle menetlusvõimet. 14. juulil 2016 antud teabe kohaselt töötas varjupaigateenistuses 350 töötajat ehk kaks korda rohkem kui 2015. aastal. Kolmandik töötajaid töötab tähtajalise töölepinguga, mida rahastatakse eri ELi ja EMP rahastamisallikatest. Kreeka parlament on kiitnud heaks veel 300 alalise töötaja palkamise lähikuudel. See on täienduseks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti palgatud tähtajalise lepinguga töötajatele ja liikmesriikide ekspertidele, kes lähetati Kreeka varjupaigateenistusse kindlaks ajavahemikuks Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) kaudu. |
| --- | --- |

(17)

Kreeka ametiasutused on aruannetes komisjonile ka teada andnud varjupaigateenistusse lisatöötajate värbamisest, et suurendada selle menetlusvõimet. 14. juulil 2016 antud teabe kohaselt töötas varjupaigateenistuses 350 töötajat ehk kaks korda rohkem kui 2015. aastal. Kolmandik töötajaid töötab tähtajalise töölepinguga, mida rahastatakse eri ELi ja EMP rahastamisallikatest. Kreeka parlament on kiitnud heaks veel 300 alalise töötaja palkamise lähikuudel. See on täienduseks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti palgatud tähtajalise lepinguga töötajatele ja liikmesriikide ekspertidele, kes lähetati Kreeka varjupaigateenistusse kindlaks ajavahemikuks Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) kaudu.

| (18) | Uute eelregistreeritud varjupaigataotlejate esitatavate varjupaigataotluste menetlemiseks kavatseb varjupaigateenistus võtta septembri keskpaigast novembri keskpaigani järk-järgult tööle 177 uut töötajat, et suurendada majutus- ja menetlussuutlikkust. 56 ametnikku hakkab registreerima ümberpaigutamistingimustele vastavaid taotlejaid ja 25 Dublini määruse kohaldamisalasse kuuluvaid taotlusi, 7 hakkab tegelema selgelt alusetute juhtumitega kiirendatud menetluse korras, 60 hakkab registreerima ja menetlema rahvusvahelise kaitse taotlusi tavamenetluse korras ning 29 ametnikku hakkab tegelema erinevate haldus- ja statistikaülesannetega. |
| --- | --- |

(18)

Uute eelregistreeritud varjupaigataotlejate esitatavate varjupaigataotluste menetlemiseks kavatseb varjupaigateenistus võtta septembri keskpaigast novembri keskpaigani järk-järgult tööle 177 uut töötajat, et suurendada majutus- ja menetlussuutlikkust. 56 ametnikku hakkab registreerima ümberpaigutamistingimustele vastavaid taotlejaid ja 25 Dublini määruse kohaldamisalasse kuuluvaid taotlusi, 7 hakkab tegelema selgelt alusetute juhtumitega kiirendatud menetluse korras, 60 hakkab registreerima ja menetlema rahvusvahelise kaitse taotlusi tavamenetluse korras ning 29 ametnikku hakkab tegelema erinevate haldus- ja statistikaülesannetega.

| (19) | Kreekas varjupaigamenetlusse suunatud varjupaigataotlejate arvu väga olulist suurenemist arvestades on selge, et varjupaigateenistuse praegune ja kavandatud personali arv jääb praeguste ja tõenäoliste tulevaste juhtumitega piisavaks tegelemiseks liiga väikeseks, eriti kuna Kreeka andis juulis teada, et esitatud taotluste läbivaatamisele võib kuluda kuni kolm aastat. Kreeka ametiasutused märkisid 14. juuli 2016. aasta kirjas, et personali ei saa kiiremini suurendada, sest ei ole nii palju vanema astme töötajaid, kes uusi koolitaks ja juhendaks. Suurenenud varjupaigataotluste arvu menetlemiseks on varjupaigateenistusel siiski vaja oluliselt rohkem töötajaid ja materiaalseid vahendeid. Selleks tuleb teha põhjalik hindamine, mille tulemusi tuleb pidevalt ajakohastada ning milles arvestatakse ootel varjupaigataotluste arvu, varjupaigataotluste arvu, mida Kreeka varjupaigateenistus korraga suudab menetleda, ja taotluste menetlemiseks (tõenäoliselt) vajaminevate töötajate arvu. Selle alusel saab mitte ainult hinnata varjupaigateenistusele vajalike töötajate arvu, vaid ka seda, kuidas komisjon, selle ametid ja liikmesriigid saaksid kõige paremini aidata Kreekal neid taotlusi kiiremini menetleda. |
| --- | --- |

(19)

Kreekas varjupaigamenetlusse suunatud varjupaigataotlejate arvu väga olulist suurenemist arvestades on selge, et varjupaigateenistuse praegune ja kavandatud personali arv jääb praeguste ja tõenäoliste tulevaste juhtumitega piisavaks tegelemiseks liiga väikeseks, eriti kuna Kreeka andis juulis teada, et esitatud taotluste läbivaatamisele võib kuluda kuni kolm aastat. Kreeka ametiasutused märkisid 14. juuli 2016. aasta kirjas, et personali ei saa kiiremini suurendada, sest ei ole nii palju vanema astme töötajaid, kes uusi koolitaks ja juhendaks. Suurenenud varjupaigataotluste arvu menetlemiseks on varjupaigateenistusel siiski vaja oluliselt rohkem töötajaid ja materiaalseid vahendeid. Selleks tuleb teha põhjalik hindamine, mille tulemusi tuleb pidevalt ajakohastada ning milles arvestatakse ootel varjupaigataotluste arvu, varjupaigataotluste arvu, mida Kreeka varjupaigateenistus korraga suudab menetleda, ja taotluste menetlemiseks (tõenäoliselt) vajaminevate töötajate arvu. Selle alusel saab mitte ainult hinnata varjupaigateenistusele vajalike töötajate arvu, vaid ka seda, kuidas komisjon, selle ametid ja liikmesriigid saaksid kõige paremini aidata Kreekal neid taotlusi kiiremini menetleda.

| (20) | M.S.Si kohtuasjas tehtud otsuse kohaselt peab varjupaigataotlejatel olema reaalne võimalus taotluse rahuldamata jätmise otsus edasi kaevata. Selles küsimuses on edasiminek märgatav. 2016. aasta aprillis vastu võetud seadusega nr 4375/2016 asutati apellatsiooniamet ja -komiteed. Et apellatsiooniamet saaks täiel määral tööle asuda, tuleb 2016. aasta lõpuks luua sobiv arv apellatsioonikomiteid. |
| --- | --- |

(20)

M.S.Si kohtuasjas tehtud otsuse kohaselt peab varjupaigataotlejatel olema reaalne võimalus taotluse rahuldamata jätmise otsus edasi kaevata. Selles küsimuses on edasiminek märgatav. 2016. aasta aprillis vastu võetud seadusega nr 4375/2016 asutati apellatsiooniamet ja -komiteed. Et apellatsiooniamet saaks täiel määral tööle asuda, tuleb 2016. aasta lõpuks luua sobiv arv apellatsioonikomiteid.

| (21) | Hiljuti vastu võetud seadusega nr 4399/2016 luuakse uued apellatsioonikomiteed. Nende ülesanne on vaadata läbi kõik 24. juuniks 2016 Kreeka varjupaigateenistuse otsuste vastu esitatud apellatsioonkaebused. Prioriteedina keskenduvad apellatsioonikomiteed Kreeka saartel esitatud kaebustele, et aidata kaasa ELi ja Türgi avalduse rakendamisele. Uued apellatsioonikomiteed avaldasid esimesed otsused augusti keskel. Praegu on neid viis. Samuti muudeti seadusega nr 4399/2016 komiteede koosseisu – nüüd koosnevad need kolmest liikmest: kaks halduskohtu kohtunikku ja üks asjaomase tausta ja kogemustega Kreeka kodanik, kelle esitavad ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet või riiklik inimõiguste komitee. |
| --- | --- |

(21)

Hiljuti vastu võetud seadusega nr 4399/2016 luuakse uued apellatsioonikomiteed. Nende ülesanne on vaadata läbi kõik 24. juuniks 2016 Kreeka varjupaigateenistuse otsuste vastu esitatud apellatsioonkaebused. Prioriteedina keskenduvad apellatsioonikomiteed Kreeka saartel esitatud kaebustele, et aidata kaasa ELi ja Türgi avalduse rakendamisele. Uued apellatsioonikomiteed avaldasid esimesed otsused augusti keskel. Praegu on neid viis. Samuti muudeti seadusega nr 4399/2016 komiteede koosseisu – nüüd koosnevad need kolmest liikmest: kaks halduskohtu kohtunikku ja üks asjaomase tausta ja kogemustega Kreeka kodanik, kelle esitavad ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet või riiklik inimõiguste komitee.

| (22) | Vanad apellatsioonikomiteed, mis loodi selliste varjupaigataotlustega seotud apellatsioonkaebuste menetlemiseks, mida Kreeka ei olnud veel suutnud menetleda, said lisamandaadi menetleda esimese astme otsuste sisuliste edasikaebuste kõrval ka lubatavusega seotud otsuste edasikaebusi kooskõlas ELi ja Türgi avaldusega. Juunis loodud uued apellatsioonikomiteed peaksid leevendama 20 vana apellatsioonikomitee koormust, kes saavad nüüd menetleda vanu ehk viibiva menetlusega edasikaebusi kiiremini. |
| --- | --- |

(22)

Vanad apellatsioonikomiteed, mis loodi selliste varjupaigataotlustega seotud apellatsioonkaebuste menetlemiseks, mida Kreeka ei olnud veel suutnud menetleda, said lisamandaadi menetleda esimese astme otsuste sisuliste edasikaebuste kõrval ka lubatavusega seotud otsuste edasikaebusi kooskõlas ELi ja Türgi avaldusega. Juunis loodud uued apellatsioonikomiteed peaksid leevendama 20 vana apellatsioonikomitee koormust, kes saavad nüüd menetleda vanu ehk viibiva menetlusega edasikaebusi kiiremini.

| (23) | Rohkem edusamme on tehtud pikemat aega käsitlemata jäänud vana menetluse kohaste kaebustega, mille menetlemist reguleeritakse presidendi dekreediga nr 114/2010. 21. septembri 2016. aasta seisuga hõlmab mahajäämus umbes 8 075 juhtumit (kokku umbes 51 000 juhtumist, mida peeti kuhjunud kaebuste osaks 2013. aasta alguses ja umbes 13 975 juhtumist 2016. aasta juunis). Kreeka ametiasutused on andnud humanitaareesmärgil load isikutele, kelle varjupaigataotluse menetlemine on kaua viibinud ja kellel on õigus saada elamisluba humanitaarsetel või muudel erandlikel põhjustel vastavalt Kreeka seadusele nr 4375/2016. Elamisluba väljastatakse kaheks aastaks ja seda saab pikendada (23). Nende omanikel on Kreekas samad õigused ja hüved kui täiendava kaitse staatuse saanutel (24) ning neid ei peeta enam varjupaigataotlejateks. Mõnd viibinud menetlusega apellatsioonkaebust aga uuritakse sisuliselt. Pärast esimest soovitust tehtud edusammudele vaatamata peaks Kreeka jätkama jõupingutusi vanade kaebuste menetlemise lõpuleviimisel, tagades, et taotlejad, kelle kaebuse käsitlemine on ootel, saaksid kasutada oma õigust reaalsele õiguskaitsele. |
| --- | --- |

(23)

Rohkem edusamme on tehtud pikemat aega käsitlemata jäänud vana menetluse kohaste kaebustega, mille menetlemist reguleeritakse presidendi dekreediga nr 114/2010. 21. septembri 2016. aasta seisuga hõlmab mahajäämus umbes 8 075 juhtumit (kokku umbes 51 000 juhtumist, mida peeti kuhjunud kaebuste osaks 2013. aasta alguses ja umbes 13 975 juhtumist 2016. aasta juunis). Kreeka ametiasutused on andnud humanitaareesmärgil load isikutele, kelle varjupaigataotluse menetlemine on kaua viibinud ja kellel on õigus saada elamisluba humanitaarsetel või muudel erandlikel põhjustel vastavalt Kreeka seadusele nr 4375/2016. Elamisluba väljastatakse kaheks aastaks ja seda saab pikendada (23). Nende omanikel on Kreekas samad õigused ja hüved kui täiendava kaitse staatuse saanutel (24) ning neid ei peeta enam varjupaigataotlejateks. Mõnd viibinud menetlusega apellatsioonkaebust aga uuritakse sisuliselt. Pärast esimest soovitust tehtud edusammudele vaatamata peaks Kreeka jätkama jõupingutusi vanade kaebuste menetlemise lõpuleviimisel, tagades, et taotlejad, kelle kaebuse käsitlemine on ootel, saaksid kasutada oma õigust reaalsele õiguskaitsele.

| (24) | Arvestades Kreekas ELi ja Türgi avalduse rakendamisest alates esitatud taotluste arvu kasvu, on hädavajalik, et apellatsiooniametis oleksid täidetud kõik töökohad, et amet suudaks toime tulla apellatsioonide hulga oodatava olulise suurenemisega. Samuti tuleb pidevalt hinnata vajadusi, võttes arvesse hetkel ootel edasikaebuste arvu eri apellatsiooniorganites ja kaebuste arvu, mida need tõenäoliselt menetleda suudavad. |
| --- | --- |

(24)

Arvestades Kreekas ELi ja Türgi avalduse rakendamisest alates esitatud taotluste arvu kasvu, on hädavajalik, et apellatsiooniametis oleksid täidetud kõik töökohad, et amet suudaks toime tulla apellatsioonide hulga oodatava olulise suurenemisega. Samuti tuleb pidevalt hinnata vajadusi, võttes arvesse hetkel ootel edasikaebuste arvu eri apellatsiooniorganites ja kaebuste arvu, mida need tõenäoliselt menetleda suudavad.

| (25) | Uue seadusega (nr 4375/2016) nähakse ette, et taotlejad peavad apellatsioonietapis saama tasuta õigusabi. Kõik selle seaduse praktiliseks rakendamiseks vajalik ei ole siiski veel tehtud. Ministri otsus, millega rakendatakse seaduse nr 4375/2016 kohane tasuta õigusabi andmine, võeti vastu 9. septembril 2016 ning Kreeka ametiasutuste sõnul peaksid pärast selle otsuse tegemist saama kiiresti tehtud kõik, mida on apellatsioonietapis kõigile taotlejatele tasuta õigusabi andmiseks vaja. Tasuta õigusabi andmise rahastamine on tagatud riikliku programmi kaudu Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist. Lisaks sõlmiti ELi hädaabi rahastamise raames ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga toetusleping kogusummas 30 miljonit eurot (25). ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet kasutab neid rahalisi vahendeid muu hulgas rahvusvahelise kaitse taotlejatele apellatsiooni etapis tasuta õigusabi andmiseks kuni 2017. aasta alguseni, mil Kreeka ametiasutused on eeldatavasti rakendanud oma tasuta õigusabi kava. Kreeka andis 19. septembril komisjonile teada, et varjupaigateenistuse hallatav advokaatide nimekiri koostatakse 2017. aasta algul. Kreeka peaks võtma vajalikke meetmeid, et tagada varjupaigamenetluses kohe õigus tasuta õigusabile. |
| --- | --- |

(25)

Uue seadusega (nr 4375/2016) nähakse ette, et taotlejad peavad apellatsioonietapis saama tasuta õigusabi. Kõik selle seaduse praktiliseks rakendamiseks vajalik ei ole siiski veel tehtud. Ministri otsus, millega rakendatakse seaduse nr 4375/2016 kohane tasuta õigusabi andmine, võeti vastu 9. septembril 2016 ning Kreeka ametiasutuste sõnul peaksid pärast selle otsuse tegemist saama kiiresti tehtud kõik, mida on apellatsioonietapis kõigile taotlejatele tasuta õigusabi andmiseks vaja. Tasuta õigusabi andmise rahastamine on tagatud riikliku programmi kaudu Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist. Lisaks sõlmiti ELi hädaabi rahastamise raames ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga toetusleping kogusummas 30 miljonit eurot (25). ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet kasutab neid rahalisi vahendeid muu hulgas rahvusvahelise kaitse taotlejatele apellatsiooni etapis tasuta õigusabi andmiseks kuni 2017. aasta alguseni, mil Kreeka ametiasutused on eeldatavasti rakendanud oma tasuta õigusabi kava. Kreeka andis 19. septembril komisjonile teada, et varjupaigateenistuse hallatav advokaatide nimekiri koostatakse 2017. aasta algul. Kreeka peaks võtma vajalikke meetmeid, et tagada varjupaigamenetluses kohe õigus tasuta õigusabile.

| (26) | Uues seaduses nr 4375/2016 on sätestatud, et haldusreformi- ja siseministeeriumi luuakse uus vastuvõtu direktoraat ja sotsiaalse integratsiooni direktoraat, millel mõlemal on eriosakonnad saatjata alaealiste vastuvõtmiseks ja integreerimiseks (sh esindaja pakkumine). Hoolimata sellest peavad Kreeka ametiasutused ikkagi võtma vastu rakendusmeetmed, millega tagada saatjata alaealistele asjakohased reaalsed menetluslikud tagatised ja vastuvõtutingimused. Kuigi Kreeka valitsus on juba vastu võtnud ministri otsuse varjupaika taotlevate saatjata alaealiste vanuse hindamise kohta (26), tuleb veel vastu võtta presidendi dekreet, mis peaks hõlmama sätteid tõhusa eestkostesüsteemi kohta. |
| --- | --- |

(26)

Uues seaduses nr 4375/2016 on sätestatud, et haldusreformi- ja siseministeeriumi luuakse uus vastuvõtu direktoraat ja sotsiaalse integratsiooni direktoraat, millel mõlemal on eriosakonnad saatjata alaealiste vastuvõtmiseks ja integreerimiseks (sh esindaja pakkumine). Hoolimata sellest peavad Kreeka ametiasutused ikkagi võtma vastu rakendusmeetmed, millega tagada saatjata alaealistele asjakohased reaalsed menetluslikud tagatised ja vastuvõtutingimused. Kuigi Kreeka valitsus on juba vastu võtnud ministri otsuse varjupaika taotlevate saatjata alaealiste vanuse hindamise kohta (26), tuleb veel vastu võtta presidendi dekreet, mis peaks hõlmama sätteid tõhusa eestkostesüsteemi kohta.

| (27) | Vabaühendused on väljendanud muret selle pärast, et paljud lapsed ei saa Kreekas haridust. Selles küsimuses tehti edusamme 2016. aasta augustis, kui võeti vastu seadus nr 4415/2016, mille eesmärk on muu hulgas tagada varjupaigataotlejate lastele psühholoogiline tugi ja haridus ning Kreekasse jääjatele pärast ettevalmistavat üleminekuperioodi ka sujuv lõimumine Kreeka haridussüsteemi. See õigusraamistik tuleb täielikult ja tulemuslikult rakendada võimalikult kiiresti. Pealegi on saatjata alaealiste olukord mõne vabaühenduse sõnul üldiselt ebakindel – mõne sõnul hoitakse lapsi sobiva majutuskoha leidmiseni endiselt kaua kinnipidamisasutuses ülerahvastatud ja antisanitaarsetes tingimustes, kus neil ei ole esindajat ega õigusabi (27). Nagu kirjas põhjenduses nr 11, on alaealistele sobiva majutuse puudumine oluline probleem, mis tuleb kiiresti lahendada. |
| --- | --- |

(27)

Vabaühendused on väljendanud muret selle pärast, et paljud lapsed ei saa Kreekas haridust. Selles küsimuses tehti edusamme 2016. aasta augustis, kui võeti vastu seadus nr 4415/2016, mille eesmärk on muu hulgas tagada varjupaigataotlejate lastele psühholoogiline tugi ja haridus ning Kreekasse jääjatele pärast ettevalmistavat üleminekuperioodi ka sujuv lõimumine Kreeka haridussüsteemi. See õigusraamistik tuleb täielikult ja tulemuslikult rakendada võimalikult kiiresti. Pealegi on saatjata alaealiste olukord mõne vabaühenduse sõnul üldiselt ebakindel – mõne sõnul hoitakse lapsi sobiva majutuskoha leidmiseni endiselt kaua kinnipidamisasutuses ülerahvastatud ja antisanitaarsetes tingimustes, kus neil ei ole esindajat ega õigusabi (27). Nagu kirjas põhjenduses nr 11, on alaealistele sobiva majutuse puudumine oluline probleem, mis tuleb kiiresti lahendada.

| (28) | Euroopa Komisjon on andnud Kreekale hulgaliselt rahalisi vahendeid, et toetada riigi jõupingutusi viia oma varjupaigasüsteem kooskõlla ELi nõuetega. Alates 2015. aasta algusest on siseküsimuste fondide (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi) kaudu antud Kreekale kas otse Kreeka ametiasutustele või liidu asutuste ja Kreekas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu kokku 352 miljonit eurot erakorralist abi. Sellest 90 miljonit eurot anti 2016. aasta juulis otse Kreeka ametiasutustele, et suurendada nende võimet parandada pagulaste majutuskeskustes elamistingimusi ja anda esmaseid tervishoiuteenuseid ning osutada vastuvõtu ja tervishoiuteenuseid ka sisserändajatele. Samuti antakse hiljuti loodud erakorralise toetuse vahendi kaudu märkimisväärselt raha (umbes 198 mln eurot) humanitaarabi partnerorganisatsioonidele, et rahuldada sisserändajate ja pagulaste põhivajadusi. See toetus aitab kaasa komisjoni, Kreeka ametiasutuste ja asjaomaste sidusrühmade poolt kohapealse humanitaarolukorraga tegelemiseks välja töötatud hädaolukorras toimimise kava elluviimisele ning ELi ja Türgi avalduse rakendamisele. |
| --- | --- |

(28)

Euroopa Komisjon on andnud Kreekale hulgaliselt rahalisi vahendeid, et toetada riigi jõupingutusi viia oma varjupaigasüsteem kooskõlla ELi nõuetega. Alates 2015. aasta algusest on siseküsimuste fondide (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi) kaudu antud Kreekale kas otse Kreeka ametiasutustele või liidu asutuste ja Kreekas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu kokku 352 miljonit eurot erakorralist abi. Sellest 90 miljonit eurot anti 2016. aasta juulis otse Kreeka ametiasutustele, et suurendada nende võimet parandada pagulaste majutuskeskustes elamistingimusi ja anda esmaseid tervishoiuteenuseid ning osutada vastuvõtu ja tervishoiuteenuseid ka sisserändajatele. Samuti antakse hiljuti loodud erakorralise toetuse vahendi kaudu märkimisväärselt raha (umbes 198 mln eurot) humanitaarabi partnerorganisatsioonidele, et rahuldada sisserändajate ja pagulaste põhivajadusi. See toetus aitab kaasa komisjoni, Kreeka ametiasutuste ja asjaomaste sidusrühmade poolt kohapealse humanitaarolukorraga tegelemiseks välja töötatud hädaolukorras toimimise kava elluviimisele ning ELi ja Türgi avalduse rakendamisele.

| (29) | See erakorraline toetus antakse lisaks 509 miljonile eurole, mis eraldati Kreekale ajavahemikuks 2014–2020 tema Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi abil rakendatavate riiklike programmide kaudu, mis teeb Kreekast ELi liikmesriikide seas suurima siseküsimuste valdkonna fondide kasutaja. |
| --- | --- |

(29)

See erakorraline toetus antakse lisaks 509 miljonile eurole, mis eraldati Kreekale ajavahemikuks 2014–2020 tema Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi abil rakendatavate riiklike programmide kaudu, mis teeb Kreekast ELi liikmesriikide seas suurima siseküsimuste valdkonna fondide kasutaja.

| (30) | Kreeka peaks tagama, et selliseid vahendeid kasutatakse täiel määral kõige tõhusamal ja tulemuslikumal viisil ning viivituseta. Selleks tuleks kiiremas korras lõpule viia siseküsimuste valdkonna fondide (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi) abil rakendatavate Kreeka riiklike programmide läbivaatamine ja uute prioriteetidega kohandamine. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi kasutamise riikliku programmi läbivaatamine on lõpule jõudmas – enne peatset vastuvõtmist on vaja veel lahendada mõni küsimus. Sisejulgeolekufondi kasutamise riikliku programmi läbivaatamine nii kaugel ei ole, aga programmi läbivaadatud versioon tuleks esitada komisjonile ametlikuks konsulteerimiseks võimalikult kiiresti. Seoses nende vahendite haldamise eest vastutava ametiga (see kohustus on üle antud haldusreformi- ja siseministeeriumilt majandus- arengu- ja turismiministeeriumile) peaks Kreeka nüüd õiguslikus aluses sätestatud nõuete kohaselt viivitamata teada andma uue vastutava ameti ametlikust määramise lõpuleviimisest. |
| --- | --- |

(30)

Kreeka peaks tagama, et selliseid vahendeid kasutatakse täiel määral kõige tõhusamal ja tulemuslikumal viisil ning viivituseta. Selleks tuleks kiiremas korras lõpule viia siseküsimuste valdkonna fondide (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi) abil rakendatavate Kreeka riiklike programmide läbivaatamine ja uute prioriteetidega kohandamine. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi kasutamise riikliku programmi läbivaatamine on lõpule jõudmas – enne peatset vastuvõtmist on vaja veel lahendada mõni küsimus. Sisejulgeolekufondi kasutamise riikliku programmi läbivaatamine nii kaugel ei ole, aga programmi läbivaadatud versioon tuleks esitada komisjonile ametlikuks konsulteerimiseks võimalikult kiiresti. Seoses nende vahendite haldamise eest vastutava ametiga (see kohustus on üle antud haldusreformi- ja siseministeeriumilt majandus- arengu- ja turismiministeeriumile) peaks Kreeka nüüd õiguslikus aluses sätestatud nõuete kohaselt viivitamata teada andma uue vastutava ameti ametlikust määramise lõpuleviimisest.

| (31) | Nagu nenditakse komisjoni 4. märtsi 2016. aasta teatises „Tagasi Schengeni juurde“, (28) on täielikult toimiva Dublini süsteemi tagamine lahutamatu osa suurematest jõupingutustest, mida on vaja varjupaiga-, rände- ja piiripoliitika stabiliseerimiseks. Need jõupingutused peaksid viima Schengeni ala normaalse toimimise taastumiseni. Sellepärast peab Kreeka kiiremas korras rakendama siin soovituses mainitud veel võtmata meetmed. Samal ajal peaks olema tähtis Dublini süsteemi reformimine solidaarsuse eesmärgist lähtudes ja koormuse liikmesriikide vahel õiglase jagamise alusel, nagu komisjon välja pakkus (29). Läbirääkimised ettepaneku üle veel käivad. |
| --- | --- |

(31)

Nagu nenditakse komisjoni 4. märtsi 2016. aasta teatises „Tagasi Schengeni juurde“, (28) on täielikult toimiva Dublini süsteemi tagamine lahutamatu osa suurematest jõupingutustest, mida on vaja varjupaiga-, rände- ja piiripoliitika stabiliseerimiseks. Need jõupingutused peaksid viima Schengeni ala normaalse toimimise taastumiseni. Sellepärast peab Kreeka kiiremas korras rakendama siin soovituses mainitud veel võtmata meetmed. Samal ajal peaks olema tähtis Dublini süsteemi reformimine solidaarsuse eesmärgist lähtudes ja koormuse liikmesriikide vahel õiglase jagamise alusel, nagu komisjon välja pakkus (29). Läbirääkimised ettepaneku üle veel käivad.

| (32) | Kreeka esitatud regulaarsed aruanded edusammudest nende meetmete rakendamisel ja muu asjakohane teave (kaasa arvatud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt ja teistelt asjaomastelt organisatsioonidelt saadav teave) on väga vajalikud, et korralikult hinnata, kas on loodud piisavad tingimused, et liikmesriigid saaksid taas alustada individuaalseid Kreekale üleandmisi Dublini määruse alusel, võttes arvesse, et üleandmiste maht ja üle antavate isikute kategooriad peaksid vastama konkreetsetele edusammudele. Kreeka peaks esitama 31. oktoobriks 2016 värske aruande, nagu kirjas siin soovituses. |
| --- | --- |

(32)

Kreeka esitatud regulaarsed aruanded edusammudest nende meetmete rakendamisel ja muu asjakohane teave (kaasa arvatud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt ja teistelt asjaomastelt organisatsioonidelt saadav teave) on väga vajalikud, et korralikult hinnata, kas on loodud piisavad tingimused, et liikmesriigid saaksid taas alustada individuaalseid Kreekale üleandmisi Dublini määruse alusel, võttes arvesse, et üleandmiste maht ja üle antavate isikute kategooriad peaksid vastama konkreetsetele edusammudele. Kreeka peaks esitama 31. oktoobriks 2016 värske aruande, nagu kirjas siin soovituses.

| (33) | Komisjon tunnustab olulisi edusamme, mida Kreeka on pärast kahe soovituse vastuvõtmist komisjoni, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti, liikmesriikide ning rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide abiga varjupaigasüsteemi toimimise parandamisel teinud. Kreeka on teinud korralikult toimiva varjupaigasüsteemi jaoks hädavajaliku institutsionaalse ja juriidilise struktuuri loomisel märkimisväärseid jõupingutusi. Komisjon tunnustab eriti Kreeka olulisi samme enamiku ebaseaduslike sisserändajate eelregistreerimise kaudu kas varjupaika või tagasisaatmismenetlusse suunamisel. Samuti on Kreeka suurendanud üldist vastuvõtuvõimekust ja varjupaigateenistuse võimekust, vähendanud märgatavalt viibiva menetlusega edasikaebuste arvu, loonud uued apellatsioonikomiteed ning võtnud vastu õigusraamistiku tasuta õigusabi ja alaealistele riikliku hariduse võimaldamise jaoks. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon tunnustab olulisi edusamme, mida Kreeka on pärast kahe soovituse vastuvõtmist komisjoni, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti, liikmesriikide ning rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide abiga varjupaigasüsteemi toimimise parandamisel teinud. Kreeka on teinud korralikult toimiva varjupaigasüsteemi jaoks hädavajaliku institutsionaalse ja juriidilise struktuuri loomisel märkimisväärseid jõupingutusi. Komisjon tunnustab eriti Kreeka olulisi samme enamiku ebaseaduslike sisserändajate eelregistreerimise kaudu kas varjupaika või tagasisaatmismenetlusse suunamisel. Samuti on Kreeka suurendanud üldist vastuvõtuvõimekust ja varjupaigateenistuse võimekust, vähendanud märgatavalt viibiva menetlusega edasikaebuste arvu, loonud uued apellatsioonikomiteed ning võtnud vastu õigusraamistiku tasuta õigusabi ja alaealistele riikliku hariduse võimaldamise jaoks.

| (34) | Sellegipoolest on Kreeka olukord endiselt raske suure uute varjupaigataotluste arvu tõttu, mis on tingitud eelregistreerimise kasutussevõtust ja ebaseaduslike sisserändajate pidevast sissevoolust, kuigi see on 2016. aasta märtsile eelneva ajaga võrreldes vähenenud. Peale selle on vaja veel teha palju tähtsat, et parandada Kreeka varjupaigasüsteemis veel alles jäänud süsteemseid puudusi, eriti suurendada võimekust. Edasisest edenemisest olenevalt tuleks Dublini määruse kohaste üleandmiste taasalustamisel Kreekasse arvestada sellise keerulise olukorra mõju varjupaigasüsteemi üldisele toimimisele, mistõttu peaks need algama järg-järgult, üksikjuhtumite kaupa. Sellega seoses tuleb vältida Kreeka ülekoormamist. |
| --- | --- |

(34)

Sellegipoolest on Kreeka olukord endiselt raske suure uute varjupaigataotluste arvu tõttu, mis on tingitud eelregistreerimise kasutussevõtust ja ebaseaduslike sisserändajate pidevast sissevoolust, kuigi see on 2016. aasta märtsile eelneva ajaga võrreldes vähenenud. Peale selle on vaja veel teha palju tähtsat, et parandada Kreeka varjupaigasüsteemis veel alles jäänud süsteemseid puudusi, eriti suurendada võimekust. Edasisest edenemisest olenevalt tuleks Dublini määruse kohaste üleandmiste taasalustamisel Kreekasse arvestada sellise keerulise olukorra mõju varjupaigasüsteemi üldisele toimimisele, mistõttu peaks need algama järg-järgult, üksikjuhtumite kaupa. Sellega seoses tuleb vältida Kreeka ülekoormamist.

| (35) | Siin soovituses on kirjas meetmed, mida Kreeka ametiasutused peavad võtma või jätkama, et Dublini määruse kohased üleandmised saaksid 2016. aasta detsembri lõpuks järkjärguliselt taas alata. Seda eesmärki silmas pidades peaks Kreeka tegema kiiresti kõik siin soovituses nimetatu. Komisjon kavatseb edusammud üle vaadata ja uued soovitused esitada 2016. aasta detsembris. Neis soovitustes oleks kirjas, milline on komisjoni arvates Dublini määruse kohaste üleandmiste järkjärgulise taasalustamise sobiv maht ja olemus (eriti võttes arvesse haavatavatele taotlejatele omaseid vajadusi) ning kuidas üleandmisi tihedas koostöös Kreeka ametiasutustega hallata. |
| --- | --- |

(35)

Siin soovituses on kirjas meetmed, mida Kreeka ametiasutused peavad võtma või jätkama, et Dublini määruse kohased üleandmised saaksid 2016. aasta detsembri lõpuks järkjärguliselt taas alata. Seda eesmärki silmas pidades peaks Kreeka tegema kiiresti kõik siin soovituses nimetatu. Komisjon kavatseb edusammud üle vaadata ja uued soovitused esitada 2016. aasta detsembris. Neis soovitustes oleks kirjas, milline on komisjoni arvates Dublini määruse kohaste üleandmiste järkjärgulise taasalustamise sobiv maht ja olemus (eriti võttes arvesse haavatavatele taotlejatele omaseid vajadusi) ning kuidas üleandmisi tihedas koostöös Kreeka ametiasutustega hallata.

| (36) | Vastutus üksikjuhtudel üleandmiste taasalustamise üle otsustamise eest jääb täielikult liikmesriikide ametiasutustele ja kohtutele, kes võivad esitada Euroopa Kohtule eelotsusetaotlusi Dublini määruse tõlgendamise kohta, |
| --- | --- |

(36)

Vastutus üksikjuhtudel üleandmiste taasalustamise üle otsustamise eest jääb täielikult liikmesriikide ametiasutustele ja kohtutele, kes võivad esitada Euroopa Kohtule eelotsusetaotlusi Dublini määruse tõlgendamise kohta,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE SOOVITUSE:

Vastuvõtutingimused ja -kohad

| 1. | Kreeka peaks jätkama jõupingutusi selle nimel, et vastuvõtukohad oleksid kõigi tema territooriumil olevate rahvusvahelise kaitse taotlejate majutamiseks piisavad ning nendes olevad tingimused vastaksid ELi õiguse ehk täpsemalt direktiivi 2013/33/EL nõuetele. Esmajärjekorras peaks Kreeka tegema järgmist:






  a) | viima ellu kavad, mis on seotud alaliste avatud vastuvõtukohtadega, kuhu mahuvad varjupaigamenetluse ajaks kõik sinna saabuvad või tõenäoliselt saabuvad rahvusvahelise kaitse taotlejad ja nende ülalpeetavad; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

viima ellu kavad, mis on seotud alaliste avatud vastuvõtukohtadega, kuhu mahuvad varjupaigamenetluse ajaks kõik sinna saabuvad või tõenäoliselt saabuvad rahvusvahelise kaitse taotlejad ja nende ülalpeetavad;

| b) | looma vajalikud lisamajutuskohad saatjata alaealistele, et sellised varjupaigataotlejad pandaks kohe sobivasse majutuskohta, mitte ei hoita nõuetele mittevastavates tingimustes kinnipidamiskohas, ning tagama nende kohtade eest hoolitsemise; |
| --- | --- |

b)

looma vajalikud lisamajutuskohad saatjata alaealistele, et sellised varjupaigataotlejad pandaks kohe sobivasse majutuskohta, mitte ei hoita nõuetele mittevastavates tingimustes kinnipidamiskohas, ning tagama nende kohtade eest hoolitsemise;

| c) | rakendama tulemuslikult uued õigusaktid alaealistele riikliku hariduse võimaldamise kohta varjupaigamenetluse ajal; |
| --- | --- |

c)

rakendama tulemuslikult uued õigusaktid alaealistele riikliku hariduse võimaldamise kohta varjupaigamenetluse ajal;

| d) | tagama taotlejatele vajalikud tervishoiuteenused (sh vähemalt erakorralise arstiabi ning hädavajaliku haiguste ja raskete vaimsete häirete ravi). |
| --- | --- |

d)

tagama taotlejatele vajalikud tervishoiuteenused (sh vähemalt erakorralise arstiabi ning hädavajaliku haiguste ja raskete vaimsete häirete ravi).

Samuti võiks Kreeka jälgida, et alaliste kohtade kõrval oleks ka sobival arvul kasutusvalmis või kiiresti kasutusvalmis seatavaid ajutisi vastuvõtukohti, et oleks võimalik majutada vastuvõetavatesse tingimustesse ootamatult suuremat hulka saabuvaid rahvusvahelise kaitse taotlejaid ja nende ülalpeetavaid.

Kreeka ametiasutused peaksid põhjalikult analüüsima, kui suur ja milline peab olema nende vastuvõtmissuutlikkus, ning seda hinnangut pidevalt ajakohastama. Samuti peaksid Kreeka ametiasutused tagama kõigi vastuvõtukohtade (sh esmase vastuvõtu keskuste) pideva haldamise ja koordineerimise ning tagama, et vastutavatel ministeeriumidel oleks selleks piisavad vahendid.

Esimese astme varjupaigamenetluse kättesaadavus ja vahendid

| 2. | Kreeka peaks jätkama jõupingutusi selle nimel, et varjupaigamenetlus oleks kõigile rahvusvahelise kaitse taotlejatele reaalselt kättesaadav, tehes eelkõige järgmist:






  a) | teeb kindlaks, mitu varjupaigateenistuse töötajat on tõenäoliselt vaja, et menetleda vastuvõetud varjupaigataotlused varjupaigamenetluste direktiivis 2013/32/EL sätestatud tähtaegadeks; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

teeb kindlaks, mitu varjupaigateenistuse töötajat on tõenäoliselt vaja, et menetleda vastuvõetud varjupaigataotlused varjupaigamenetluste direktiivis 2013/32/EL sätestatud tähtaegadeks;

| b) | kiirendab kohe töötajate palkamist varjupaigateenistusse, et saaks võimalikult kiiresti tõhusalt ja õigeks ajaks käsitleda kõiki rahvusvahelise kaitse taotlusi; |
| --- | --- |

b)

kiirendab kohe töötajate palkamist varjupaigateenistusse, et saaks võimalikult kiiresti tõhusalt ja õigeks ajaks käsitleda kõiki rahvusvahelise kaitse taotlusi;

| c) | asutab rohkem piirkondlikke varjupaigaameteid – Lérose piirkonda ning Kreetasse (Irákleio linna), Tessaaliasse ja Ípeirosesse (Volose ja Ioannina linna) – ning ülendab Lérose ja Lääne-Kreeka (Pátra linna) olemasolevad varjupaigaüksused piirkondlikeks varjupaigaametiteks, nagu seaduses ette nähtud. |
| --- | --- |

c)

asutab rohkem piirkondlikke varjupaigaameteid – Lérose piirkonda ning Kreetasse (Irákleio linna), Tessaaliasse ja Ípeirosesse (Volose ja Ioannina linna) – ning ülendab Lérose ja Lääne-Kreeka (Pátra linna) olemasolevad varjupaigaüksused piirkondlikeks varjupaigaametiteks, nagu seaduses ette nähtud.

Punktis a nimetatud vajaduste hinnangut tuleb pidevalt ajakohastada ja see peab sisaldama palgatud töötajate arvu.

Apellatsiooniamet

| 3. | Kreeka peaks jätkama jõupingutusi selle nimel, et õiguskaitsevahend oleks kõigile rahvusvahelise kaitse taotlejatele reaalselt kättesaadav, tagades eelkõige järgmise:






  a) | uue apellatsiooniameti täielik toimimine, luues sobival arvul apellatsioonikomiteid; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

uue apellatsiooniameti täielik toimimine, luues sobival arvul apellatsioonikomiteid;

| b) | piisaval arvul personali apellatsiooniameti ja -komiteede jaoks, et nad suudaks toime tulla kõigi ootel olevate ja tulevaste apellatsioonkaebustega (sh ELi ja Türgi avaldusega seotud); |
| --- | --- |

b)

piisaval arvul personali apellatsiooniameti ja -komiteede jaoks, et nad suudaks toime tulla kõigi ootel olevate ja tulevaste apellatsioonkaebustega (sh ELi ja Türgi avaldusega seotud);

| c) | kõigi ootel olevate haldusotsuse õigusliku läbivaatamise taotluste menetlemine niipea kui võimalik, aga kindlasti 2016. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

c)

kõigi ootel olevate haldusotsuse õigusliku läbivaatamise taotluste menetlemine niipea kui võimalik, aga kindlasti 2016. aasta lõpuks.

Kreeka ametiasutused peaksid täieliku ja pideva vajaduste hindamise alusel kindlaks tegema, mitut apellatsioonikomiteed uus apellatsiooniamet vajab kõigi rahvusvahelise kaitse taotlejate esitatud kaebuste menetlemiseks ning kui palju töötajaid on komiteede sujuva töö jätkamiseks vaja.

Õigusabi

| 4. | Kreeka peaks jälgima, et tasuta õigusabi saamise õigusraamistik oleks reaalselt tulemuslik ja kõik varjupaigataotlejad saavad rahvusvahelise kaitse taotluse kohta tehtud haldusotsuste õigusliku ülevaatamise jaoks vajalikku õigusabi. Kreeka peaks eelkõige






  a) | rakendama tulemuslikult ministri otsuse tasuta õigusabiteenuste osutamise kohta; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

rakendama tulemuslikult ministri otsuse tasuta õigusabiteenuste osutamise kohta;

| b) | koostama kiiresti selliste advokaatide registri lepingu, kes võivad Kreekas taotlejatele neid teenuseid apellatsioonietapis osutada. |
| --- | --- |

b)

koostama kiiresti selliste advokaatide registri lepingu, kes võivad Kreekas taotlejatele neid teenuseid apellatsioonietapis osutada.

Saatjata alaealiste ja haavatavate isikute kohtlemine varjupaigamenetluses

| 5. | Kreeka peaks tagama haavatavate taotlejate (sh saatjata alaealiste) tuvastamise ja käsitlemise struktuuride loomise. Kreeka peaks eelkõige






  a) | seadma kiiremas korras sisse sobiva eestkostemenetluse, võttes vastu asjaomaste seaduse nr 4375/2016 kohaste sätete rakendamiseks vajaliku presidendi dekreedi; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

seadma kiiremas korras sisse sobiva eestkostemenetluse, võttes vastu asjaomaste seaduse nr 4375/2016 kohaste sätete rakendamiseks vajaliku presidendi dekreedi;

| b) | tegema kindlaks ja võtma vastuvõtu direktoraati ja saatjata alaealiste kaitse osakonda tööle vajalikud töötajad, et anda kiiresti liidu varjupaigaküsimusi käsitleva õigustiku kohaselt perekondade otsimiseks ja õiguslikuks esindamiseks vajalikud tagatised; |
| --- | --- |

b)

tegema kindlaks ja võtma vastuvõtu direktoraati ja saatjata alaealiste kaitse osakonda tööle vajalikud töötajad, et anda kiiresti liidu varjupaigaküsimusi käsitleva õigustiku kohaselt perekondade otsimiseks ja õiguslikuks esindamiseks vajalikud tagatised;

| c) | tagama, et menetluslike ja vastuvõtu erivajadustega taotlejate tuvastamise menetlused rakendatakse nii, et neile taotlejatele antakse vajalikku psühhosotsiaalset tuge, eriti siis, kui nad võivad olla seksuaalse vägivalla ja ärakasutamise või inimkaubanduse ohvrid. |
| --- | --- |

c)

tagama, et menetluslike ja vastuvõtu erivajadustega taotlejate tuvastamise menetlused rakendatakse nii, et neile taotlejatele antakse vajalikku psühhosotsiaalset tuge, eriti siis, kui nad võivad olla seksuaalse vägivalla ja ärakasutamise või inimkaubanduse ohvrid.

ELi rahaliste vahendite kasutamine riiklikes programmides

| 6. | Kreeka peaks tagama, et eraldatavad olulised ELi vahendid kasutatakse täielikult ära, võttes eelkõige ilma edasise viivituseta kasutusele oma Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi riiklike programmide raames olemasolevad vahendid ja uurides täiendavat rahastamist struktuurifondidest. Sellega seoses peaks Kreeka kiiresti viima lõpule riiklike programmide läbivaatamise, et kohandada need paremini uute prioriteetidega ning õiguslikus aluses sätestatud nõuete kohaselt viivitamata teada andma uue vastutava ameti ametliku määramise lõpuleviimisest. |
| --- | --- |

6.

Aruandlus võetud meetmete kohta

| 7. | Kreekal palutakse esitada 31. oktoobriks 2016 aruanne käesoleva, 15. juuni ja 10. veebruari 2016. aasta soovituse rakendamise edenemise kohta. Konkreetsemalt peaks aruanne sisaldama siin soovituses välja toodud puuduste kõrvaldamise meetmete kirjeldust (sh kuidas Kreeka ametiasutused on võtnud või kavatsevad võtta kasutusele soovituse punktides 1–5 nimetatud inim- ja materiaalsed ressursid). Samuti peaks aruandes olema soovituse punktides 1–3 nimetatud pideva vajaduste hindamise tulemused. Ka peaks aruanne sisaldama järgmist teavet:






  a) | rahvusvahelise kaitse taotlejate majutamiseks olemasolev ja kavandatav alalise ja ajutise vastuvõtu kogusuutlikkus ning selle olemus; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

rahvusvahelise kaitse taotlejate majutamiseks olemasolev ja kavandatav alalise ja ajutise vastuvõtu kogusuutlikkus ning selle olemus;

| b) | esimese astme menetluse ootel olevate varjupaigataotluste koguarv; |
| --- | --- |

b)

esimese astme menetluse ootel olevate varjupaigataotluste koguarv;

| c) | põhjalikud andmed kõigi ootel apellatsioonkaebuste ning uute apellatsioonikomiteede ja vanade apellatsioonikomiteede poolt teise astme menetluses välja antud otsuste (sh lubatavuse juhtumid) kohta; |
| --- | --- |

c)

põhjalikud andmed kõigi ootel apellatsioonkaebuste ning uute apellatsioonikomiteede ja vanade apellatsioonikomiteede poolt teise astme menetluses välja antud otsuste (sh lubatavuse juhtumid) kohta;

| d) | varjupaigateenistuses registreeritud taotluste menetlemiseks ning vastuvõtu direktoraadi olemasolevate ja tööle võtta plaanitavate töötajate koguarv ning |
| --- | --- |

d)

varjupaigateenistuses registreeritud taotluste menetlemiseks ning vastuvõtu direktoraadi olemasolevate ja tööle võtta plaanitavate töötajate koguarv ning

| e) | nende komiteede arv, mille apellatsiooniamet on järk-järgult tööle pannud, ning praeguste ja tööle võtta plaanitavate töötajate koguarv. |
| --- | --- |

e)

nende komiteede arv, mille apellatsiooniamet on järk-järgult tööle pannud, ning praeguste ja tööle võtta plaanitavate töötajate koguarv.

Brüssel, 28. september 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dimitris AVRAMOPOULOS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).

1

(2)  
  M.S.S vs Belgia ja Kreeka (nr 30696/09) ning NS vs Secretary of State for the Home Department (C-411/10 ja C-493/10).

2

M.S.S vs Belgia ja Kreeka

NS vs Secretary of State for the Home Department

(3)  Nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (ELT L 50, 25.2.2003, lk 1). Asendatud määrusega (EL) nr 604/2013.

3

(4)  Frontexi andmed, 12. september 2016.

4

(5)  ELi ja Türgi avaldus, 18. märts 2016.

5

(6)  Vt komisjoni eduaruanded ELi ja Türgi avalduse rakendamise kohta http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm

6

(7)  http://www.media.gov.gr/index.php, kättesaadav 27. septembrist 2016.

7

(8)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Kuues aruanne ümberpaigutamise ja ümberasustamise kohta“, COM(2016) 636 final.

8

final

(9)  Komisjoni 10. veebruari 2016. aasta soovitus, mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt (C(2016) 871 final).

9

final

(10)  Komisjoni 15. juuni 2016. aasta soovitus, mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt (C(2016) 3805 final).

10

final

(11)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/EN-01.08.2016-Press-Release-end-pre-registration.pdf.

11

(12)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/Preregistration-data_template_5_EN_EXTERNAL.pdf.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (ELT L 180, 29.6.2013, lk 96).

14

(15)  
  „Seadus nr 4375/2016, mis käsitleb varjupaigateenistuse, apellatsiooniameti ning vastuvõtu- ja identimisteenistuse struktuuri ja toimimist, vastuvõtu üldsekretariaadi loomist, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/32/EL (rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (uuesti sõnastatud)) ülevõtmist ja muid sätteid“, kättesaadav aadressil http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.

15

Selleks et Kreeka ametiasutustel oleks võimalik rakendada seadust tervikuna, on vaja vastu võtta rakendusaktid ministri või ministrite otsuste vormis.

(16)  http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

16

(17)  https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

17

(18)  http://www.media.gov.gr/index.php.

18

http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1.

Need ajutised erakorralised ja alalised vastuvõtukohad asuvad esmase vastuvõtu keskustes Egeuse mere saartel ja ka mandril.

(19)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

19

(20)  Kuigi eesõigus antakse ümberpaigutamistingimustele vastavatele taotlejatele, saavad meetmetest kasu ka rahvusvahelise kaitse taotlejad, kes ootavad Dublini määruse kohast taasühinemist oma pereliikmetega teises ELi liikmesriigis, ja isikud, kes taotlevad varjupaika Kreekas, eelkõige haavatavad isikud (saatjata ja perekonnast eraldatud lapsed, puudega isikud, eakad, üksikvanemad, kroonilisi haigusi põdevad inimesed, rasedad jne).

20

(21)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

21

(22)  Seaduse nr 4375/2016 artikli 1 lõige 3.

22

(23)  Seaduse nr 4375/2016 artikli 22 lõige 3.

23

(24)  Presidendi dekreedi nr 114/2010 artikkel 28.

24

(25)  Toetusleping allkirjastati 15. juulil 2016.

25

(26)  Ministri otsus 1982/16.2.2016 (ametlik väljaanne, B' 335).

26

(27)  Inimõiguste organisatsioon Human Rights Watch, „Why Are You Keeping Me Here?“ („Miks te mind siin kinni hoiate?“), september 2016 https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

27

(28)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Tegevuskava „Tagasi Schengeni juurde“
  “, COM(2016) 120 final, 4. märts 2016.

28

final

(29)  COM (2016) 270 final.

29

final

---