# Euroopa Liidu L 258/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 258 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik24. september 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 258

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik24. september 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/1712, 7. juuni 2016, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik) regulatiivsete tehniliste standarditega, milles täpsustatakse finantslepinguid käsitlevat miinimumteavet, mida üksikasjalikud andmed peaksid sisaldama, ja asjaolusid, mille korral see nõue tuleks kehtestada (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1713, 20. september 2016, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2016/2017. turustusaasta lõpuni | 8 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1714, 23. september 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 10 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1715, 23. september 2016, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2016. aasta septembri alaperioodiks avatud tariifikvootide raames | 12 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/1716, 20. september 2016, millega nimetatakse ametisse kaks Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja kaks asendusliiget | 15 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2016/1717, 21. september 2016, millega muudetakse otsust EKP/2004/2, millega võetakse vastu Euroopa Keskpanga kodukord (EKP/2016/27) | 17 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/1712, 7. juuni 2016, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik) regulatiivsete tehniliste standarditega, milles täpsustatakse finantslepinguid käsitlevat miinimumteavet, mida üksikasjalikud andmed peaksid sisaldama, ja asjaolusid, mille korral see nõue tuleks kehtestada (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1713, 20. september 2016, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2016/2017. turustusaasta lõpuni

8

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1714, 23. september 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

10

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1715, 23. september 2016, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2016. aasta septembri alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

12

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/1716, 20. september 2016, millega nimetatakse ametisse kaks Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja kaks asendusliiget

15

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2016/1717, 21. september 2016, millega muudetakse otsust EKP/2004/2, millega võetakse vastu Euroopa Keskpanga kodukord (EKP/2016/27)

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 24.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/1712,

7. juuni 2016,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik) regulatiivsete tehniliste standarditega, milles täpsustatakse finantslepinguid käsitlevat miinimumteavet, mida üksikasjalikud andmed peaksid sisaldama, ja asjaolusid, mille korral see nõue tuleks kehtestada

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012, (1) eriti selle artikli 71 lõiget 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tagamaks, et pädevatel asutustel ja kriisilahendusasutustel on võimalik direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punkti 100 kohaste finantslepingute andmetele lihtsalt juurde pääseda, kui kohaldatava kriisilahenduse kava või konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kava kohaselt tuleb võtta kriisilahenduse meetmeid seoses direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktis a, b või c osutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu või üksusega, peaksid need asutused nõudma, et krediidiasutused ja investeerimisühingud või üksused säilitaksid kõnealuste lepingute kohta jooksvalt miinimumteavet. See ei tohiks piirata pädevate asutuste või kriisilahendusasutuste võimalust nõuda lisaandmeid, mida tuleb säilitada finantslepinguid käsitlevate üksikasjalike andmete hulgas, ja kehtestada selliseid nõudeid muude direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute või üksuste suhtes, kui see on vajalik põhjaliku ja tulemusliku planeerimise tagamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Tagamaks, et pädevatel asutustel ja kriisilahendusasutustel on võimalik direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punkti 100 kohaste finantslepingute andmetele lihtsalt juurde pääseda, kui kohaldatava kriisilahenduse kava või konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kava kohaselt tuleb võtta kriisilahenduse meetmeid seoses direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktis a, b või c osutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu või üksusega, peaksid need asutused nõudma, et krediidiasutused ja investeerimisühingud või üksused säilitaksid kõnealuste lepingute kohta jooksvalt miinimumteavet. See ei tohiks piirata pädevate asutuste või kriisilahendusasutuste võimalust nõuda lisaandmeid, mida tuleb säilitada finantslepinguid käsitlevate üksikasjalike andmete hulgas, ja kehtestada selliseid nõudeid muude direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute või üksuste suhtes, kui see on vajalik põhjaliku ja tulemusliku planeerimise tagamiseks.

| (2) | Miinimumteave, mida asjaomased krediidiasutused ja investeerimisühingud või üksused peavad finantslepinguid käsitlevate üksikasjalike andmete hulgas säilitama, peaks olema selgelt kindlaks määratud. See ei tohiks piirata pädevate asutuste ja kriisilahendusasutuste kaalutlusõigust otsustada seda vormina kasutada või näha ette vorming, milles nõutav teave tuleb taotluses kehtestatud tähtajaks esitada. |
| --- | --- |

(2)

Miinimumteave, mida asjaomased krediidiasutused ja investeerimisühingud või üksused peavad finantslepinguid käsitlevate üksikasjalike andmete hulgas säilitama, peaks olema selgelt kindlaks määratud. See ei tohiks piirata pädevate asutuste ja kriisilahendusasutuste kaalutlusõigust otsustada seda vormina kasutada või näha ette vorming, milles nõutav teave tuleb taotluses kehtestatud tähtajaks esitada.

| (3) | Kahtluste vältimiseks ei tohiks asjaomaste krediidiasutuste ja investeerimisühingute või üksuste suhtes kehtestatud nõue säilitada finantslepingute kohta üksikasjalikke andmeid mõjutada pädevate asutuste ja kriisilahendusasutuste õigust nõuda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (2) artikliga 81 ja direktiivi 2014/59/EL artikli 71 lõikega 7 vajalikku teavet kauplemisteabehoidlatelt. |
| --- | --- |

(3)

Kahtluste vältimiseks ei tohiks asjaomaste krediidiasutuste ja investeerimisühingute või üksuste suhtes kehtestatud nõue säilitada finantslepingute kohta üksikasjalikke andmeid mõjutada pädevate asutuste ja kriisilahendusasutuste õigust nõuda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (2) artikliga 81 ja direktiivi 2014/59/EL artikli 71 lõikega 7 vajalikku teavet kauplemisteabehoidlatelt.

| (4) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (5) | Euroopa Pangandusjärelevalve on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Pangandusjärelevalve on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nõue säilitada üksikasjalikke andmeid finantslepingute kohta

1.   Pädev asutus või kriisilahendusasutus kohustab direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud krediidiasutust või investeerimisühingut või üksust säilitama finantslepingute kohta üksikasjalikke andmeid, kui kriisilahenduse kava või konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kava kohaselt tuleb seoses asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu või üksusega võtta kriisilahenduse tingimuste täitmise korral kriisilahenduse meetmeid.

2.   Kui see on põhjaliku ja tulemusliku planeerimise tagamiseks vajalik, võivad pädevad asutused ja kriisilahendusasutused kehtestada lõikes 1 osutatud nõuded selliste direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute või üksuste suhtes, mida käesoleva artikli lõige 1 ei hõlma.

Artikkel 2

Finantslepinguid käsitlev miinimumteave, mida üksikasjalikud andmed peavad sisaldama

1.   Krediidiasutus või investeerimisühing või üksus, mis on artikli 1 kohaselt kohustatud säilitama üksikasjalikke andmeid finantslepingute kohta, säilitab jooksvalt iga sellise finantslepingu kohta, mille kohta ta andmeid säilitab, lisas loetletud miinimumteavet.

2.   Lõikes 1 osutatud krediidiasutus või investeerimisühing või üksus teeb pädeva asutuse või kriisilahendusasutuse taotluse korral taotluses nõutava teabe finantslepingute kohta taotluse esitanud asutusele kättesaadavaks ja edastab selle taotluses määratud tähtajaks.

3.   Kui lisas esitatud andmeväli ei ole teatavat liiki finantslepingute puhul asjakohane ja lõikes 1 osutatud krediidiasutus või investeerimisühing või üksus suudab seda pädevale asutusele või kriisilahendusasutusele tõestada, jäetakse seda andmevälja puudutav teave artikli 1 kohasest nõudest välja.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. juuni 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 190.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

3

---

LISA

Finantslepinguid käsitlev miinimumteave, mida üksikasjalikud andmed peavad sisaldama

| | Andmeväli | Selle teabe kirjeldus, mida finantslepinguid käsitlevad üksikasjalikud andmed peavad sisaldama |
| --- | --- | --- |
| | Jagu 1. Finantslepingu pooled |
| 1 | Teabe ajatempel | Andmete lisamise kuupäev ja kellaaeg. |
| 2 | Teise vastaspoole tunnuskoodi liik | Andmeid esitava vastaspoole identifitseerimiseks kasutatava tunnuskoodi liik. |
| 3 | Andmeid esitava vastaspoole tunnuskood | Andmeid esitava vastaspoole kordumatu tunnuskood (võimalusel juriidilise isiku tunnus (LEI)). |
| 4 | Teise vastaspoole tunnuskoodi liik | Teise vastaspoole identifitseerimiseks kasutatava tunnuskoodi liik. |
| 5 | Teise vastaspoole tunnuskood | Finantslepingu teise vastaspoole kordumatu tunnuskood (võimalusel LEI). Andmeväli täidetakse andmeid esitava vastaspoole seisukohast lähtudes. Üksikisiku puhul kasutatakse järjekindlalt kliendi tunnuskoodi. |
| 6 | Andmeid esitava vastaspoole nimi | Andmeid esitava vastaspoole ärinimi.
  Kui andmeid esitava vastaspoole identifitseerimiseks kasutatakse LEId, võib selle andmevälja tühjaks jätta. |
| 7 | Andmeid esitava vastaspoole asukoht | Andmeid esitava vastaspoole registrijärgne asukoht, sh täielik aadress, linn ja riik.
  Kui andmeid esitava vastaspoole identifitseerimiseks kasutatakse LEId, võib selle andmevälja tühjaks jätta. |
| 8 | Teise vastaspoole riik | Selle riigi kood, kus on teise vastaspoole registrijärgne asukoht; kui teine vastaspool on füüsiline isik, märkida elukohariigi kood. |
| 9 | Kohaldatav õigus | Märkida, millist õigust finantslepingu suhtes kohaldatakse. |
| 10 | Lepinguline tunnustamine – allahindamise ja konverteerimise õigus (ainult selliste lepingute korral, mille suhtes kohaldatakse kolmanda riigi õigust ja direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõike 1 kohast lepingulise sätte nõuet) | Direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõike 1 kohane lepinguline säte.
  Kui selline lepinguline säte sisaldub raamlepingus ja seda kohaldatakse kõigi selliste tehingute suhtes, mida asjaomane raamleping reguleerib, võib selle registreerida raamlepingu tasandil. |
| 11 | Lepinguline tunnustamine – lepingu ülesütlemise õiguse peatamine (ainult selliste lepingute korral, mille suhtes kohaldatakse kolmanda riigi õigust) | Lepinguline säte, mille kohaselt võlausaldaja või kohustuse aluseks oleva lepingu pool tunnustab liikmesriigi kriisilahendusasutuse õigust lepingu ülesütlemise õigus peatada.
  Kui selline lepinguline säte sisaldub raamlepingus ja seda kohaldatakse kõigi selliste tehingute suhtes, mida asjaomane raamleping reguleerib, võib selle registreerida raamlepingu tasandil. |
| 12 | Lepinguline tunnustamine – kriisilahendusõigused (ainult selliste lepingute korral, mille suhtes kohaldatakse kolmanda riigi õigust) | Võimalik lepinguline säte, mille kohaselt võlausaldaja või kohustuse aluseks oleva lepingu pool tunnustab liikmesriigi kriisilahendusasutuse õigust kasutada muid kriisilahendusõigusi kui need, mis on määratud kindlaks andmeväljadel 10 ja 11.
  Kui selline lepinguline säte sisaldub raamlepingus ja seda kohaldatakse kõigi selliste tehingute suhtes, mida asjaomane raamleping reguleerib, võib selle registreerida raamlepingu tasandil. |
| 13 | Põhiäriliinid | Märkida, millist äriliini või äriliine finantsleping puudutab, kui see on asjakohane. |
| 14 | Lepingu väärtus | Finantslepingu väärtuse turuhinnas hindamine või mudelipõhine hindamine, mida kasutatakse määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 2 kohaldamisel ja mis esitatakse seoses määruse (EL) nr 648/2012 artikli 9 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud ja rakendusmääruste kohaldamisega. Kliiritud tehingu korral kasutatakse keskse vastaspoole leitud väärtust. |
| 15 | Valuuta, milles väärtus on väljendatud | Finantslepingu väärtuse hindamisel kasutatud valuuta. |
| 16 | Väärtuse hindamise ajatempel | Viimase hindamise kuupäev ja kellaaeg.
  Turuhinnas hindamise korral märkida võrdlushindade avaldamise kuupäev ja kellaaeg. |
| 17 | Väärtuse hindamise liik | Märkida, kas tegemist oli turuhinnas hindamisega, mudelipõhuse hindamisega või keskse vastaspoole esitatud väärtusega. |
| 18 | Tagatus | Märkida, kas vastaspooled on sõlminud tagatislepingu. Kui finantsleping on hõlmatud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 9 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud ja rakendusmääruste kohaste aruandlusnõuetega, esitatakse teave tagatiste kohta vastavalt kõnealustele nõuetele. |
| 19 | Tagatisportfell | Märkida, kas tagatis on antud portfellipõhiselt. Tagatisportfelli puhul arvutatakse tagatis lepingute kogumi netopositsioonide alusel, mitte tehingupõhiselt. |
| 20 | Tagatisportfelli tunnuskood | Kui tagatist kajastatakse portfellipõhiselt, tuleb märkida portfelli kordumatu tunnuskood, mille on kindlaks määranud andmeid esitav vastaspool. |
| 21 | Antud alustamise tagatis | Andmeid esitava vastaspoole poolt teisele vastaspoolele antud alustamise tagatise väärtus.
  Kui alustamise tagatis anti portfellipõhiselt, tuleks andmeväljal esitada portfelliga seoses antud alustamise tagatiste koguväärtus. |
| 22 | Antud alustamise tagatise valuuta | Täpsustada antud alustamise tagatise valuuta. |
| 23 | Antud variatsioonitagatis | Andmeid esitava vastaspoole poolt teisele vastaspoolele antud variatsioonitagatise (k.a rahas arveldamine) väärtus.
  Kui variatsioonitagatis anti portfellipõhiselt, tuleks andmeväljal esitada portfelliga seoses antud variatsioonitagatise koguväärtus. |
| 24 | Antud variatsioonitagatise valuuta | Täpsustada antud variatsioonitagatise valuuta. |
| 25 | Saadud alustamise tagatis | Selle alustamise tagatise väärtus, mille andmeid esitav vastaspool sai teiselt vastaspoolelt.
  Kui alustamise tagatis saadi portfellipõhiselt, tuleks andmeväljal esitada portfelliga seoses saadud alustamise tagatise koguväärtus. |
| 26 | Saadud alustamise tagatise valuuta | Täpsustada saadud alustamise tagatise valuuta. |
| 27 | Saadud variatsioonitagatis | Selle variatsioonitagatise (k.a rahas arveldamine) väärtus, mille andmeid esitav vastaspool sai teiselt vastaspoolelt.
  Kui variatsioonitagatis saadi portfellipõhiselt, tuleks andmeväljal esitada portfelliga seoses saadud variatsioonitagatise koguväärtus. |
| 28 | Saadud variatsioonitagatise valuuta | Täpsustada saadud variatsioonitagatise valuuta. |
| | Jagu 2a. Finantslepingu liik |
| 29 | Finantslepingu liik | Finantslepingu liik vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktile 100. |
| 30 | Finantslepingu tunnuskood | Tehingu ainulaadne tunnuskood, kui finantsleping on hõlmatud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 9 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud ja rakendusmääruste aruandlusnõuetega. Muu finantslepingu korral andmeid esitava vastaspoole määratud tunnuskood. |
| | Jagu 2b. Tehinguandmed |
| 31 | Jõustumiskuupäev | Esitatakse finantslepingust tulenevate kohustuste jõustumise kuupäev. |
| 32 | Tähtaeg | Esitatakse finantslepingu algne lõppkuupäev. Lepingu ennetähtaegset lõpetamist selles andmeväljal ei kajastata. |
| 33 | Lõpetamise kuupäev | Lõpetamise kuupäev, juhul kui asjaomane finantsleping lõpetati ennetähtaegselt.
  Kui see on sama, mis lepingu tähtaeg, jäetakse see andmeväli tühjaks. |
| 34 | Lõpetamisõigus | Märkida, kas teise vastaspoole asjaomase finantslepingu kohane lõpetamisõigus põhineb kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetusel või finantsseisundil.
  Kui selline lepinguline säte sisaldub raamlepingus ja seda kohaldatakse kõigi selliste tehingute suhtes, mida asjaomane raamleping reguleerib, võib selle registreerida raamlepingu tasandil. |
| 35 | Raamlepingu liik | Kui asjaomase finantslepingu puhul kasutati raamlepingut, selle raamlepingu nimi (nt ISDA raamleping, energia ostu ja müügi raamleping, rahvusvaheline FOREXi raamleping, Euroopa raamleping või mis tahes kohalik raamleping). |
| 36 | Raamlepingu versioon | Märkida asjakohasel juhul selle raamlepingu versiooni aasta (nt 1992, 2002), mida asjaomase kajastatud tehingu puhul kasutati. |
| 37 | Tasaarvestuskokkulepe | Kui finantsleping on osa direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 98 määratletud tasaarvestuskokkuleppest, märkida tasaarvestuskokkuleppe kordumatu tähis. |
| 38 | Kohustuse/nõude liik | Märkida, kas finantslepingust tulenevad kohustused






  — | on direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 kohasest kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest täielikult välja jäetud; |

Andmeväli

Selle teabe kirjeldus, mida finantslepinguid käsitlevad üksikasjalikud andmed peavad sisaldama

Jagu 1. Finantslepingu pooled

1

Teabe ajatempel

Andmete lisamise kuupäev ja kellaaeg.

2

Teise vastaspoole tunnuskoodi liik

Andmeid esitava vastaspoole identifitseerimiseks kasutatava tunnuskoodi liik.

3

Andmeid esitava vastaspoole tunnuskood

Andmeid esitava vastaspoole kordumatu tunnuskood (võimalusel juriidilise isiku tunnus (LEI)).

4

Teise vastaspoole tunnuskoodi liik

Teise vastaspoole identifitseerimiseks kasutatava tunnuskoodi liik.

5

Teise vastaspoole tunnuskood

Finantslepingu teise vastaspoole kordumatu tunnuskood (võimalusel LEI). Andmeväli täidetakse andmeid esitava vastaspoole seisukohast lähtudes. Üksikisiku puhul kasutatakse järjekindlalt kliendi tunnuskoodi.

6

Andmeid esitava vastaspoole nimi

Andmeid esitava vastaspoole ärinimi.

Kui andmeid esitava vastaspoole identifitseerimiseks kasutatakse LEId, võib selle andmevälja tühjaks jätta.

7

Andmeid esitava vastaspoole asukoht

Andmeid esitava vastaspoole registrijärgne asukoht, sh täielik aadress, linn ja riik.

Kui andmeid esitava vastaspoole identifitseerimiseks kasutatakse LEId, võib selle andmevälja tühjaks jätta.

8

Teise vastaspoole riik

Selle riigi kood, kus on teise vastaspoole registrijärgne asukoht; kui teine vastaspool on füüsiline isik, märkida elukohariigi kood.

9

Kohaldatav õigus

Märkida, millist õigust finantslepingu suhtes kohaldatakse.

10

Lepinguline tunnustamine – allahindamise ja konverteerimise õigus (ainult selliste lepingute korral, mille suhtes kohaldatakse kolmanda riigi õigust ja direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõike 1 kohast lepingulise sätte nõuet)

Direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõike 1 kohane lepinguline säte.

Kui selline lepinguline säte sisaldub raamlepingus ja seda kohaldatakse kõigi selliste tehingute suhtes, mida asjaomane raamleping reguleerib, võib selle registreerida raamlepingu tasandil.

11

Lepinguline tunnustamine – lepingu ülesütlemise õiguse peatamine (ainult selliste lepingute korral, mille suhtes kohaldatakse kolmanda riigi õigust)

Lepinguline säte, mille kohaselt võlausaldaja või kohustuse aluseks oleva lepingu pool tunnustab liikmesriigi kriisilahendusasutuse õigust lepingu ülesütlemise õigus peatada.

Kui selline lepinguline säte sisaldub raamlepingus ja seda kohaldatakse kõigi selliste tehingute suhtes, mida asjaomane raamleping reguleerib, võib selle registreerida raamlepingu tasandil.

12

Lepinguline tunnustamine – kriisilahendusõigused (ainult selliste lepingute korral, mille suhtes kohaldatakse kolmanda riigi õigust)

Võimalik lepinguline säte, mille kohaselt võlausaldaja või kohustuse aluseks oleva lepingu pool tunnustab liikmesriigi kriisilahendusasutuse õigust kasutada muid kriisilahendusõigusi kui need, mis on määratud kindlaks andmeväljadel 10 ja 11.

Kui selline lepinguline säte sisaldub raamlepingus ja seda kohaldatakse kõigi selliste tehingute suhtes, mida asjaomane raamleping reguleerib, võib selle registreerida raamlepingu tasandil.

13

Põhiäriliinid

Märkida, millist äriliini või äriliine finantsleping puudutab, kui see on asjakohane.

14

Lepingu väärtus

Finantslepingu väärtuse turuhinnas hindamine või mudelipõhine hindamine, mida kasutatakse määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 2 kohaldamisel ja mis esitatakse seoses määruse (EL) nr 648/2012 artikli 9 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud ja rakendusmääruste kohaldamisega. Kliiritud tehingu korral kasutatakse keskse vastaspoole leitud väärtust.

15

Valuuta, milles väärtus on väljendatud

Finantslepingu väärtuse hindamisel kasutatud valuuta.

16

Väärtuse hindamise ajatempel

Viimase hindamise kuupäev ja kellaaeg.

Turuhinnas hindamise korral märkida võrdlushindade avaldamise kuupäev ja kellaaeg.

17

Väärtuse hindamise liik

Märkida, kas tegemist oli turuhinnas hindamisega, mudelipõhuse hindamisega või keskse vastaspoole esitatud väärtusega.

18

Tagatus

Märkida, kas vastaspooled on sõlminud tagatislepingu. Kui finantsleping on hõlmatud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 9 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud ja rakendusmääruste kohaste aruandlusnõuetega, esitatakse teave tagatiste kohta vastavalt kõnealustele nõuetele.

19

Tagatisportfell

Märkida, kas tagatis on antud portfellipõhiselt. Tagatisportfelli puhul arvutatakse tagatis lepingute kogumi netopositsioonide alusel, mitte tehingupõhiselt.

20

Tagatisportfelli tunnuskood

Kui tagatist kajastatakse portfellipõhiselt, tuleb märkida portfelli kordumatu tunnuskood, mille on kindlaks määranud andmeid esitav vastaspool.

21

Antud alustamise tagatis

Andmeid esitava vastaspoole poolt teisele vastaspoolele antud alustamise tagatise väärtus.

Kui alustamise tagatis anti portfellipõhiselt, tuleks andmeväljal esitada portfelliga seoses antud alustamise tagatiste koguväärtus.

22

Antud alustamise tagatise valuuta

Täpsustada antud alustamise tagatise valuuta.

23

Antud variatsioonitagatis

Andmeid esitava vastaspoole poolt teisele vastaspoolele antud variatsioonitagatise (k.a rahas arveldamine) väärtus.

Kui variatsioonitagatis anti portfellipõhiselt, tuleks andmeväljal esitada portfelliga seoses antud variatsioonitagatise koguväärtus.

24

Antud variatsioonitagatise valuuta

Täpsustada antud variatsioonitagatise valuuta.

25

Saadud alustamise tagatis

Selle alustamise tagatise väärtus, mille andmeid esitav vastaspool sai teiselt vastaspoolelt.

Kui alustamise tagatis saadi portfellipõhiselt, tuleks andmeväljal esitada portfelliga seoses saadud alustamise tagatise koguväärtus.

26

Saadud alustamise tagatise valuuta

Täpsustada saadud alustamise tagatise valuuta.

27

Saadud variatsioonitagatis

Selle variatsioonitagatise (k.a rahas arveldamine) väärtus, mille andmeid esitav vastaspool sai teiselt vastaspoolelt.

Kui variatsioonitagatis saadi portfellipõhiselt, tuleks andmeväljal esitada portfelliga seoses saadud variatsioonitagatise koguväärtus.

28

Saadud variatsioonitagatise valuuta

Täpsustada saadud variatsioonitagatise valuuta.

Jagu 2a. Finantslepingu liik

29

Finantslepingu liik

Finantslepingu liik vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktile 100.

30

Finantslepingu tunnuskood

Tehingu ainulaadne tunnuskood, kui finantsleping on hõlmatud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 9 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud ja rakendusmääruste aruandlusnõuetega. Muu finantslepingu korral andmeid esitava vastaspoole määratud tunnuskood.

Jagu 2b. Tehinguandmed

31

Jõustumiskuupäev

Esitatakse finantslepingust tulenevate kohustuste jõustumise kuupäev.

32

Tähtaeg

Esitatakse finantslepingu algne lõppkuupäev. Lepingu ennetähtaegset lõpetamist selles andmeväljal ei kajastata.

33

Lõpetamise kuupäev

Lõpetamise kuupäev, juhul kui asjaomane finantsleping lõpetati ennetähtaegselt.

Kui see on sama, mis lepingu tähtaeg, jäetakse see andmeväli tühjaks.

34

Lõpetamisõigus

Märkida, kas teise vastaspoole asjaomase finantslepingu kohane lõpetamisõigus põhineb kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetusel või finantsseisundil.

Kui selline lepinguline säte sisaldub raamlepingus ja seda kohaldatakse kõigi selliste tehingute suhtes, mida asjaomane raamleping reguleerib, võib selle registreerida raamlepingu tasandil.

35

Raamlepingu liik

Kui asjaomase finantslepingu puhul kasutati raamlepingut, selle raamlepingu nimi (nt ISDA raamleping, energia ostu ja müügi raamleping, rahvusvaheline FOREXi raamleping, Euroopa raamleping või mis tahes kohalik raamleping).

36

Raamlepingu versioon

Märkida asjakohasel juhul selle raamlepingu versiooni aasta (nt 1992, 2002), mida asjaomase kajastatud tehingu puhul kasutati.

37

Tasaarvestuskokkulepe

Kui finantsleping on osa direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 98 määratletud tasaarvestuskokkuleppest, märkida tasaarvestuskokkuleppe kordumatu tähis.

38

Kohustuse/nõude liik

Märkida, kas finantslepingust tulenevad kohustused

—

on direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 kohasest kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest täielikult välja jäetud;

| — | on direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 kohasest kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest osaliselt välja jäetud; |
| --- | --- |

—

on direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 kohasest kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest osaliselt välja jäetud;

| — | ei ole direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 kohasest kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest välja jäetud. |
| --- | --- |

—

ei ole direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 kohasest kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest välja jäetud.

Jagu 2c. Kliiring

39

Kliirimiskohustus

Märkida, kas finantslepingu sõlmimise ajal kuulub asjaomane finantsleping sellisesse börsiväliste tuletisinstrumentide klassi, mille suhtes kehtib kliirimiskohustus, ning kas lepingu mõlema vastaspoole suhtes kehtib määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt kliirimiskohustus.

40

Kliiritud

Märkida, kas kliiring on toimunud.

41

Kliiringu ajatempel

Kliiringu toimumise kellaaeg ja kuupäev.

42

Keskne vastaspool

Kliiritud finantslepingu korral märkida lepingu kliirinud keskse vastaspoole kordumatu tunnuskood.

43

Grupisisene tehing

Märkida, kas finantslepingu puhul on tegemist grupisisese tehinguga määruse (EL) nr 648/2012 artikli 3 tähenduses.

---

| 24.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1713,

20. september 2016,

millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2016/2017. turustusaasta lõpuni

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 139 lõiget 2 ja artikli 144 esimese lõigu punkti g,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 139 lõike 1 esimese lõigu punktile d võib kõnealuse määruse artiklis 136 osutatud kvoodist üle toodetud suhkru või isoglükoosi koguseid eksportida üksnes komisjoni poolt kindlaks määratava koguselise piirangu ulatuses. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 139 lõike 1 esimese lõigu punktile d võib kõnealuse määruse artiklis 136 osutatud kvoodist üle toodetud suhkru või isoglükoosi koguseid eksportida üksnes komisjoni poolt kindlaks määratava koguselise piirangu ulatuses.

| (2) | Kvoodivälise ekspordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelkõige need, milles käsitletakse ekspordilitsentside väljaandmist, on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 951/2006 (2). Turustusaasta kohta kindlaksmääratava koguselise piirangu puhul tuleks siiski arvestada eksporditurgude võimalusi. |
| --- | --- |

(2)

Kvoodivälise ekspordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelkõige need, milles käsitletakse ekspordilitsentside väljaandmist, on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 951/2006 (2). Turustusaasta kohta kindlaksmääratava koguselise piirangu puhul tuleks siiski arvestada eksporditurgude võimalusi.

| (3) | Teatavate ELi suhkru- ja isoglükoositootjate jaoks on Euroopa Liidust eksportimine nende majandustegevuse oluline osa ning neil on olemas traditsioonilised turud väljaspool Euroopa Liitu. Suhkru ja isoglükoosi eksportimine nendele turgudele võib olla majanduslikult elujõuline ka ilma eksporditoetusi andmata. Seetõttu tuleb kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi ekspordile määrata koguseline piirang, et asjaomased ELi tootjad võiksid jätkata tarneid oma traditsioonilistele turgudele. |
| --- | --- |

(3)

Teatavate ELi suhkru- ja isoglükoositootjate jaoks on Euroopa Liidust eksportimine nende majandustegevuse oluline osa ning neil on olemas traditsioonilised turud väljaspool Euroopa Liitu. Suhkru ja isoglükoosi eksportimine nendele turgudele võib olla majanduslikult elujõuline ka ilma eksporditoetusi andmata. Seetõttu tuleb kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi ekspordile määrata koguseline piirang, et asjaomased ELi tootjad võiksid jätkata tarneid oma traditsioonilistele turgudele.

| (4) | 2016/2017. turustusaastaks prognoositakse, et turunõudlusele vastaks see, kui koguselised piirangud seada esialgu järgmiselt: kvoodivälise suhkru eksportimisel 650 000 tonni (valge suhkru ekvivalendina) ja kvoodivälise isoglükoosi eksportimisel 70 000 tonni (kuivainena). |
| --- | --- |

(4)

2016/2017. turustusaastaks prognoositakse, et turunõudlusele vastaks see, kui koguselised piirangud seada esialgu järgmiselt: kvoodivälise suhkru eksportimisel 650 000 tonni (valge suhkru ekvivalendina) ja kvoodivälise isoglükoosi eksportimisel 70 000 tonni (kuivainena).

| (5) | ELi suhkrueksport teatavatesse lähedal asuvatesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ELi toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsal konkurentsipositsioonil. Kuna puuduvad asjakohased vastastikuse abi vahendid, millega võidelda eeskirjade eiramise vastu, ja selleks, et viia pettuseoht miinimumini ning ära hoida kuritarvitamist, mis seisneb kvoodivälise suhkru reimportimises või ELi uuesti sissevedamises, tuleks teatavad lähedal asuvad sihtkohad lubatud sihtkohtade hulgast välja arvata. |
| --- | --- |

(5)

ELi suhkrueksport teatavatesse lähedal asuvatesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ELi toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsal konkurentsipositsioonil. Kuna puuduvad asjakohased vastastikuse abi vahendid, millega võidelda eeskirjade eiramise vastu, ja selleks, et viia pettuseoht miinimumini ning ära hoida kuritarvitamist, mis seisneb kvoodivälise suhkru reimportimises või ELi uuesti sissevedamises, tuleks teatavad lähedal asuvad sihtkohad lubatud sihtkohtade hulgast välja arvata.

| (6) | Arvestades, et hinnangute kohaselt on isoglükoosi puhul pettuseoht väiksem, mis on tingitud kõnealuse toote laadist, ei ole vaja piirata kvoodivälise isoglükoosi eksportimiseks lubatud sihtkohtade hulka. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades, et hinnangute kohaselt on isoglükoosi puhul pettuseoht väiksem, mis on tingitud kõnealuse toote laadist, ei ole vaja piirata kvoodivälise isoglükoosi eksportimiseks lubatud sihtkohtade hulka.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   2016/2017. turustusaastal on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 139 lõike 1 esimese lõigu punktis d osutatud, CN-koodi 1701 99 alla kuuluva kvoodivälise valge suhkru ilma toetuseta eksportimise koguseline piirang 650 000 tonni.

2.   Lõikes 1 kindlaks määratud koguselise piirangu ulatuses on eksport lubatud kõikidesse sihtkohtadesse, välja arvatud järgmised:

| a) | kolmandad riigid: Albaania, Andorra, Bosnia ja Hertsegoviina, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Kosovo, (3) Liechtenstein, Montenegro, San Marino ja Serbia; |
| --- | --- |

a)

kolmandad riigid: Albaania, Andorra, Bosnia ja Hertsegoviina, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Kosovo, (3) Liechtenstein, Montenegro, San Marino ja Serbia;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ELi tolliterritooriumi osa: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d'Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ELi tolliterritooriumi osa: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d'Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ELi tolliterritooriumi osa: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ELi tolliterritooriumi osa: Gibraltar.

Artikkel 2

Kvoodivälise isoglükoosi eksportimise koguselise piirangu kindlaksmääramine

1.   2016/2017. turustusaastal on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 139 lõike 1 esimese lõigu punktis d osutatud, CN-koodide 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 alla kuuluva kvoodivälise isoglükoosi ilma toetuseta eksportimise koguseline piirang 70 000 tonni kuivainena.

2.   Lõikes 1 osutatud toodete eksport on lubatud üksnes juhul, kui tooted vastavad määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 4 sätestatud tingimustele.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Määrust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2016.

Määrus kaotab kehtivuse 30. septembril 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. september 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris (ELT L 178, 1.7.2006, lk 24).

2

(3)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

3

---

| 24.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1714,

23. september 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. september 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 186,6 |
| ZZ | 186,6 |
| 0707 00 05 | TR | 118,8 |
| ZZ | 118,8 |
| 0709 93 10 | AR | 162,6 |
| TR | 140,0 |
| ZZ | 151,3 |
| 0805 50 10 | AR | 88,9 |
| CL | 113,1 |
| MA | 81,7 |
| TR | 105,7 |
| UY | 104,0 |
| ZA | 115,5 |
| ZZ | 101,5 |
| 0806 10 10 | TR | 129,5 |
| ZA | 80,3 |
| ZZ | 104,9 |
| 0808 10 80 | AR | 149,5 |
| BR | 97,9 |
| CL | 131,2 |
| NZ | 125,3 |
| US | 144,0 |
| ZA | 104,1 |
| ZZ | 125,3 |
| 0808 30 90 | CL | 115,7 |
| CN | 92,9 |
| TR | 132,1 |
| ZA | 155,4 |
| ZZ | 124,0 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 129,2 |
| ZZ | 129,2 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

186,6

ZZ

186,6

0707 00 05

TR

118,8

ZZ

118,8

0709 93 10

AR

162,6

TR

140,0

ZZ

151,3

0805 50 10

AR

88,9

CL

113,1

MA

81,7

TR

105,7

UY

104,0

ZA

115,5

ZZ

101,5

0806 10 10

TR

129,5

ZA

80,3

ZZ

104,9

0808 10 80

AR

149,5

BR

97,9

CL

131,2

NZ

125,3

US

144,0

ZA

104,1

ZZ

125,3

0808 30 90

CL

115,7

CN

92,9

TR

132,1

ZA

155,4

ZZ

124,0

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

129,2

ZZ

129,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

| 24.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1715,

23. september 2016,

milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2016. aasta septembri alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 (2) on avatud teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse rakendusmääruse I lisale. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 (2) on avatud teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse rakendusmääruse I lisale.

| (2) | September on rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud kvoodi neljas alaperiood, kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud kvoodi kolmas alaperiood ja kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis e sätestatud kvoodi esimene alaperiood. |
| --- | --- |

(2)

September on rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud kvoodi neljas alaperiood, kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud kvoodi kolmas alaperiood ja kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis e sätestatud kvoodi esimene alaperiood.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 8 punkti a kohaselt saadetud teatistest järeldub, et kõnealuse rakendusmääruse artikli 4 lõike 1 kohaselt 2016. aasta septembri esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4117 – 09.4118 ja 09.4168 hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks asjaomaste kvootide raames taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 8 punkti a kohaselt saadetud teatistest järeldub, et kõnealuse rakendusmääruse artikli 4 lõike 1 kohaselt 2016. aasta septembri esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4117 – 09.4118 ja 09.4168 hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks asjaomaste kvootide raames taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

| (4) | Eespool nimetatud teatistest järeldub lisaks, et rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 4 lõike 1 kohaselt 2016. aasta septembri esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4112 ja 09.4119 hõlmavad saadaolevate kogustega võrdseid koguseid. |
| --- | --- |

(4)

Eespool nimetatud teatistest järeldub lisaks, et rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 4 lõike 1 kohaselt 2016. aasta septembri esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4112 ja 09.4119 hõlmavad saadaolevate kogustega võrdseid koguseid.

| (5) | Septembri alaperioodi kasutamata kogus kvootidest järjekorranumbritega 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 ja 09.4130 kantakse vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artiklile 2 üle kvooti järjekorranumbriga 09.4138 järgmiseks alaperioodiks. |
| --- | --- |

(5)

Septembri alaperioodi kasutamata kogus kvootidest järjekorranumbritega 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 ja 09.4130 kantakse vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artiklile 2 üle kvooti järjekorranumbriga 09.4138 järgmiseks alaperioodiks.

| (6) | Samuti tuleks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 5 esimesele lõigule kindlaks määrata järgmisel alaperioodil saada olev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4138 ja 09.4168. |
| --- | --- |

(6)

Samuti tuleks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 5 esimesele lõigule kindlaks määrata järgmisel alaperioodil saada olev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4138 ja 09.4168.

| (7) | Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(7)

Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järjekorranumbritega 09.4117 – 09.4118 ja 09.4168 kvootide alla kuuluva riisi jaoks 2016. aasta septembri kümnel esimesel tööpäeval esitatud impordilitsentsi taotluste kohaselt antakse litsentsid taotletud kogusele käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsiendi alusel.

2.   Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järjekorranumbritega 09.4138 ja 09.4168 kvootide raames järgmisel alaperioodil saadaolev üldkogus on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. september 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 7. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1273/2011, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus (ELT L 325, 8.12.2011, lk 6).

2

(3)  Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 kohaselt 2016. aasta septembri alaperioodil eraldatavad kogused ja järgmisel alaperioodil saadaolevad kogused

| a) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:








  Päritolu | Jrk-nr | 2016. aasta septembri alaperioodi jaotuskoefitsient | 2016. aasta oktoobri alaperioodil saadaolev üldkogus (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4127 | — (1) | |
| Tai | 09.4128 | — (1) | |
| Austraalia | 09.4129 | — (1) | |
| Muud riigid | 09.4130 | — (2) | |
| Kõik riigid | 09.4138 | | 2 388 075 |

a)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

Päritolu

Jrk-nr

2016. aasta septembri alaperioodi jaotuskoefitsient

2016. aasta oktoobri alaperioodil saadaolev üldkogus (kg)

Ameerika Ühendriigid

09.4127

— (1)

Tai

09.4128

— (1)

Austraalia

09.4129

— (1)

Muud riigid

09.4130

— (2)

Kõik riigid

09.4138

2 388 075

| b) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:







  Päritolu | Jrk-nr | 2016. aasta septembri alaperioodi jaotuskoefitsient |
| --- | --- | --- | --- |
| Tai | 09.4112 | — (3) |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4116 | — (4) |
| India | 09.4117 | 19,777775 % |
| Pakistan | 09.4118 | 22,796412 % |
| Muud riigid | 09.4119 | — (3) |
| Kõik riigid | 09.4166 | — (4) |

b)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

Päritolu

Jrk-nr

2016. aasta septembri alaperioodi jaotuskoefitsient

Tai

09.4112

— (3)

Ameerika Ühendriigid

09.4116

— (4)

India

09.4117

19,777775 %

Pakistan

09.4118

22,796412 %

Muud riigid

09.4119

— (3)

Kõik riigid

09.4166

— (4)

| c) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis e sätestatud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi kvoot:








  Päritolu | Jrk-nr | 2016. aasta septembri alaperioodi jaotuskoefitsient | 2016. aasta oktoobri alaperioodil saadaolev üldkogus (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõik riigid | 09.4168 | 1,050522 % | 0 |

c)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis e sätestatud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi kvoot:

Päritolu

Jrk-nr

2016. aasta septembri alaperioodi jaotuskoefitsient

2016. aasta oktoobri alaperioodil saadaolev üldkogus (kg)

Kõik riigid

09.4168

1,050522 %

0

---

(1)  Taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.

(2)  Kõnealusele alaperioodile koguseid ei määrata.

(3)  Taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.

(4)  Kõnealusele alaperioodile koguseid ei määrata.

---

OTSUSED

| 24.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/15

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/1716,

20. september 2016,

millega nimetatakse ametisse kaks Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja kaks asendusliiget

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Hispaania valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020.

| (2) | Seoses Alberto FABRA PARTI ja Nuria MARÍN MARTÍNEZI ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud kaks liikmekohta. |
| --- | --- |

(2)

Seoses Alberto FABRA PARTI ja Nuria MARÍN MARTÍNEZI ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud kaks liikmekohta.

| (3) | Seoses Javier LEÓN DE LA RIVA ja Fernando MARTÍNEZ-MAILLO TORIBIO ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud kaks asendusliikme kohta, |
| --- | --- |

(3)

Seoses Javier LEÓN DE LA RIVA ja Fernando MARTÍNEZ-MAILLO TORIBIO ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud kaks asendusliikme kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2020 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmetena:






  — | Juan ESPADAS CEJAS, Alcalde de Sevilla, |
| --- | --- | --- |

a)

liikmetena:

—

Juan ESPADAS CEJAS, Alcalde de Sevilla,

| — | Antonio ROMÁN JASANADA, Alcalde de Guadalajara |
| --- | --- |

—

Antonio ROMÁN JASANADA, Alcalde de Guadalajara

ning

| b) | asendusliikmetena:






  — | Pedro Luis SANZ CARLAVILLA, Alcalde de Meco, |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmetena:

—

Pedro Luis SANZ CARLAVILLA, Alcalde de Meco,

| — | David PÉREZ GARCÍA, Alcalde de Alcorcón. |
| --- | --- |

—

David PÉREZ GARCÍA, Alcalde de Alcorcón.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 20. september 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

I. KORČOK

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

---

| 24.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/17

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2016/1717,

21. september 2016,

millega muudetakse otsust EKP/2004/2, millega võetakse vastu Euroopa Keskpanga kodukord (EKP/2016/27)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 12.3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Õigusinstrumentidest (näiteks Euroopa Keskpanga (EKP) suunised ja juhised) tuleb nende adressaate, s.o riikide keskpangad (RKPd) ja riiklikud pädevad asutused, kohaselt teavitada. Praegune tava EKP ja RKPde ning riiklike pädevate asutuste vahelisel teavitamisel on elektrooniliste kanalite (sh e-post) kasutamine. Tehnoloogiliste uuenduste tõttu on teleks sidekanalina aegunud. |
| --- | --- |

(1)

Õigusinstrumentidest (näiteks Euroopa Keskpanga (EKP) suunised ja juhised) tuleb nende adressaate, s.o riikide keskpangad (RKPd) ja riiklikud pädevad asutused, kohaselt teavitada. Praegune tava EKP ja RKPde ning riiklike pädevate asutuste vahelisel teavitamisel on elektrooniliste kanalite (sh e-post) kasutamine. Tehnoloogiliste uuenduste tõttu on teleks sidekanalina aegunud.

| (2) | Kahe viimase aasta jooksul on EKP vastu võtnud mitu otsust, mille adressaatideks on järelevalve alla kuuluvad üksused või üksused, kes on esitanud krediidiasutuse tegevusloa taotluse. Samuti on EKP vastu võtnud kolmandate isikute suhtes sanktsioonide kohaldamise otsuse. Kuigi esmane õigus ei näe seda ette, sätestab EKP kodukord, et seda liiki adressaatidega EKP otsustele peab alla kirjutama EKP president. |
| --- | --- |

(2)

Kahe viimase aasta jooksul on EKP vastu võtnud mitu otsust, mille adressaatideks on järelevalve alla kuuluvad üksused või üksused, kes on esitanud krediidiasutuse tegevusloa taotluse. Samuti on EKP vastu võtnud kolmandate isikute suhtes sanktsioonide kohaldamise otsuse. Kuigi esmane õigus ei näe seda ette, sätestab EKP kodukord, et seda liiki adressaatidega EKP otsustele peab alla kirjutama EKP president.

| (3) | Edaspidi allkirjastab EKP otsused, mis on adresseeritud järelevalve alla kuuluvatele üksustele või üksustele, kes on esitanud krediidiasutuse tegevusloa taotluse, EKP nõukogu sekretär, kelle allkiri tõendab EKP nõukogu otsuse õigsust. |
| --- | --- |

(3)

Edaspidi allkirjastab EKP otsused, mis on adresseeritud järelevalve alla kuuluvatele üksustele või üksustele, kes on esitanud krediidiasutuse tegevusloa taotluse, EKP nõukogu sekretär, kelle allkiri tõendab EKP nõukogu otsuse õigsust.

| (4) | Võttes arvesse järelevalveotsuste arvu olulist kasvu, tuleb see muudatus vastu võtta kiiresti ja see peab jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse järelevalveotsuste arvu olulist kasvu, tuleb see muudatus vastu võtta kiiresti ja see peab jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (5) | Seda arvesse võttes tuleb otsust EKP/2004/2 (1) muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seda arvesse võttes tuleb otsust EKP/2004/2 (1) muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Keskpanga kodukorra muutmine

Otsust EKP/2004/2 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lõige 17.2 asendatakse järgmisega:






  „17.2. | EKP suunised võtab vastu nõukogu, millest seejärel teatatakse ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles, ja need allkirjastab EKP nõukogu nimel EKP president. Osutada tuleb õiguslikule alusele. Riikide keskpankadele teatamine toimub elektrooniliselt, faksi teel või paberkandjal. Kõik EKP suunised, mis kuuluvad avaldamisele, tõlgitakse kõikidesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse.“ |
| --- | --- | --- |

1)

Lõige 17.2 asendatakse järgmisega:

„17.2.

EKP suunised võtab vastu nõukogu, millest seejärel teatatakse ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles, ja need allkirjastab EKP nõukogu nimel EKP president. Osutada tuleb õiguslikule alusele. Riikide keskpankadele teatamine toimub elektrooniliselt, faksi teel või paberkandjal. Kõik EKP suunised, mis kuuluvad avaldamisele, tõlgitakse kõikidesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse.“

| 2) | Lõige 17.4 asendatakse järgmisega:






  „17.4 | EKP otsused ja soovitused võtab vastu EKP nõukogu või juhatus oma vastavas pädevusvaldkonnas ja need allkirjastab president. Nende EKP otsuste õigsust, millega kohaldatakse sanktsioone kolmandate isikute suhtes, tõendab EKP nõukogu sekretäri allkiri. EKP otsustes ja soovitustes osutatakse õiguslikule alusele. Soovitused liidu teiseste õigusaktide vastuvõtmiseks põhikirja artikli 41 alusel võtab vastu EKP nõukogu.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Lõige 17.4 asendatakse järgmisega:

„17.4

EKP otsused ja soovitused võtab vastu EKP nõukogu või juhatus oma vastavas pädevusvaldkonnas ja need allkirjastab president. Nende EKP otsuste õigsust, millega kohaldatakse sanktsioone kolmandate isikute suhtes, tõendab EKP nõukogu sekretäri allkiri. EKP otsustes ja soovitustes osutatakse õiguslikule alusele. Soovitused liidu teiseste õigusaktide vastuvõtmiseks põhikirja artikli 41 alusel võtab vastu EKP nõukogu.“

| 3) | Lõige 17.6 asendatakse järgmisega:






  „17.6. | EKP juhised võtab vastu juhatus, millest seejärel teatatakse ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles, ja need allkirjastab juhatuse nimel EKP president või kaks juhatuse liiget. Riikide keskpankadele teatamine toimub elektrooniliselt, faksi teel või paberkandjal. Kõik EKP juhised, mis kuuluvad avaldamisele, tõlgitakse kõikidesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse.“ |
| --- | --- | --- |

3)

Lõige 17.6 asendatakse järgmisega:

„17.6.

EKP juhised võtab vastu juhatus, millest seejärel teatatakse ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles, ja need allkirjastab juhatuse nimel EKP president või kaks juhatuse liiget. Riikide keskpankadele teatamine toimub elektrooniliselt, faksi teel või paberkandjal. Kõik EKP juhised, mis kuuluvad avaldamisele, tõlgitakse kõikidesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse.“

| 4) | Lõige 17a.2 asendatakse järgmisega:






  „17a.2 | EKP suunised, mis on seotud järelevalveülesannetega määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõike 3 ja artikli 6 lõike 5 punkti a alusel, võtab vastu EKP nõukogu ja nendest teatab ja need allkirjastab nõukogu nimel EKP president. Riikide pädevatele asutustele teatamine toimub elektrooniliselt, faksi teel või paberkandjal.“ |
| --- | --- | --- |

4)

Lõige 17a.2 asendatakse järgmisega:

„17a.2

EKP suunised, mis on seotud järelevalveülesannetega määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõike 3 ja artikli 6 lõike 5 punkti a alusel, võtab vastu EKP nõukogu ja nendest teatab ja need allkirjastab nõukogu nimel EKP president. Riikide pädevatele asutustele teatamine toimub elektrooniliselt, faksi teel või paberkandjal.“

| 5) | Lõige 17a.3 asendatakse järgmisega:






  „17a.3 | EKP juhised, mis on seotud järelevalveülesannetega määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõike 3, artikli 6 lõike 5 punkti a, artikli 7 lõigete 1 ja 4, artikli 9 lõike 1 ja artikli 30 lõike 5 alusel, võtab vastu EKP nõukogu ja nendest teatab ja need allkirjastab nõukogu nimel EKP president. Osutada tuleb õiguslikule alusele. Krediidiasutuste järelevalve eest vastutavatele riiklikele pädevatele asutustele teatamine toimub elektrooniliselt, faksi teel või paberkandjal.“ |
| --- | --- | --- |

5)

Lõige 17a.3 asendatakse järgmisega:

„17a.3

EKP juhised, mis on seotud järelevalveülesannetega määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõike 3, artikli 6 lõike 5 punkti a, artikli 7 lõigete 1 ja 4, artikli 9 lõike 1 ja artikli 30 lõike 5 alusel, võtab vastu EKP nõukogu ja nendest teatab ja need allkirjastab nõukogu nimel EKP president. Osutada tuleb õiguslikule alusele. Krediidiasutuste järelevalve eest vastutavatele riiklikele pädevatele asutustele teatamine toimub elektrooniliselt, faksi teel või paberkandjal.“

| 6) | Lõige 17a.4 asendatakse järgmisega:






  „17a.4. | EKP otsused järelevalve alla kuuluvate üksuste ja üksuste osas, kes on esitanud krediidiasutuse tegevusloa taotluse, võtab vastu EKP nõukogu ja nende õigsust tõendab EKP nõukogu sekretäri allkiri. Seejärel teatakse nendest otsuste adressaatidele.“ |
| --- | --- | --- |

6)

Lõige 17a.4 asendatakse järgmisega:

„17a.4.

EKP otsused järelevalve alla kuuluvate üksuste ja üksuste osas, kes on esitanud krediidiasutuse tegevusloa taotluse, võtab vastu EKP nõukogu ja nende õigsust tõendab EKP nõukogu sekretäri allkiri. Seejärel teatakse nendest otsuste adressaatidele.“

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Frankfurt Maini ääres, 21. september 2016

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  
  19. veebruari 2004. aasta otsus EKP/2004/2, millega võetakse vastu Euroopa Keskpanga kodukord (ELT L 80, 18.3.2004, lk 33).

1

---