# Eiropas Savienības L 260/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 260 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 27. septembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 260

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 27. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/1698 (2014. gada 20. februāris) par pasākumiem SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07), ko Francija īstenojusi par labu lidostai Marseille Provence un aviosabiedrībām, kas izmanto šo lidostu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 870)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/1699 (2016. gada 11. janvāris) par valsts atbalsta shēmu attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN), ko īsteno Beļģija
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9837)

   (
  1
  ) | 61 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/1700 (2016. gada 7. aprīlis) par valsts atbalstu SA.15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 un NN 34A/2000), ko īstenojusi Austrija (AMA tirdzniecības pasākumi)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 1972) | 104 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1701 (2016. gada 19. augusts), ar ko nosaka noteikumus par formātu, kādā jāiesniedz zvejniecības un akvakultūras datu vākšanas darba plāni
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 5304) | 153 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/1698 (2014. gada 20. februāris) par pasākumiem SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07), ko Francija īstenojusi par labu lidostai Marseille Provence un aviosabiedrībām, kas izmanto šo lidostu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 870)

   (
  1
  )

Marseille Provence

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 870)

1

1

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/1699 (2016. gada 11. janvāris) par valsts atbalsta shēmu attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN), ko īsteno Beļģija
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9837)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9837)

1

61

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/1700 (2016. gada 7. aprīlis) par valsts atbalstu SA.15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 un NN 34A/2000), ko īstenojusi Austrija (AMA tirdzniecības pasākumi)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 1972)

AMA

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 1972)

104

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1701 (2016. gada 19. augusts), ar ko nosaka noteikumus par formātu, kādā jāiesniedz zvejniecības un akvakultūras datu vākšanas darba plāni
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 5304)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 5304)

153

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 260/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/1698

(2014. gada 20. februāris)

par pasākumiem SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07), ko Francija īstenojusi par labu lidostai Marseille Provence un aviosabiedrībām, kas izmanto šo lidostu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 870)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2006. gada 8. maijā saņēma sūdzību, kurā Ryanair ziņoja par nelikumīgu atbalstu, kas izpaudās kā diferencēti lidostu maksājumi, ko piemēro attiecīgi iekšzemes reisiem un starptautiskiem reisiem. Komisija 2006. gada 21. jūnija vēstulē pieprasīja Francijai informāciju par šajā sūdzībā minētajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2006. gada 8. maijā saņēma sūdzību, kurā Ryanair ziņoja par nelikumīgu atbalstu, kas izpaudās kā diferencēti lidostu maksājumi, ko piemēro attiecīgi iekšzemes reisiem un starptautiskiem reisiem. Komisija 2006. gada 21. jūnija vēstulē pieprasīja Francijai informāciju par šajā sūdzībā minētajiem jautājumiem.

Ryanair

| (2) | Komisija 2007. gada 27. martā saņēma otru sūdzību, kas datēta ar 2007. gada 15. martu un ko iesniedza Air France, ziņojot par nelikumīgu atbalstu, ko Bušdironas (Bouches du Rhône) Ģenerālpadome (turpmāk – “Ģenerālpadome”) piešķīrusi lidostai Marseille Provence, kā arī par nelikumīgu atbalstu, ko šī lidosta piešķīrusi Ryanair un citām aviosabiedrībām. Šīs priekšrocības jo īpaši paredzēja samazinātu lidostas maksu, lai veicinātu reisus no jaunā termināļa Marseille-Provence 2 (turpmāk – “terminālis mp2”). |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2007. gada 27. martā saņēma otru sūdzību, kas datēta ar 2007. gada 15. martu un ko iesniedza Air France, ziņojot par nelikumīgu atbalstu, ko Bušdironas (Bouches du Rhône) Ģenerālpadome (turpmāk – “Ģenerālpadome”) piešķīrusi lidostai Marseille Provence, kā arī par nelikumīgu atbalstu, ko šī lidosta piešķīrusi Ryanair un citām aviosabiedrībām. Šīs priekšrocības jo īpaši paredzēja samazinātu lidostas maksu, lai veicinātu reisus no jaunā termināļa Marseille-Provence 2 (turpmāk – “terminālis mp2”).

Air France

Bouches du Rhône

Marseille Provence

Ryanair

Marseille-Provence 2

| (3) | Air France2009. gada 27. novembra vēstulē iesniedza sūdzību par nelikumīgu atbalstu, ko piešķīrušas vairākas Francijas reģionālās un vietējās lidostas, tostarp lidosta Marseille Provence. |
| --- | --- |

(3)

Air France2009. gada 27. novembra vēstulē iesniedza sūdzību par nelikumīgu atbalstu, ko piešķīrušas vairākas Francijas reģionālās un vietējās lidostas, tostarp lidosta Marseille Provence.

Air France

Marseille Provence

| (4) | Komisija 2011. gada 13. jūlija vēstulē paziņoja Francijai savu lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk – “LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (1). |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 13. jūlija vēstulē paziņoja Francijai savu lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk – “LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (1).

1

| (5) | Komisija aicināja ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs publikācijas iesniegt savas piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisija aicināja ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs publikācijas iesniegt savas piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem.

| (6) | Komisija 2011. gada 13. decembrī saņēma piezīmes no Marseļas-Provansas Tirdzniecības un rūpniecības kameras (turpmāk – “MPTRK”) un 2011. gada 15. decembrī – no Air France, Ryanair, AMS, Eiropas Aviosabiedrību asociācijas un MPTRK. 2012. gada 10. februāra vēstulē tā nosūtīja šīs piezīmes Francijai, dodot iespēju sniegt atbildi viena mēneša laikā. Komisija saņēma Francijas piezīmes 2012. gada 12. marta vēstulē. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2011. gada 13. decembrī saņēma piezīmes no Marseļas-Provansas Tirdzniecības un rūpniecības kameras (turpmāk – “MPTRK”) un 2011. gada 15. decembrī – no Air France, Ryanair, AMS, Eiropas Aviosabiedrību asociācijas un MPTRK. 2012. gada 10. februāra vēstulē tā nosūtīja šīs piezīmes Francijai, dodot iespēju sniegt atbildi viena mēneša laikā. Komisija saņēma Francijas piezīmes 2012. gada 12. marta vēstulē.

Air France, Ryanair, AMS

| (7) | Tā saņēma arī papildu piezīmes no Ryanair2012. gada 13. aprīlī, 2013. gada 10. aprīlī, 2013. gada 20. decembrī, 2014. gada 17. janvārī un 2014. gada 30. janvārī. Šīs papildu piezīmes tika nosūtītas Francijai vēstulēs attiecīgi 2012. gada 13. jūlijā, 2013. gada 3. maijā, 2014. gada 9. janvārī un 2014. gada 4. februārī. Francija 2012. gada 17. jūlija, 2013. gada 4. jūnija, 2014. gada 29. janvāra un 2014. gada 5. februāra vēstulē informēja Komisiju, ka tai nav piezīmju šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(7)

Tā saņēma arī papildu piezīmes no Ryanair2012. gada 13. aprīlī, 2013. gada 10. aprīlī, 2013. gada 20. decembrī, 2014. gada 17. janvārī un 2014. gada 30. janvārī. Šīs papildu piezīmes tika nosūtītas Francijai vēstulēs attiecīgi 2012. gada 13. jūlijā, 2013. gada 3. maijā, 2014. gada 9. janvārī un 2014. gada 4. februārī. Francija 2012. gada 17. jūlija, 2013. gada 4. jūnija, 2014. gada 29. janvāra un 2014. gada 5. februāra vēstulē informēja Komisiju, ka tai nav piezīmju šajā jautājumā.

Ryanair

| (8) | Pēc Komisijas pieprasījumiem 2012. gada 23. februāra, 2012. gada 12. jūnija un 2013. gada 20. novembra vēstulē Francija nosūtīja Komisijai papildu informāciju 2012. gada 26. marta, 2012. gada 10. aprīļa, 2012. gada 20. septembra, 2013. gada 30. oktobra un 2013. gada 24. decembra vēstulē. |
| --- | --- |

(8)

Pēc Komisijas pieprasījumiem 2012. gada 23. februāra, 2012. gada 12. jūnija un 2013. gada 20. novembra vēstulē Francija nosūtīja Komisijai papildu informāciju 2012. gada 26. marta, 2012. gada 10. aprīļa, 2012. gada 20. septembra, 2013. gada 30. oktobra un 2013. gada 24. decembra vēstulē.

2.   FAKTU DETALIZĒTS APRAKSTS

FAKTU DETALIZĒTS APRAKSTS

2.1.   IEINTERESĒTĀS PERSONAS

IEINTERESĒTĀS PERSONAS

2.1.1.   LIDOSTA MARSEILLE PROVENCE

MARSEILLE PROVENCE

| (9) | Lidosta Marseille Provence ir viena no lielākajām Francijas lidostām, uzreiz pēc Parīzes, Nicas un Lionas lidostām. Šī lidosta 2012. gadā apkalpoja 8 295 479 pasažierus.

  1. tabula


  Pasažieru skaita izmaiņas | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pasažieru satiksme terminālī mp1 | 5 859 480 | 6 008 466 | 6 028 292 | 5 907 174 | 5 619 879 | 5 799 435 | 5 990 703 | 6 483 863 |
| Pasažieru satiksme terminālī mp2 | 0 | 107 478 | 934 481 | 1 058 703 | 1 670 240 | 1 722 732 | 1 372 164 | 1 811 616 |
| Satiksme kopā | 5 859 480 | 6 115 944 | 6 962 773 | 6 965 877 | 7 290 119 | 7 522 167 | 7 362 867 | 8 295 479 |
| Avots: Francijas 2013. gada 24. decembrī iesniegtie dati. |

(9)

Lidosta Marseille Provence ir viena no lielākajām Francijas lidostām, uzreiz pēc Parīzes, Nicas un Lionas lidostām. Šī lidosta 2012. gadā apkalpoja 8 295 479 pasažierus.

Marseille Provence

1. tabula

1. tabula

Pasažieru skaita izmaiņas

Pasažieru skaita izmaiņas

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Pasažieru satiksme terminālī mp1

5 859 480

6 008 466

6 028 292

5 907 174

5 619 879

5 799 435

5 990 703

6 483 863

Pasažieru satiksme terminālī mp2

0

107 478

934 481

1 058 703

1 670 240

1 722 732

1 372 164

1 811 616

Satiksme kopā

5 859 480

6 115 944

6 962 773

6 965 877

7 290 119

7 522 167

7 362 867

8 295 479

Avots: Francijas 2013. gada 24. decembrī iesniegtie dati.

Avots:

2.1.2.   LIDOSTAS MARSEILLE PROVENCE KONCESIONĀRE MARSEĻAS-PROVANSAS TIRDZNIECĪBAS UN RŪPNIECĪBAS KAMERA

MARSEILLE PROVENCE

| (10) | Francijā tirdzniecības un rūpniecības kameras (turpmāk – “TRK”) ir administratīva rakstura valsts iestādes. TRK pārstāv tirgotāju, rūpnieku un pakalpojumu sniedzēju vispārīgās intereses valsts iestādēs. To pienākumi un tiesības ir noteiktas likumā (2), un valdība veic to administratīvo uzraudzību (3) ar reģionu prefektu starpniecību. Uzraudzības iestādēm ir likumīga pieeja visām tirdzniecības un rūpniecības kameru pilnsapulču sanāksmēm, un tās var papildināt šo struktūru darba kārtību ar vienu vai vairākiem punktiem. Vajadzības gadījumā uzraudzības iestāde var apturēt TRK dalībnieka pilnvaras vai atcelt to no amata. Vismaz tie lēmumi, kas attiecas uz budžetu, aizņēmumu ņemšanu vai līgumu parakstīšanu ar trešām personām, stājas spēkā tikai pēc uzraudzības iestādes apstiprinājuma (4). MPTRK pārvalda savus meitasuzņēmumus, jo īpaši lidostu Marseille Provence, un vairākas izglītības iestādes. Šie meitasuzņēmumi paši nav atsevišķas juridiskas personas (5). Tomēr lidostas darbībai tiek veikta atsevišķa grāmatvedības uzskaite. Pieņemtos dokumentus drīkst īstenot tikai pēc to nosūtīšanas uzraudzības iestādei. |
| --- | --- |

(10)

Francijā tirdzniecības un rūpniecības kameras (turpmāk – “TRK”) ir administratīva rakstura valsts iestādes. TRK pārstāv tirgotāju, rūpnieku un pakalpojumu sniedzēju vispārīgās intereses valsts iestādēs. To pienākumi un tiesības ir noteiktas likumā (2), un valdība veic to administratīvo uzraudzību (3) ar reģionu prefektu starpniecību. Uzraudzības iestādēm ir likumīga pieeja visām tirdzniecības un rūpniecības kameru pilnsapulču sanāksmēm, un tās var papildināt šo struktūru darba kārtību ar vienu vai vairākiem punktiem. Vajadzības gadījumā uzraudzības iestāde var apturēt TRK dalībnieka pilnvaras vai atcelt to no amata. Vismaz tie lēmumi, kas attiecas uz budžetu, aizņēmumu ņemšanu vai līgumu parakstīšanu ar trešām personām, stājas spēkā tikai pēc uzraudzības iestādes apstiprinājuma (4). MPTRK pārvalda savus meitasuzņēmumus, jo īpaši lidostu Marseille Provence, un vairākas izglītības iestādes. Šie meitasuzņēmumi paši nav atsevišķas juridiskas personas (5). Tomēr lidostas darbībai tiek veikta atsevišķa grāmatvedības uzskaite. Pieņemtos dokumentus drīkst īstenot tikai pēc to nosūtīšanas uzraudzības iestādei.

2

3

4

Marseille Provence

5

| (11) | No 1934. gada MPTRK pārvalda lidostu Marseille Provence saskaņā ar apsaimniekošanas, uzturēšanas un ekspluatācijas koncesiju, ko piešķīrusi lidostas īpašniece Francijas valsts. Šī koncesija 1987. gadā tika pagarināta vēl uz 30 gadiem (6). |
| --- | --- |

(11)

No 1934. gada MPTRK pārvalda lidostu Marseille Provence saskaņā ar apsaimniekošanas, uzturēšanas un ekspluatācijas koncesiju, ko piešķīrusi lidostas īpašniece Francijas valsts. Šī koncesija 1987. gadā tika pagarināta vēl uz 30 gadiem (6).

Marseille Provence

6

2.1.3.   LIDOSTAS MARSEILLE PROVENCE KONSULTATĪVĀ SAIMNIECISKĀ KOMISIJA

MARSEILLE PROVENCE

| (12) | Lidostas konsultatīvā saimnieciskā komisija (turpmāk – “Cocoéco”) apsprieda lidostas apsaimniekošanu ar Bušdironas (Bouches-du-Rhône) Ģenerālpadomi, Provansas Azūra krasta (Provence Côte d'Azur) Reģionālo padomi un pilsētas kopienu Marseille Provence Métropole. Šīs komisijas uzdevums bija sagatavot atzinumus par ieguldījumu attīstību, lidostas darbību, kā arī lidostas sniegto pakalpojumu un nodrošināto dienestu tarifiem. |
| --- | --- |

(12)

Lidostas konsultatīvā saimnieciskā komisija (turpmāk – “Cocoéco”) apsprieda lidostas apsaimniekošanu ar Bušdironas (Bouches-du-Rhône) Ģenerālpadomi, Provansas Azūra krasta (Provence Côte d'Azur) Reģionālo padomi un pilsētas kopienu Marseille Provence Métropole. Šīs komisijas uzdevums bija sagatavot atzinumus par ieguldījumu attīstību, lidostas darbību, kā arī lidostas sniegto pakalpojumu un nodrošināto dienestu tarifiem.

Cocoéco

Bouches-du-Rhône

Provence Côte d'Azur

Marseille Provence Métropole

| (13) | Saskaņā ar Civilās aviācijas kodeksu šīs komisijas sanāksmes notiek vismaz vienu reizi gadā, lai sniegtu atzinumu par attiecīgā lidlauka sniegto pakalpojumu maksas noteikšanas un iekasēšanas kārtību, kā arī par lidlauka ieguldījumu programmām. Ar to var apspriesties par jebkuru jautājumu, kas attiecas uz lidlauka ekspluatanta sniegtajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Civilās aviācijas kodeksu šīs komisijas sanāksmes notiek vismaz vienu reizi gadā, lai sniegtu atzinumu par attiecīgā lidlauka sniegto pakalpojumu maksas noteikšanas un iekasēšanas kārtību, kā arī par lidlauka ieguldījumu programmām. Ar to var apspriesties par jebkuru jautājumu, kas attiecas uz lidlauka ekspluatanta sniegtajiem pakalpojumiem.

| (14) | Cocoéco sastāv no lietotāju kolēģijas un ekspluatantu kolēģijas, un otrās kolēģijas sastāvā darbojas Provansas Alpu Azūra krasta (Provence Alpes Côte d'Azur jeb PACA) Reģionālās padomes priekšsēdētājs vai viņa pārstāvis, Bušdironas (Bouches-du-Rhône) Ģenerālpadomes priekšsēdētājs vai viņa pārstāvis un pilsētas kopienas Marseille Provence Métropole priekšsēdētājs vai viņa pārstāvis. |
| --- | --- |

(14)

Cocoéco sastāv no lietotāju kolēģijas un ekspluatantu kolēģijas, un otrās kolēģijas sastāvā darbojas Provansas Alpu Azūra krasta (Provence Alpes Côte d'Azur jeb PACA) Reģionālās padomes priekšsēdētājs vai viņa pārstāvis, Bušdironas (Bouches-du-Rhône) Ģenerālpadomes priekšsēdētājs vai viņa pārstāvis un pilsētas kopienas Marseille Provence Métropole priekšsēdētājs vai viņa pārstāvis.

Cocoéco

Provence Alpes Côte d'Azur

PACA

Bouches-du-Rhône

Marseille Provence Métropole

2.2.   JAUNAIS “ZEMO CENU” TERMINĀLIS MP2

JAUNAIS “ZEMO CENU” TERMINĀLIS MP2

2.2.1.   TERMINĀĻA MP2 BŪVNIECĪBAS PAMATOJUMS

| (15) | Pēc tam, kad laikā no 2001. gada lidosta Marseille Provence zaudēja vairāk nekā miljonu pasažieru, galvenokārt tādēļ, ka tā konkurēja ar Vidusjūras līnijas ātrgaitas vilcienu maršrutā Marseļa–Parīze, notika 2001. gada 11. septembra terora akts un bankrotēja vairākas aviosabiedrības (Sabena, SwissAir utt.), šī lidosta centās atdzīvināt satiksmi un pārorientēt attīstību, plānojot galamērķus Eiropā. Lai to panāktu, lidosta 2004. gadā nolēma uzbūvēt “zemo cenu” termināli. |
| --- | --- |

(15)

Pēc tam, kad laikā no 2001. gada lidosta Marseille Provence zaudēja vairāk nekā miljonu pasažieru, galvenokārt tādēļ, ka tā konkurēja ar Vidusjūras līnijas ātrgaitas vilcienu maršrutā Marseļa–Parīze, notika 2001. gada 11. septembra terora akts un bankrotēja vairākas aviosabiedrības (Sabena, SwissAir utt.), šī lidosta centās atdzīvināt satiksmi un pārorientēt attīstību, plānojot galamērķus Eiropā. Lai to panāktu, lidosta 2004. gadā nolēma uzbūvēt “zemo cenu” termināli.

Marseille Provence

Sabena, SwissAir

| (16) | Šā jaunā termināļa izveidei MPTRK nolēma pārveidot bijušo kravas termināli Nr. 1. Šī ēka tika labiekārtota ar mazām izmaksām, lai varētu apkalpot zemo cenu klientus. Darbi tika sākti 2005. gada decembrī, un terminālis mp2 tika nodots ekspluatācijā 2006. gada septembrī. |
| --- | --- |

(16)

Šā jaunā termināļa izveidei MPTRK nolēma pārveidot bijušo kravas termināli Nr. 1. Šī ēka tika labiekārtota ar mazām izmaksām, lai varētu apkalpot zemo cenu klientus. Darbi tika sākti 2005. gada decembrī, un terminālis mp2 tika nodots ekspluatācijā 2006. gada septembrī.

| (17) | Pasažieru skaita sadalījums (pēc sasniegtajiem rādītājiem) starp termināli mp1 un mp2 laikā no 2006. līdz 2013. gadam ir attēlots tabulā 9. apsvērumā. |
| --- | --- |

(17)

Pasažieru skaita sadalījums (pēc sasniegtajiem rādītājiem) starp termināli mp1 un mp2 laikā no 2006. līdz 2013. gadam ir attēlots tabulā 9. apsvērumā.

2.2.2.   SABIEDRĪBAS, KAS IZMANTO JAUNO TERMINĀLI MP2

| (18) | Lai novērtētu aviosabiedrību ieinteresētību izmantot termināli mp2, MPTRK 2004. gadā publicēja uzaicinājumu aviosabiedrībām iesniegt nodomu projektus. Atbildes iesniedza aviosabiedrības Air France, Ryanair un easyJet. Šo aviosabiedrību iesniegto piedāvājumu kopapjoms nepārsniedza termināļa plānoto jaudu, tādēļ nekāda atlase nebija nepieciešama. |
| --- | --- |

(18)

Lai novērtētu aviosabiedrību ieinteresētību izmantot termināli mp2, MPTRK 2004. gadā publicēja uzaicinājumu aviosabiedrībām iesniegt nodomu projektus. Atbildes iesniedza aviosabiedrības Air France, Ryanair un easyJet. Šo aviosabiedrību iesniegto piedāvājumu kopapjoms nepārsniedza termināļa plānoto jaudu, tādēļ nekāda atlase nebija nepieciešama.

Air France, Ryanair

easyJet

| (19) | No termināļa mp2 lietotājiem visnozīmīgākais bija Ryanair, taču Francija minēja arī Bmibaby.com, Condor, easyJet, Jet4you.com un Myair.com. |
| --- | --- |

(19)

No termināļa mp2 lietotājiem visnozīmīgākais bija Ryanair, taču Francija minēja arī Bmibaby.com, Condor, easyJet, Jet4you.com un Myair.com.

Ryanair

Bmibaby.com, Condor, easyJet, Jet4you.com

Myair.com

| (20) | Air France iesniedza MPTRK pieteikuma dokumentāciju termināļa mp2 izmantošanai 2004. gada 12. jūlijā. Tā norādīja, ka termināli mp2, iespējams, varētu izmantot “starppilsētu” pasažieri (maršrutā Marseļa/Parīzes Orlī lidosta). Air France piedāvāja programmu ar 19 reisiem dienā no pirmdienas līdz piektdienai, 14 reisus sestdienās un 18 reisus svētdienās ar galamērķi Parīzes Orlī lidostā. Sarunas starp Air France un MPTRK par “starppilsētu” pasažieru pārcelšanu beidzās neveiksmīgi. Air France saskatīja divus konkrētus šķēršļus – to, ka terminālī mp2 satiksme aprobežojās tikai ar reisiem “no viena punkta uz otru”, un faktu, ka šis terminālis varēja apkalpot reisus tikai Francijas un ES teritorijā. |
| --- | --- |

(20)

Air France iesniedza MPTRK pieteikuma dokumentāciju termināļa mp2 izmantošanai 2004. gada 12. jūlijā. Tā norādīja, ka termināli mp2, iespējams, varētu izmantot “starppilsētu” pasažieri (maršrutā Marseļa/Parīzes Orlī lidosta). Air France piedāvāja programmu ar 19 reisiem dienā no pirmdienas līdz piektdienai, 14 reisus sestdienās un 18 reisus svētdienās ar galamērķi Parīzes Orlī lidostā. Sarunas starp Air France un MPTRK par “starppilsētu” pasažieru pārcelšanu beidzās neveiksmīgi. Air France saskatīja divus konkrētus šķēršļus – to, ka terminālī mp2 satiksme aprobežojās tikai ar reisiem “no viena punkta uz otru”, un faktu, ka šis terminālis varēja apkalpot reisus tikai Francijas un ES teritorijā.

Air France

Air France

Air France

Air France

| (21) | Saskaņā ar Francijas iesniegto informāciju visas aviosabiedrības, kas vēlējās izmantot termināli mp2, varēja tajā darboties. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Francijas iesniegto informāciju visas aviosabiedrības, kas vēlējās izmantot termināli mp2, varēja tajā darboties.

2.3.   IZVĒRTĒTIE PASĀKUMI

IZVĒRTĒTIE PASĀKUMI

| (22) | Lēmumā par procedūras sākšanu tika izvērtēti šādi pasākumi:






  a) | laikposmā no 2001. līdz 2010. gadam – subsīdija ieguldījumiem par summu EUR 24,2 miljoni, ko saņēma MPTRK, tostarp subsīdija termināļa mp2 būvniecībai, kuras summa sasniedza EUR 7,577 miljonus; |
| --- | --- | --- |

(22)

Lēmumā par procedūras sākšanu tika izvērtēti šādi pasākumi:

a)

laikposmā no 2001. līdz 2010. gadam – subsīdija ieguldījumiem par summu EUR 24,2 miljoni, ko saņēma MPTRK, tostarp subsīdija termināļa mp2 būvniecībai, kuras summa sasniedza EUR 7,577 miljonus;

| b) | laikposmā no 2001. līdz 2010. gadam – finanšu plūsma par summu EUR [...] (*1) miljoni starp MPTRK un TRK vispārējo dienestu; |
| --- | --- |

b)

laikposmā no 2001. līdz 2010. gadam – finanšu plūsma par summu EUR [...] (*1) miljoni starp MPTRK un TRK vispārējo dienestu;

*1

| c) | pasažieru pārvadājumu maksas noteikšana terminālī mp2; |
| --- | --- |

c)

pasažieru pārvadājumu maksas noteikšana terminālī mp2;

| d) | pasažieru maksas atlaides iekšzemes reisiem; |
| --- | --- |

d)

pasažieru maksas atlaides iekšzemes reisiem;

| e) | lidostas maksas atlaides saistībā ar jaunu līniju izveidi; |
| --- | --- |

e)

lidostas maksas atlaides saistībā ar jaunu līniju izveidi;

| f) | maksas atlaides stāvvietai pa nakti; |
| --- | --- |

f)

maksas atlaides stāvvietai pa nakti;

| g) | mārketinga pasākumu finansēšana; |
| --- | --- |

g)

mārketinga pasākumu finansēšana;

| h) | reklāmas laukumu pirkuma līguma noslēgšana ar Airport Marketing Services bez konkursa vai iepriekšējas izziņošanas; |
| --- | --- |

h)

reklāmas laukumu pirkuma līguma noslēgšana ar Airport Marketing Services bez konkursa vai iepriekšējas izziņošanas;

Airport Marketing Services

| i) | termināļa mp2 rentabilitāte, kas raksturota MPTRK iesniegtajā uzņēmējdarbības plānā. |
| --- | --- |

i)

termināļa mp2 rentabilitāte, kas raksturota MPTRK iesniegtajā uzņēmējdarbības plānā.

2.3.1.   SUBSĪDIJAS IEGULDĪJUMIEM, KO SAŅĒMA MPTRK

| (23) | Kā liecina Komisijas rīcībā esošā informācija, ieguldījumi, kas bija paredzēti jaunā termināļa mp2 būvniecībai, tika finansēti no Bušdironas (Bouches-du-Rhône) Ģenerālpadomes subsīdijas, kas pārsniedza EUR 7,577 miljonus. |
| --- | --- |

(23)

Kā liecina Komisijas rīcībā esošā informācija, ieguldījumi, kas bija paredzēti jaunā termināļa mp2 būvniecībai, tika finansēti no Bušdironas (Bouches-du-Rhône) Ģenerālpadomes subsīdijas, kas pārsniedza EUR 7,577 miljonus.

Bouches-du-Rhône

| (24) | Turklāt laikposmā no 2001. līdz 2010. gadam MPTRK saņēma subsīdijas ieguldījumiem no Ģenerālpadomes, Reģionālās padomes, Marseille Provence Métropole, valsts (Civilās aviācijas ģenerāldirekcijas, kas pakļauta Ekoloģijas, ilgtspējīgas attīstības un enerģētikas ministrijai, turpmāk – “DGAC”) un Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) par kopējo summu EUR 16,624 miljoni. No Ģenerālpadomes tā saņēma trīs subsīdijas lidostas paplašināšanai un pārbūvei, un to summas sasniedza attiecīgi EUR 1,519 miljonus, EUR 210 000 un EUR 2,997 miljonus. Reģionālā padome tai piešķīra EUR 3,616 miljonus lidostas paplašināšanai un attīstīšanai un EUR 255 000 kravas zonas labiekārtošanai. Marseille Provence Métropole tai izmaksāja subsīdiju EUR 889 000 apmērā starptautiskās satiksmes attīstīšanai. Valsts (DGAC) finansēja reģistrētās bagāžas pārbaudi un pārmeklēšanu par EUR 464 000, kā arī bagāžas pārbaudes/pārmeklēšanas pastiprināšanu un bagāžas kontroles iekārtas iegādi par EUR 5,032 miljoniem. Visbeidzot, ERAF subsidēja gaisa kravu pārvadājumu attīstīšanu (kravas lidmašīnu stāvvietas, kravas zonas piebrauktuvi, kravas staciju labiekārtošanu un apkalpošanas zonu) par vairāk nekā EUR 1,520 miljoniem. |
| --- | --- |

(24)

Turklāt laikposmā no 2001. līdz 2010. gadam MPTRK saņēma subsīdijas ieguldījumiem no Ģenerālpadomes, Reģionālās padomes, Marseille Provence Métropole, valsts (Civilās aviācijas ģenerāldirekcijas, kas pakļauta Ekoloģijas, ilgtspējīgas attīstības un enerģētikas ministrijai, turpmāk – “DGAC”) un Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) par kopējo summu EUR 16,624 miljoni. No Ģenerālpadomes tā saņēma trīs subsīdijas lidostas paplašināšanai un pārbūvei, un to summas sasniedza attiecīgi EUR 1,519 miljonus, EUR 210 000 un EUR 2,997 miljonus. Reģionālā padome tai piešķīra EUR 3,616 miljonus lidostas paplašināšanai un attīstīšanai un EUR 255 000 kravas zonas labiekārtošanai. Marseille Provence Métropole tai izmaksāja subsīdiju EUR 889 000 apmērā starptautiskās satiksmes attīstīšanai. Valsts (DGAC) finansēja reģistrētās bagāžas pārbaudi un pārmeklēšanu par EUR 464 000, kā arī bagāžas pārbaudes/pārmeklēšanas pastiprināšanu un bagāžas kontroles iekārtas iegādi par EUR 5,032 miljoniem. Visbeidzot, ERAF subsidēja gaisa kravu pārvadājumu attīstīšanu (kravas lidmašīnu stāvvietas, kravas zonas piebrauktuvi, kravas staciju labiekārtošanu un apkalpošanas zonu) par vairāk nekā EUR 1,520 miljoniem.

Marseille Provence Métropole

DGAC

Marseille Provence Métropole

DGAC

| (25) | Saskaņā ar Marseļas lidlauka koncesijai piemērojamās specifikācijas 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 15. panta 1. punktu ieguldījumus apmaksā koncesionārs. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar Marseļas lidlauka koncesijai piemērojamās specifikācijas 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 15. panta 1. punktu ieguldījumus apmaksā koncesionārs.

2.3.2.   FINANŠU PLŪSMA STARP MPTRK UN TRK VISPĀRĒJO DIENESTU

| (26) | Laikā no 2001. līdz 2010. gadam finanšu plūsmas starp MPTRK un TRK vispārējo dienestu palielinājās līdz EUR [...]* miljoniem. |
| --- | --- |

(26)

Laikā no 2001. līdz 2010. gadam finanšu plūsmas starp MPTRK un TRK vispārējo dienestu palielinājās līdz EUR [...]* miljoniem.

2.3.3.   PASAŽIERU MAKSAS ATLAIDES TERMINĀĻA MP2 LIETOTĀJIEM

| (27) | Pasažieru maksas tarifi mainās atkarībā no termināļa, ko izmanto aviosabiedrības – viszemākie tarifi ir tām sabiedrībām, kas izmanto “zemo cenu” termināli mp2, visaugstākie – tām, kas izmanto termināli mp1 (1.–4. zāli). Šos tarifus nosaka ar MPTRK lēmumu. Air France apstrīdēja tarifus, kas lidostā Marseille Provence sākotnēji bija noteikti 2006., 2007. un 2008. gadam, un Valsts padome tos anulēja. |
| --- | --- |

(27)

Pasažieru maksas tarifi mainās atkarībā no termināļa, ko izmanto aviosabiedrības – viszemākie tarifi ir tām sabiedrībām, kas izmanto “zemo cenu” termināli mp2, visaugstākie – tām, kas izmanto termināli mp1 (1.–4. zāli). Šos tarifus nosaka ar MPTRK lēmumu. Air France apstrīdēja tarifus, kas lidostā Marseille Provence sākotnēji bija noteikti 2006., 2007. un 2008. gadam, un Valsts padome tos anulēja.

Air France

Marseille Provence

| (28) | Valsts padome 2008. gada 7. maijā anulēja (7) apstiprinātos pasažieru maksas tarifus, ko piemēroja lidostas Marseille Provence terminālim mp2, sākot no 2006. gada 1. jūnija, kā arī tos, ko piemēroja, sākot no 2007. gada 1. janvāra, jo nebija pietiekami pamatotas grāmatvedības pozīcijas, kas tika ņemtas vērā šīs maksas aprēķināšanā. Šīs lietas ietvaros Valsts padome neanulēja pasažieru maksas tarifus, ko piemēroja galvenajam terminālim. |
| --- | --- |

(28)

Valsts padome 2008. gada 7. maijā anulēja (7) apstiprinātos pasažieru maksas tarifus, ko piemēroja lidostas Marseille Provence terminālim mp2, sākot no 2006. gada 1. jūnija, kā arī tos, ko piemēroja, sākot no 2007. gada 1. janvāra, jo nebija pietiekami pamatotas grāmatvedības pozīcijas, kas tika ņemtas vērā šīs maksas aprēķināšanā. Šīs lietas ietvaros Valsts padome neanulēja pasažieru maksas tarifus, ko piemēroja galvenajam terminālim.

7

Marseille Provence

| (29) | Valsts padome 2008. gada 26. decembrī anulēja pasažieru maksas tarifus, ko lidostas Marseille Provence galvenajam terminālim un terminālim mp2 piemēroja, sākot no 2008. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(29)

Valsts padome 2008. gada 26. decembrī anulēja pasažieru maksas tarifus, ko lidostas Marseille Provence galvenajam terminālim un terminālim mp2 piemēroja, sākot no 2008. gada 1. janvāra.

Marseille Provence

| (30) | Valsts padome 2009. gada 15. maija rīkojumā atzina apstiprinājuma atteikumus, ko izdeva ministri, kuri bija kompetenti par tarifiem, ko terminālim mp2 piemēroja, sākot no 2009. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(30)

Valsts padome 2009. gada 15. maija rīkojumā atzina apstiprinājuma atteikumus, ko izdeva ministri, kuri bija kompetenti par tarifiem, ko terminālim mp2 piemēroja, sākot no 2009. gada 1. janvāra.

| (31) | Pēc šo tarifu anulēšanas DGAC pasūtīja uzņēmumam Mazars pētījumu, kas tika iesniegts 2008. gada novembrī un attiecās uz veidiem, kā ietekmēt izmaksas un ieņēmumus un noteikt tarifus abiem termināļiem. Pamatojoties uz šo izpēti, MPTRK noteica jaunus pasažieru maksas tarifus, ko piemēroja retrospektīvi. Minētie retrospektīvie tarifi attiecās uz termināli mp1 (1.–4. zāli) par 2008. gadu un uz termināli mp2 par 2006.–2008. gadu. Kā apgalvo MPTRK, šie jaunie tarifi tika noteikti tā, lai nodrošinātu tādu seguma pakāpi (8), kas atbilstu pasažieru pārvadājumu izmaksām termināļos mp1 un mp2. |
| --- | --- |

(31)

Pēc šo tarifu anulēšanas DGAC pasūtīja uzņēmumam Mazars pētījumu, kas tika iesniegts 2008. gada novembrī un attiecās uz veidiem, kā ietekmēt izmaksas un ieņēmumus un noteikt tarifus abiem termināļiem. Pamatojoties uz šo izpēti, MPTRK noteica jaunus pasažieru maksas tarifus, ko piemēroja retrospektīvi. Minētie retrospektīvie tarifi attiecās uz termināli mp1 (1.–4. zāli) par 2008. gadu un uz termināli mp2 par 2006.–2008. gadu. Kā apgalvo MPTRK, šie jaunie tarifi tika noteikti tā, lai nodrošinātu tādu seguma pakāpi (8), kas atbilstu pasažieru pārvadājumu izmaksām termināļos mp1 un mp2.

DGAC

Mazars

8

| (32) | Ar 2009. gada 25. maija lēmumu MPTRK noteica pasažieru maksas tarifus, ko piemēroja, sākot no 2009. gada 1. augusta. Tā kā uzraudzības iestādes iebilda pret tarifiem, ko MPTRK piedāvāja ieviest no 2010. gada 1. jūlija, arī turpmāk piemēroja 2009. gada 1. augusta tarifus. |
| --- | --- |

(32)

Ar 2009. gada 25. maija lēmumu MPTRK noteica pasažieru maksas tarifus, ko piemēroja, sākot no 2009. gada 1. augusta. Tā kā uzraudzības iestādes iebilda pret tarifiem, ko MPTRK piedāvāja ieviest no 2010. gada 1. jūlija, arī turpmāk piemēroja 2009. gada 1. augusta tarifus.

| (33) | Air France2009. gada 17. jūlijā iesniedza Valsts padomei lūgumu anulēt MPTRK 2009. gada 25. maija lēmumu, ar ko tā noteica pasažieru maksas tarifus, kurus retrospektīvi piemēroja termināļiem mp1 un mp2, sākot no 2008. gada 1. janvāra, un, no otras puses, pasažieru maksas tarifus, kurus piemēroja no 2009. gada 1. augusta. |
| --- | --- |

(33)

Air France2009. gada 17. jūlijā iesniedza Valsts padomei lūgumu anulēt MPTRK 2009. gada 25. maija lēmumu, ar ko tā noteica pasažieru maksas tarifus, kurus retrospektīvi piemēroja termināļiem mp1 un mp2, sākot no 2008. gada 1. janvāra, un, no otras puses, pasažieru maksas tarifus, kurus piemēroja no 2009. gada 1. augusta.

Air France

| (34) | Air France2009. gada 17. jūlijā iesniedza arī šā lūguma kopsavilkumu. Valsts padome 2009. gada 28. jūlijā apturēja pasažieru maksas maksājumus līdz 20 % apmērā attiecībā uz maksām, kas pienācās par 2008. gadu un bija jāmaksā, sākot no 2009. gada 1. jūlija. Gaidot lēmumu pēc būtības, šo apturēšanu piemēroja tarifiem, kas atjaunoti 2010. gadā un no 2011. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(34)

Air France2009. gada 17. jūlijā iesniedza arī šā lūguma kopsavilkumu. Valsts padome 2009. gada 28. jūlijā apturēja pasažieru maksas maksājumus līdz 20 % apmērā attiecībā uz maksām, kas pienācās par 2008. gadu un bija jāmaksā, sākot no 2009. gada 1. jūlija. Gaidot lēmumu pēc būtības, šo apturēšanu piemēroja tarifiem, kas atjaunoti 2010. gadā un no 2011. gada 1. janvāra.

Air France

| (35) | Air France2010. gada 14. jūnijā iesniedza Valsts padomei lūgumu anulēt MPTRK 2010. gada lēmumu, kas atjaunoja iepriekšējos tarifus, sākot no 2010. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

(35)

Air France2010. gada 14. jūnijā iesniedza Valsts padomei lūgumu anulēt MPTRK 2010. gada lēmumu, kas atjaunoja iepriekšējos tarifus, sākot no 2010. gada 1. jūlija.

Air France

| (36) | Valsts padome (9)2011. gada 27. jūlijā anulēja MPTRK 2009. gada 25. maija lēmumu, ar ko noteica pasažieru maksas tarifus terminālī mp2 2008. un 2009. gadam un sākot no 2009. gada 1. augusta, jo šie tarifi tika aprēķināti, ņemot vērā subsīdiju EUR 2,4 miljonu apmērā, ko piešķīra Bušdironas (Bouches-du-Rhône) Ģenerālpadome, lai daļēji finansētu termināļa mp2 būvdarbus, un attiecībā uz kuru lidosta Marseille Provence bija tiešais saņēmējs, bet aviosabiedrības – netiešie saņēmēji. Valsts padome atzina, ka šis lēmums uzskatāms par nelikumīgi piešķirtu valsts atbalstu, pieļaujot MPTRK lēmuma nelikumību. Valsts padome arī atzina, ka termināļa mp2 tarifu anulēšana neietekmē to tarifu likumību, kas noteikti terminālim mp1, uzsverot, ka šos tarifus pamato precīzi grāmatvedības aprēķini. Valsts padome savā lēmumā norāda, ka dokumenti apliecina – sakaru izdevumi par aptuvenu summu EUR 800 000 apmērā, kas, pēc lūguma iesniedzēju (Air France un Britair) domām, būtu attiecināmi tikai uz termināli mp2, patiesībā ir visā pilnībā jāattiecina uz pieskaitāmām izmaksām un jāsadala starp termināļiem saskaņā ar noteikto sadales principu, ja netiek pierādīts, ka ir pieļauta acīmredzama kļūda vērtējumā. Tādējādi Valsts padome apstiprināja pasažieru maksas tarifus terminālim mp1. Ar to pašu lēmumu Valsts padome anulēja nolaišanās maksas tarifu 2009. gadam, pamatojoties uz to, ka šī maksa gandrīz trīs reizes pārsniedz izmaksas, ko rada minētā pakalpojuma sniegšana, un veido vairāk nekā ceturto daļu no kopējiem ieņēmumiem, ko nodrošina lidostas maksas, tātad tā nenodrošina ierobežotu kompensāciju par starpību starp šīs maksas sniegtajiem ieņēmumiem un ieņēmumiem no citām maksām, kā paredzēts valsts tiesību aktos (10). Visbeidzot, Valsts padome atzīmēja prasītāju sabiedrību atrunas attiecībā uz satiksmes attīstību stimulējošo pasākumu anulēšanu. |
| --- | --- |

(36)

Valsts padome (9)2011. gada 27. jūlijā anulēja MPTRK 2009. gada 25. maija lēmumu, ar ko noteica pasažieru maksas tarifus terminālī mp2 2008. un 2009. gadam un sākot no 2009. gada 1. augusta, jo šie tarifi tika aprēķināti, ņemot vērā subsīdiju EUR 2,4 miljonu apmērā, ko piešķīra Bušdironas (Bouches-du-Rhône) Ģenerālpadome, lai daļēji finansētu termināļa mp2 būvdarbus, un attiecībā uz kuru lidosta Marseille Provence bija tiešais saņēmējs, bet aviosabiedrības – netiešie saņēmēji. Valsts padome atzina, ka šis lēmums uzskatāms par nelikumīgi piešķirtu valsts atbalstu, pieļaujot MPTRK lēmuma nelikumību. Valsts padome arī atzina, ka termināļa mp2 tarifu anulēšana neietekmē to tarifu likumību, kas noteikti terminālim mp1, uzsverot, ka šos tarifus pamato precīzi grāmatvedības aprēķini. Valsts padome savā lēmumā norāda, ka dokumenti apliecina – sakaru izdevumi par aptuvenu summu EUR 800 000 apmērā, kas, pēc lūguma iesniedzēju (Air France un Britair) domām, būtu attiecināmi tikai uz termināli mp2, patiesībā ir visā pilnībā jāattiecina uz pieskaitāmām izmaksām un jāsadala starp termināļiem saskaņā ar noteikto sadales principu, ja netiek pierādīts, ka ir pieļauta acīmredzama kļūda vērtējumā. Tādējādi Valsts padome apstiprināja pasažieru maksas tarifus terminālim mp1. Ar to pašu lēmumu Valsts padome anulēja nolaišanās maksas tarifu 2009. gadam, pamatojoties uz to, ka šī maksa gandrīz trīs reizes pārsniedz izmaksas, ko rada minētā pakalpojuma sniegšana, un veido vairāk nekā ceturto daļu no kopējiem ieņēmumiem, ko nodrošina lidostas maksas, tātad tā nenodrošina ierobežotu kompensāciju par starpību starp šīs maksas sniegtajiem ieņēmumiem un ieņēmumiem no citām maksām, kā paredzēts valsts tiesību aktos (10). Visbeidzot, Valsts padome atzīmēja prasītāju sabiedrību atrunas attiecībā uz satiksmes attīstību stimulējošo pasākumu anulēšanu.

9

Bouches-du-Rhône

Marseille Provence

Air France

Britair

10

| (37) | Air France2010. gada 15. decembrī iesniedza Valsts padomei lūgumu anulēt MPTRK 2010. gada decembra lēmumu, kas atjaunoja iepriekšējos tarifus, sākot no 2011. gada 1. janvāra. Air France galu galā atteicās no visām darbībām, kurās tā 2011. gadā bija iesaistīta valsts līmenī. |
| --- | --- |

(37)

Air France2010. gada 15. decembrī iesniedza Valsts padomei lūgumu anulēt MPTRK 2010. gada decembra lēmumu, kas atjaunoja iepriekšējos tarifus, sākot no 2011. gada 1. janvāra. Air France galu galā atteicās no visām darbībām, kurās tā 2011. gadā bija iesaistīta valsts līmenī.

Air France

Air France

| (38) | Visā minētajā laikposmā maksa par termināli mp2 attiecībā uz iekšzemes satiksmi bija par 57–66 % mazāka un attiecībā uz reisiem Savienības teritorijā (11) – par 66–80 % mazāka nekā maksa par 1.–4. zāli attiecīgi iekšzemes satiksmē, Savienības iekšējā satiksmē un starptautiskajā satiksmē. |
| --- | --- |

(38)

Visā minētajā laikposmā maksa par termināli mp2 attiecībā uz iekšzemes satiksmi bija par 57–66 % mazāka un attiecībā uz reisiem Savienības teritorijā (11) – par 66–80 % mazāka nekā maksa par 1.–4. zāli attiecīgi iekšzemes satiksmē, Savienības iekšējā satiksmē un starptautiskajā satiksmē.

11

2.3.4.   PASAŽIERU MAKSAS ATLAIDES IEKŠZEMES REISIEM

| (39) | Pasažieru maksa, ko piemēroja pasažieriem ar iekāpšanu lidostas 1.-4. zālē, parasti bija diferencēta atkarībā no reisa galamērķa, paredzot trīs atšķirīgus tarifus – vienu tarifu iekšzemes reisiem, otru tarifu reisiem ar galamērķi Eiropas Savienībā un trešo tarifu starptautiskajiem reisiem. |
| --- | --- |

(39)

Pasažieru maksa, ko piemēroja pasažieriem ar iekāpšanu lidostas 1.-4. zālē, parasti bija diferencēta atkarībā no reisa galamērķa, paredzot trīs atšķirīgus tarifus – vienu tarifu iekšzemes reisiem, otru tarifu reisiem ar galamērķi Eiropas Savienībā un trešo tarifu starptautiskajiem reisiem.

| (40) | Tarifi, kurus piemēroja 2006. un 2007. gadā, sākotnēji tika noteikti ar MPTRK 2006. gada 26. jūlija lēmumu. Šie tarifi iekšzemes reisiem paredzēja ievērojami mazāku maksu. Starpība pārsniedza 50 %. |
| --- | --- |

(40)

Tarifi, kurus piemēroja 2006. un 2007. gadā, sākotnēji tika noteikti ar MPTRK 2006. gada 26. jūlija lēmumu. Šie tarifi iekšzemes reisiem paredzēja ievērojami mazāku maksu. Starpība pārsniedza 50 %.

| (41) | Pēc Ryanair sūdzības tika sākta pārkāpuma procedūra. Francija 2007. gada 2. augusta notā informēja Komisiju, ka tā ir “vairākkārtīgi atgādinājusi ekspluatantam, ka ir jālikvidē pastāvošā tarifu starpība atkarībā no reisa galamērķa, ja vien to nevar pamatot ar atšķirībām izmaksās”. |
| --- | --- |

(41)

Pēc Ryanair sūdzības tika sākta pārkāpuma procedūra. Francija 2007. gada 2. augusta notā informēja Komisiju, ka tā ir “vairākkārtīgi atgādinājusi ekspluatantam, ka ir jālikvidē pastāvošā tarifu starpība atkarībā no reisa galamērķa, ja vien to nevar pamatot ar atšķirībām izmaksās”.

Ryanair

| (42) | 2006. un 2007. finanšu gadam tika pieņemti jauni tarifi, un apstrīdētā diferenciācija tika atstāta izlemšanai nākotnē. |
| --- | --- |

(42)

2006. un 2007. finanšu gadam tika pieņemti jauni tarifi, un apstrīdētā diferenciācija tika atstāta izlemšanai nākotnē.

2.3.5.   NOTEIKTU LIDOSTAS MAKSĀJUMU ATLAIDES SAISTĪBĀ AR JAUNU LĪNIJU IZVEIDI

| (43) | Lai stimulētu jaunu līniju izveidi vai uzlabojumus darba grafikā, aviosabiedrībām var piešķirt īpaši labvēlīgus tarifu nosacījumus. Šis atvieglojums attiecas uz maksu par nolaišanos, skrejceļa apgaismojumu un stāvvietu pasažieru maršrutiem un par nolaišanos un skrejceļa apgaismojumu kravas pārvadājumu reisiem. |
| --- | --- |

(43)

Lai stimulētu jaunu līniju izveidi vai uzlabojumus darba grafikā, aviosabiedrībām var piešķirt īpaši labvēlīgus tarifu nosacījumus. Šis atvieglojums attiecas uz maksu par nolaišanos, skrejceļa apgaismojumu un stāvvietu pasažieru maršrutiem un par nolaišanos un skrejceļa apgaismojumu kravas pārvadājumu reisiem.

| (44) | Pirmo lidostas maksājumu atlaižu mehānismu MPTRK ieviesa ar 2004. gada 7. septembra lēmumu, un tas stājās spēkā 2005. gada 1. martā. Šie pasākumi atzinuma sniegšanai tika iesniegti lidostas Cocoéco2004. gada 6. decembra sanāksmē (12). Šādu kārtību piemēroja līdz 2009. gada 31. jūlijam. |
| --- | --- |

(44)

Pirmo lidostas maksājumu atlaižu mehānismu MPTRK ieviesa ar 2004. gada 7. septembra lēmumu, un tas stājās spēkā 2005. gada 1. martā. Šie pasākumi atzinuma sniegšanai tika iesniegti lidostas Cocoéco2004. gada 6. decembra sanāksmē (12). Šādu kārtību piemēroja līdz 2009. gada 31. jūlijam.

Cocoéco

12

| (45) | Noteiktais atvieglojuma apmērs bija 90 % ekspluatācijas pirmajā gadā un 50 % otrajā gadā. Minētos atvieglojumus piešķīra tikai jauniem maršrutiem atbilstoši šādiem nosacījumiem (13):






  — | jaunā līnija tiek ekspluatēta ar galamērķi lidostā, kas līnijas izveides brīdī netiek apkalpota regulāri, |
| --- | --- | --- |

(45)

Noteiktais atvieglojuma apmērs bija 90 % ekspluatācijas pirmajā gadā un 50 % otrajā gadā. Minētos atvieglojumus piešķīra tikai jauniem maršrutiem atbilstoši šādiem nosacījumiem (13):

13

—

jaunā līnija tiek ekspluatēta ar galamērķi lidostā, kas līnijas izveides brīdī netiek apkalpota regulāri,

| — | jaunā līnija tiek ekspluatēta ar galamērķi lidostā, kas atrodas vismaz 75 km attālumā no jau apkalpotas lidostas, vai lidostā, kuras klientūras rajons būtiski atšķiras no jau apkalpotās lidostas rajona, |
| --- | --- |

—

jaunā līnija tiek ekspluatēta ar galamērķi lidostā, kas atrodas vismaz 75 km attālumā no jau apkalpotas lidostas, vai lidostā, kuras klientūras rajons būtiski atšķiras no jau apkalpotās lidostas rajona,

| — | līnijas galamērķis nedrīkst atrasties tuvāk par 160 km no galamērķa, kuru iepriekšējos 12 mēnešus apkalpojusi tā pati sabiedrība, kāds no tās meitasuzņēmumiem vai sabiedrība, kas pieder tai pašai grupai vai ir saistīta ar to uz komerciāla līguma pamata (jo īpaši līguma par franšīzi vai kopīgiem reisiem uz minēto galamērķi utt.), |
| --- | --- |

—

līnijas galamērķis nedrīkst atrasties tuvāk par 160 km no galamērķa, kuru iepriekšējos 12 mēnešus apkalpojusi tā pati sabiedrība, kāds no tās meitasuzņēmumiem vai sabiedrība, kas pieder tai pašai grupai vai ir saistīta ar to uz komerciāla līguma pamata (jo īpaši līguma par franšīzi vai kopīgiem reisiem uz minēto galamērķi utt.),

| — | līnija tiek ekspluatēta vismaz vienu reizi nedēļā vismaz divus mēnešus pēc kārtas, |
| --- | --- |

—

līnija tiek ekspluatēta vismaz vienu reizi nedēļā vismaz divus mēnešus pēc kārtas,

| — | laikposmā, kurā gaisa pārvadājumu uzņēmums šā galamērķa ekspluatācijai saņem iepriekš minētās atlaides, ja viens vai vairāki citi uzņēmumi arī nolemj ekspluatēt maršrutu uz to pašu galamērķi, šie uzņēmumi saņem atbalstu no tā paša pasākuma, ievērojot laika grafiku, kas noteikts pirmajam uzņēmumam. |
| --- | --- |

—

laikposmā, kurā gaisa pārvadājumu uzņēmums šā galamērķa ekspluatācijai saņem iepriekš minētās atlaides, ja viens vai vairāki citi uzņēmumi arī nolemj ekspluatēt maršrutu uz to pašu galamērķi, šie uzņēmumi saņem atbalstu no tā paša pasākuma, ievērojot laika grafiku, kas noteikts pirmajam uzņēmumam.

| (46) | Maksas atvieglojumus piešķir gan uzņēmumiem, kas darbojas no termināļa mp1, gan tiem, kas izmanto termināli mp2. |
| --- | --- |

(46)

Maksas atvieglojumus piešķir gan uzņēmumiem, kas darbojas no termināļa mp1, gan tiem, kas izmanto termināli mp2.

| (47) | Marseļas administratīvā tiesa 2009. gada 30. jūnija spriedumā apmierināja Air France prasību anulēt 2005. gadā pieņemto stimulēšanas kārtību, izmantojot tarifus. Marseļas Provansas TRK nepārsūdzēja šo spriedumu, jo pa to laiku stimulēšanas kārtība bija daļēji atjaunināta, pamatojoties uz jaunu lēmumu par tarifiem. Aviosabiedrība Air France, kā arī tās meitasuzņēmumi Britair un Regional pēc tam iesniedza pārsūdzību Valsts padomei, prasot anulēt MPTRK lēmumu, ar ko noteica maksas tarifus piemērošanai 2008. un 2009. gadam un kas paredzēja aeronavigācijas tarifus un arī stimulēšanas kārtību jaunu līniju atvēršanai. Šai anulēšanas prasībai tika pievienots lūgums par pagaidu apturēšanu, kuru Valsts padomes tiesas priekšsēdētājs daļēji apmierināja, izdodot 2009. gada 28. jūlija rīkojumu, jo īpaši pasludinot minētās stimulēšanas kārtības apturēšanu. 2011. gada 27. jūlija lēmumā pēc būtības (14) Valsts padome atzīmēja prasītāju uzņēmumu atteikšanos no saviem secinājumiem, kas bija vērsti uz satiksmes attīstību stimulējošo pasākumu atcelšanu attiecībā uz 2009. un 2010. gadu. |
| --- | --- |

(47)

Marseļas administratīvā tiesa 2009. gada 30. jūnija spriedumā apmierināja Air France prasību anulēt 2005. gadā pieņemto stimulēšanas kārtību, izmantojot tarifus. Marseļas Provansas TRK nepārsūdzēja šo spriedumu, jo pa to laiku stimulēšanas kārtība bija daļēji atjaunināta, pamatojoties uz jaunu lēmumu par tarifiem. Aviosabiedrība Air France, kā arī tās meitasuzņēmumi Britair un Regional pēc tam iesniedza pārsūdzību Valsts padomei, prasot anulēt MPTRK lēmumu, ar ko noteica maksas tarifus piemērošanai 2008. un 2009. gadam un kas paredzēja aeronavigācijas tarifus un arī stimulēšanas kārtību jaunu līniju atvēršanai. Šai anulēšanas prasībai tika pievienots lūgums par pagaidu apturēšanu, kuru Valsts padomes tiesas priekšsēdētājs daļēji apmierināja, izdodot 2009. gada 28. jūlija rīkojumu, jo īpaši pasludinot minētās stimulēšanas kārtības apturēšanu. 2011. gada 27. jūlija lēmumā pēc būtības (14) Valsts padome atzīmēja prasītāju uzņēmumu atteikšanos no saviem secinājumiem, kas bija vērsti uz satiksmes attīstību stimulējošo pasākumu atcelšanu attiecībā uz 2009. un 2010. gadu.

Air France

Air France

Britair

Regional

14

| (48) | Par laiku no 2010. gada 1. februāra līdz 2011. gada 31. oktobrim tika pieņemti jauni maksas atvieglojumi par nolaišanos, skrejceļa apgaismojumu un stāvvietu, ko varēja izmantot visas sabiedrības, kas atbilda objektīviem piešķiršanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(48)

Par laiku no 2010. gada 1. februāra līdz 2011. gada 31. oktobrim tika pieņemti jauni maksas atvieglojumi par nolaišanos, skrejceļa apgaismojumu un stāvvietu, ko varēja izmantot visas sabiedrības, kas atbilda objektīviem piešķiršanas nosacījumiem.

| (49) | Piešķirto atvieglojumu summa bija:






  — | 60 % pirmajā ekspluatācijas gadā, |
| --- | --- | --- |

(49)

Piešķirto atvieglojumu summa bija:

—

60 % pirmajā ekspluatācijas gadā,

| — | 45 % otrajā ekspluatācijas gadā un |
| --- | --- |

—

45 % otrajā ekspluatācijas gadā un

| — | 20 % trešajā ekspluatācijas gadā. |
| --- | --- |

—

20 % trešajā ekspluatācijas gadā.

| (50) | Minētos atvieglojumus piešķīra tikai jauniem maršrutiem atbilstoši šādiem nosacījumiem (15):






  — | piemēroti bija pasažieru un kravas pārvadājumu reisi, |
| --- | --- | --- |

(50)

Minētos atvieglojumus piešķīra tikai jauniem maršrutiem atbilstoši šādiem nosacījumiem (15):

15

—

piemēroti bija pasažieru un kravas pārvadājumu reisi,

| — | jaunā līnija bija jāekspluatē vismaz vienu reizi nedēļā vismaz četrus mēnešus pēc kārtas, |
| --- | --- |

—

jaunā līnija bija jāekspluatē vismaz vienu reizi nedēļā vismaz četrus mēnešus pēc kārtas,

| — | jaunā līnija bija jāekspluatē ar galamērķi lidostā, kas atrodas vismaz 50 km attālumā no jau apkalpotas lidostas, vai lidostā, kuras klientūras rajons būtiski atšķiras no jau apkalpotās lidostas rajona, |
| --- | --- |

—

jaunā līnija bija jāekspluatē ar galamērķi lidostā, kas atrodas vismaz 50 km attālumā no jau apkalpotas lidostas, vai lidostā, kuras klientūras rajons būtiski atšķiras no jau apkalpotās lidostas rajona,

| — | jauno līniju pēdējos 18 mēnešus nedrīkstēja būt ekspluatējusi tā pati sabiedrība, kāds no tās meitasuzņēmumiem vai sabiedrība, kas pieder tai pašai grupai vai ir saistīta ar to ar komerciāliem līgumiem. |
| --- | --- |

—

jauno līniju pēdējos 18 mēnešus nedrīkstēja būt ekspluatējusi tā pati sabiedrība, kāds no tās meitasuzņēmumiem vai sabiedrība, kas pieder tai pašai grupai vai ir saistīta ar to ar komerciāliem līgumiem.

| (51) | Sezonāla pārtraukuma gadījumā stimulēšanas process, pakāpeniski samazinoties, turpinās ar brīdi, kad līnija tiek atjaunota, itin kā tas nekad nebūtu apturēts – pārtraukuma laiks tiek iekļauts atvieglojuma periodā. Šo stimulēšanas pasākumu piemēro abiem lidostas Marseille Provence termināļiem un attiecībā uz visām aviosabiedrībām. |
| --- | --- |

(51)

Sezonāla pārtraukuma gadījumā stimulēšanas process, pakāpeniski samazinoties, turpinās ar brīdi, kad līnija tiek atjaunota, itin kā tas nekad nebūtu apturēts – pārtraukuma laiks tiek iekļauts atvieglojuma periodā. Šo stimulēšanas pasākumu piemēro abiem lidostas Marseille Provence termināļiem un attiecībā uz visām aviosabiedrībām.

Marseille Provence

2.3.6.   BEZMAKSAS STĀVVIETA PA NAKTI

| (52) | MPTRK 2010. gada 28. decembra iesniegumā norāda, ka no 2010. gada 1. februāra tika īstenots pasākums “maksas noteikšana par stāvvietu naktī”. Līdz ar to stāvvieta pa nakti bija bez maksas laikā no pulksten 22.00 līdz 6.00, ievērojot šādus apstākļus:






  — | pasažieru pārvadājumu intensitāte, |
| --- | --- | --- |

(52)

MPTRK 2010. gada 28. decembra iesniegumā norāda, ka no 2010. gada 1. februāra tika īstenots pasākums “maksas noteikšana par stāvvietu naktī”. Līdz ar to stāvvieta pa nakti bija bez maksas laikā no pulksten 22.00 līdz 6.00, ievērojot šādus apstākļus:

—

pasažieru pārvadājumu intensitāte,

| — | vismaz pieci reisi nedēļā uz vienu galamērķi IATA sezonas laikā, |
| --- | --- |

—

vismaz pieci reisi nedēļā uz vienu galamērķi IATA sezonas laikā,

IATA

| — | lidmašīnas laikā no pulksten 22.00 līdz 6.00 tiek novietotas vismaz uz sešām stundām pēc kārtas. |
| --- | --- |

—

lidmašīnas laikā no pulksten 22.00 līdz 6.00 tiek novietotas vismaz uz sešām stundām pēc kārtas.

| (53) | Šo stimulēšanas pasākumu piemēro abiem lidostas Marseille Provence termināļiem un attiecībā uz visām aviosabiedrībām. |
| --- | --- |

(53)

Šo stimulēšanas pasākumu piemēro abiem lidostas Marseille Provence termināļiem un attiecībā uz visām aviosabiedrībām.

Marseille Provence

2.3.7.   MĀRKETINGA PASĀKUMU FINANSĒŠANA

| (54) | Ar 2005. gada 21. novembra lēmumu MPTRK noteica simulējošu finansēšanas kārtību jaunu līniju izveidei, daļēji sedzot konkrētas mārketinga un veicināšanas izmaksas, ja tika izmantoti lidostas Marseille Provence apstiprināti informācijas nesēji. Izmantojot šo mehānismu, saņēmējai aviosabiedrībai bija jāiesniedz izmaksu pamatojums attiecīgās līnijas veicināšanai. Atbalsta apmērs nevarēja pārsniegt 50 % no attaisnotajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(54)

Ar 2005. gada 21. novembra lēmumu MPTRK noteica simulējošu finansēšanas kārtību jaunu līniju izveidei, daļēji sedzot konkrētas mārketinga un veicināšanas izmaksas, ja tika izmantoti lidostas Marseille Provence apstiprināti informācijas nesēji. Izmantojot šo mehānismu, saņēmējai aviosabiedrībai bija jāiesniedz izmaksu pamatojums attiecīgās līnijas veicināšanai. Atbalsta apmērs nevarēja pārsniegt 50 % no attaisnotajiem izdevumiem.

Marseille Provence

| (55) | Lēmums ieviest “mārketinga” maksājumus tika pieņemts bez iepriekšējas Francijas atļaujas, pirms tika publicēts Komisijas paziņojums – Kopienas vadlīnijas par lidostu finansēšanu un valsts atbalstu darbības uzsākšanai aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no reģionālām lidostām (turpmāk – “2005. gada vadlīnijas”) (16). Francija 2006. gada 22. augusta vēstulē pieprasīja MPTRK izbeigt šo pasākumu vēlākais 2007. gada 1. jūnijā, uzskatot, ka minētais “mārketinga” maksājums neatbilst 2005. gada vadlīnijās noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(55)

Lēmums ieviest “mārketinga” maksājumus tika pieņemts bez iepriekšējas Francijas atļaujas, pirms tika publicēts Komisijas paziņojums – Kopienas vadlīnijas par lidostu finansēšanu un valsts atbalstu darbības uzsākšanai aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no reģionālām lidostām (turpmāk – “2005. gada vadlīnijas”) (16). Francija 2006. gada 22. augusta vēstulē pieprasīja MPTRK izbeigt šo pasākumu vēlākais 2007. gada 1. jūnijā, uzskatot, ka minētais “mārketinga” maksājums neatbilst 2005. gada vadlīnijās noteiktajiem kritērijiem.

16

| (56) | MPTRK apstiprināja, ka sākotnēji paredzētā daļējā mārketinga izdevumu segšana netika īstenota, izņemot vienu iemaksu [kas bija mazāka par EUR 300 000]* par labu BMI Baby. |
| --- | --- |

(56)

MPTRK apstiprināja, ka sākotnēji paredzētā daļējā mārketinga izdevumu segšana netika īstenota, izņemot vienu iemaksu [kas bija mazāka par EUR 300 000]* par labu BMI Baby.

BMI Baby

2.3.8.   REKLĀMAS LAUKUMU PIRKUMA LĪGUMS AR AMS

AMS

| (57) | MPTRK 2006. gada 19. maijā noslēdza reklāmas laukumu pirkuma līgumu uz pieciem gadiem, bez konkursa un iepriekšējas izziņošanas, ar uzņēmumu Airport Marketing Services (turpmāk – “AMS”), kas bija aviosabiedrības Ryanair meitasuzņēmums 100 % apmērā. |
| --- | --- |

(57)

MPTRK 2006. gada 19. maijā noslēdza reklāmas laukumu pirkuma līgumu uz pieciem gadiem, bez konkursa un iepriekšējas izziņošanas, ar uzņēmumu Airport Marketing Services (turpmāk – “AMS”), kas bija aviosabiedrības Ryanair meitasuzņēmums 100 % apmērā.

Airport Marketing Services

AMS

Ryanair

| (58) | Saskaņā ar šā līguma nosacījumiem MPTRK bija jāmaksā AMS:






  — | EUR [...]* mēnesī no 2006. gada novembra līdz 2007. gada oktobrim, |
| --- | --- | --- |

(58)

Saskaņā ar šā līguma nosacījumiem MPTRK bija jāmaksā AMS:

AM

—

EUR [...]* mēnesī no 2006. gada novembra līdz 2007. gada oktobrim,

| — | EUR [...]* mēnesī no 2007. gada novembra līdz 2008. gada maijam, |
| --- | --- |

—

EUR [...]* mēnesī no 2007. gada novembra līdz 2008. gada maijam,

| — | EUR [...]* mēnesī no 2008. gada jūnija. |
| --- | --- |

—

EUR [...]* mēnesī no 2008. gada jūnija.

| (59) | Attiecībā uz to tarifu noteikšanu, par kuriem pieņemts 2009. gada 25. maija lēmums, Cocoéco2009. gada 18. februāra lēmumā bija paredzēts, ka “AMS līguma izmaksas tā darbības laikā, proti, no 2006. gada oktobra līdz 2011. gada oktobrim, ir EUR [...]*, proti, EUR [...]* gadā”. |
| --- | --- |

(59)

Attiecībā uz to tarifu noteikšanu, par kuriem pieņemts 2009. gada 25. maija lēmums, Cocoéco2009. gada 18. februāra lēmumā bija paredzēts, ka “AMS līguma izmaksas tā darbības laikā, proti, no 2006. gada oktobra līdz 2011. gada oktobrim, ir EUR [...]*, proti, EUR [...]* gadā”.

Cocoéco

AMS

| (60) | Francijas iesniegtā informācija ļauj noteikt arī AMS līguma izmaksas, kas minētas 2. tabulā.

  2. tabula


  Ar AMS līgumu saistītās izmaksas saskaņā ar Francijas iesniegto informāciju (tūkstošos EUR)




















  2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(60)

Francijas iesniegtā informācija ļauj noteikt arī AMS līguma izmaksas, kas minētas 2. tabulā.

AMS

2. tabula

2. tabula

Ar AMS līgumu saistītās izmaksas saskaņā ar Francijas iesniegto informāciju (tūkstošos EUR)

Ar AMS

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| (61) | Kā apgalvo MPTRK, šā līguma mērķis bija nodrošināt Marseļas galamērķa publicitāti un piesaistīt lielāku pasažieru skaitu. Tas ļautu nodrošināt termināļa mp2 ilgtspēju un labu atlīdzību par pakalpojumiem, ko piedāvā lidostas apsaimniekotājs. |
| --- | --- |

(61)

Kā apgalvo MPTRK, šā līguma mērķis bija nodrošināt Marseļas galamērķa publicitāti un piesaistīt lielāku pasažieru skaitu. Tas ļautu nodrošināt termināļa mp2 ilgtspēju un labu atlīdzību par pakalpojumiem, ko piedāvā lidostas apsaimniekotājs.

| (62) | Tādēļ MPTRK uzskata, ka minētā mērķa sasniegšanu nodrošina divu apstākļu kopīga iedarbība:






  — | liels klientu skaits, |
| --- | --- | --- |

(62)

Tādēļ MPTRK uzskata, ka minētā mērķa sasniegšanu nodrošina divu apstākļu kopīga iedarbība:

—

liels klientu skaits,

| — | Eiropas klienti, kas labprāt izmanto zemo cenu modeli. |
| --- | --- |

—

Eiropas klienti, kas labprāt izmanto zemo cenu modeli.

| (63) | MPTRK pamato minētā līguma ar AMS noslēgšanu ar faktu, ka vienīgi šā uzņēmuma piedāvājums 2006. gadā atbilda MPTRK vajadzībām, nodrošinot šādus pakalpojumus:






  — | vienota un ekskluzīva biļešu tirdzniecības sistēma aviosabiedrībai Ryanair – vienīgajam ekspluatantam, kas bija apņēmies izvietot lielu gaisa kuģu bāzi jaunajā terminālī mp2, |
| --- | --- | --- |

(63)

MPTRK pamato minētā līguma ar AMS noslēgšanu ar faktu, ka vienīgi šā uzņēmuma piedāvājums 2006. gadā atbilda MPTRK vajadzībām, nodrošinot šādus pakalpojumus:

AMS

—

vienota un ekskluzīva biļešu tirdzniecības sistēma aviosabiedrībai Ryanair – vienīgajam ekspluatantam, kas bija apņēmies izvietot lielu gaisa kuģu bāzi jaunajā terminālī mp2,

Ryanair

| — | plaša klientu auditorija, uz kuru bija orientēta MPTRK veicināšanas politika, |
| --- | --- |

—

plaša klientu auditorija, uz kuru bija orientēta MPTRK veicināšanas politika,

| — | mārketinga pakalpojumi, kas pielāgoti biļešu tirdzniecībai uz reisiem ar galamērķi Provansā. |
| --- | --- |

—

mārketinga pakalpojumi, kas pielāgoti biļešu tirdzniecībai uz reisiem ar galamērķi Provansā.

| (64) | Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka ar AMS noslēgtais līgums bija atbalsts Ryanair, lai piesaistītu šo sabiedrību MRS. Tādēļ tas norāda uz vairākiem apstākļiem, kas pamato šādu nostāju, izmantojot dokumentus, kurus MPTRK sagatavoja “lidostas padomes”2005. gada 15. novembra sanāksmei. |
| --- | --- |

(64)

Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka ar AMS noslēgtais līgums bija atbalsts Ryanair, lai piesaistītu šo sabiedrību MRS. Tādēļ tas norāda uz vairākiem apstākļiem, kas pamato šādu nostāju, izmantojot dokumentus, kurus MPTRK sagatavoja “lidostas padomes”2005. gada 15. novembra sanāksmei.

AMS

Ryanair

MRS

2.3.9.   UZŅĒMĒJDARBĪBAS PLĀNS TERMINĀLIM MP2 UN SAPRĀTĪGA UZŅĒMĒJA TIRGUS EKONOMIKAS APSTĀKĻOS PRINCIPA PIEMĒROŠANA

| (65) | MPTRK 2004. gada novembrī izstrādāja uzņēmējdarbības plānu, lai pamatotu termināļa mp2 rentabilitāti. Tas tika atjaunināts 2005. gadā. Par citiem šā uzņēmējdarbības plāna atjauninājumiem PricewaterhouseCoopers (PwC) pēc Air France pieprasījuma veica novērtējumu 2005. gada februārī, 2005. gada novembrī un 2006. gada maijā. |
| --- | --- |

(65)

MPTRK 2004. gada novembrī izstrādāja uzņēmējdarbības plānu, lai pamatotu termināļa mp2 rentabilitāti. Tas tika atjaunināts 2005. gadā. Par citiem šā uzņēmējdarbības plāna atjauninājumiem PricewaterhouseCoopers (PwC) pēc Air France pieprasījuma veica novērtējumu 2005. gada februārī, 2005. gada novembrī un 2006. gada maijā.

PricewaterhouseCoopers

PwC

Air France

| (66) | Francijas iesniegtais uzņēmējdarbības plāns par laikposmu no 2004. līdz 2020. gadam salīdzina scenāriju ar termināli mp2 un scenāriju bez termināļa mp2. Kā apgalvo Francija, kopsumma, ko veido gada naudas plūsmas 2004.–2020. gadā un neto bilances vērtība 2020. gadā, ir šāda:






  — | EUR [...]* miljoni scenārijā bez termināļa mp2, |
| --- | --- | --- |

(66)

Francijas iesniegtais uzņēmējdarbības plāns par laikposmu no 2004. līdz 2020. gadam salīdzina scenāriju ar termināli mp2 un scenāriju bez termināļa mp2. Kā apgalvo Francija, kopsumma, ko veido gada naudas plūsmas 2004.–2020. gadā un neto bilances vērtība 2020. gadā, ir šāda:

—

EUR [...]* miljoni scenārijā bez termināļa mp2,

| — | EUR [...]* miljoni scenārijā ar termināli mp2. |
| --- | --- |

—

EUR [...]* miljoni scenārijā ar termināli mp2.

| (67) | Francija tādējādi secina, ka scenārijs ar termināli mp2 ir par EUR [...]* miljoniem izdevīgāks nekā scenārijs bez termināļa mp2, un tas atbilst rentabilitātes likmei [...]* %. |
| --- | --- |

(67)

Francija tādējādi secina, ka scenārijs ar termināli mp2 ir par EUR [...]* miljoniem izdevīgāks nekā scenārijs bez termināļa mp2, un tas atbilst rentabilitātes likmei [...]* %.

| (68) | Uzņēmējdarbības plānā bija iekļauta arī jutīguma analīze attiecībā uz dažādiem pieņēmumiem par satiksmi un tarifiem. No “satiksmes” scenārijiem tika pētīts scenārijs “bez Air France starppilsētu pārvadājumiem” un scenārijs “mazāks satiksmes palielinājums terminālī mp2”. No “tarifu” scenārijiem tika pētīti tarifi EUR [...]* un EUR [...]* uz vienu pasažieri terminālī mp2. |
| --- | --- |

(68)

Uzņēmējdarbības plānā bija iekļauta arī jutīguma analīze attiecībā uz dažādiem pieņēmumiem par satiksmi un tarifiem. No “satiksmes” scenārijiem tika pētīts scenārijs “bez Air France starppilsētu pārvadājumiem” un scenārijs “mazāks satiksmes palielinājums terminālī mp2”. No “tarifu” scenārijiem tika pētīti tarifi EUR [...]* un EUR [...]* uz vienu pasažieri terminālī mp2.

Air France

| (69) | Šis uzņēmējdarbības plāns tika atjaunināts 2005. gadā. Šoreiz tika modelēti trīs scenāriji. Minētie scenāriji bija šādi:






  — | Pirmais modelis. Aprēķinu pamatā tika liktas 2005. gada satiksmes prognozes, pamatscenārijā vairs netika saglabāti Air France starppilsētu pārvadājumi uz termināli mp2, un aprēķini tika veikti par laiku no 2005. līdz 2021. gadam. Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, iekšējā rentabilitātes likme bija [lielāka par 7,5 %]*. |
| --- | --- | --- |

(69)

Šis uzņēmējdarbības plāns tika atjaunināts 2005. gadā. Šoreiz tika modelēti trīs scenāriji. Minētie scenāriji bija šādi:

—

Pirmais modelis. Aprēķinu pamatā tika liktas 2005. gada satiksmes prognozes, pamatscenārijā vairs netika saglabāti Air France starppilsētu pārvadājumi uz termināli mp2, un aprēķini tika veikti par laiku no 2005. līdz 2021. gadam. Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, iekšējā rentabilitātes likme bija [lielāka par 7,5 %]*.

Pirmais modelis.

Air France

| — | Otrais modelis. Iekšējā rentabilitātes likme tika noteikta 7,5 % apmērā, un tika pētīts, kāds pasažieru skaits atbilst šādai iekšējai rentabilitātes likmei. Šis modelis ļāva secināt, ka pasažieru skaits laikā no 2007. līdz 2021. gadam varētu būt mazāks par 1,32 miljoniem, salīdzinot ar pirmo modeli. |
| --- | --- |

—

Otrais modelis. Iekšējā rentabilitātes likme tika noteikta 7,5 % apmērā, un tika pētīts, kāds pasažieru skaits atbilst šādai iekšējai rentabilitātes likmei. Šis modelis ļāva secināt, ka pasažieru skaits laikā no 2007. līdz 2021. gadam varētu būt mazāks par 1,32 miljoniem, salīdzinot ar pirmo modeli.

Otrais modelis.

| — | Trešais modelis. Ja satiksme terminālī mp2 2010. gadā ir tikai viens miljons pasažieru (nevis 1,65 miljoni, kā paredzēts pirmajā modelī), kāds papildu tarifs jāpiemēro uz vienu pasažieri no 2011. gada, lai iekšējā rentabilitātes likme saglabātos 7,5 % līmenī? Šis modelis ļāva secināt, ka nepieciešamais tarifa palielinājums būtu EUR [...]*. |
| --- | --- |

—

Trešais modelis. Ja satiksme terminālī mp2 2010. gadā ir tikai viens miljons pasažieru (nevis 1,65 miljoni, kā paredzēts pirmajā modelī), kāds papildu tarifs jāpiemēro uz vienu pasažieri no 2011. gada, lai iekšējā rentabilitātes likme saglabātos 7,5 % līmenī? Šis modelis ļāva secināt, ka nepieciešamais tarifa palielinājums būtu EUR [...]*.

Trešais modelis.

| (70) | Novērtējumi, ko PwC veica pēc Air France pasūtījuma saistībā ar tiesvedību Valsts padomē, attiecās uz 2005. gada februāra, 2005. gada septembra un 2006. gada maija modeli, ko izstrādāja MPTRK, un paredzēja noteikt iekšējās rentabilitātes likmi un neto pašreizējo vērtību (NPV) termināļa mp2 projektam, pamatojoties uz gaidāmajām naudas plūsmām. Šoreiz PwC iekļāva vairākas piezīmes un norādīja uz vairākiem trūkumiem attiecīgajā uzņēmējdarbības plānā. |
| --- | --- |

(70)

Novērtējumi, ko PwC veica pēc Air France pasūtījuma saistībā ar tiesvedību Valsts padomē, attiecās uz 2005. gada februāra, 2005. gada septembra un 2006. gada maija modeli, ko izstrādāja MPTRK, un paredzēja noteikt iekšējās rentabilitātes likmi un neto pašreizējo vērtību (NPV) termināļa mp2 projektam, pamatojoties uz gaidāmajām naudas plūsmām. Šoreiz PwC iekļāva vairākas piezīmes un norādīja uz vairākiem trūkumiem attiecīgajā uzņēmējdarbības plānā.

PwC

Air France

PwC

3.   FRANCIJAS KOMENTĀRI

FRANCIJAS KOMENTĀRI

3.1.   IEGULDĪJUMU SUBSĪDIJAS, KO SAŅĒMA MPTRK

IEGULDĪJUMU SUBSĪDIJAS, KO SAŅĒMA MPTRK

3.1.1.   VAIRĀKAS PIEŠĶIRTĀS SUBSĪDIJAS TIKA ĪSTENOTAS

| (71) | Francija apstrīd Komisijas nostāju, saskaņā ar kuru EUR 7,577 miljoni, kas iztērēti laikā no 2005. līdz 2007. gadam, lai uzbūvētu termināli mp2, un EUR 16 miljoni, kas piešķirti no 2001. gada kā ieguldījumi platformā, visā pilnībā ir valsts atbalsts, par kuru Komisija var veikt analīzi. |
| --- | --- |

(71)

Francija apstrīd Komisijas nostāju, saskaņā ar kuru EUR 7,577 miljoni, kas iztērēti laikā no 2005. līdz 2007. gadam, lai uzbūvētu termināli mp2, un EUR 16 miljoni, kas piešķirti no 2001. gada kā ieguldījumi platformā, visā pilnībā ir valsts atbalsts, par kuru Komisija var veikt analīzi.

| (72) | Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (17) 15. pantu Francija apgalvo, ka tikušas īstenotas šādas subsīdijas, kas apkopotas 3. tabulā.

  3. tabula









  Organizācija | Vienošanās datums un parakstīšana | Subsīdijas plānotais mērķis | Izmaksātā kopsumma (tūkstošos EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ģenerālpadome | 1999. gada 14. decembris | Lidostas iekārtu paplašināšanas un pārveidošanas darbi | 3 064 |
| Reģionālā padome | 1997. gada 24. oktobris | Lidostas paplašināšanas un attīstīšanas darbi | 8 032 |
| Reģionālā padome | 1994. gada 8. jūlijs | Kravas zonas labiekārtošana | 1 372 |
| Valsts | 2000. gada 26. aprīlis | Obligāto norāžu paneļu modernizācija | 290 |
| Valsts | 1999. gada 23. jūnijs | Reģistrētās bagāžas pārbaude un pārmeklēšana | 579 |

(72)

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (17) 15. pantu Francija apgalvo, ka tikušas īstenotas šādas subsīdijas, kas apkopotas 3. tabulā.

17

3. tabula

3. tabula

Organizācija

Vienošanās datums un parakstīšana

Subsīdijas plānotais mērķis

Izmaksātā kopsumma (tūkstošos EUR)

Ģenerālpadome

1999. gada 14. decembris

Lidostas iekārtu paplašināšanas un pārveidošanas darbi

3 064

Reģionālā padome

1997. gada 24. oktobris

Lidostas paplašināšanas un attīstīšanas darbi

8 032

Reģionālā padome

1994. gada 8. jūlijs

Kravas zonas labiekārtošana

1 372

Valsts

2000. gada 26. aprīlis

Obligāto norāžu paneļu modernizācija

290

Valsts

1999. gada 23. jūnijs

Reģistrētās bagāžas pārbaude un pārmeklēšana

579

| (73) | Francija apgalvo, ka īstenotās subsīdijas nav iespējams atgūt, tādēļ tās noteikti jāizslēdz no Komisijas izmeklēšanas jomas. |
| --- | --- |

(73)

Francija apgalvo, ka īstenotās subsīdijas nav iespējams atgūt, tādēļ tās noteikti jāizslēdz no Komisijas izmeklēšanas jomas.

3.1.2.   VAIRĀKAS PIEŠĶIRTĀS SUBSĪDIJAS TIKA IZMANTOTAS, LAI FINANSĒTU AR SAIMNIECISKO DARBĪBU NESAISTĪTUS PASĀKUMUS UN INFRASTRUKTŪRAS, TĀDĒĻ TĀS NAV UZSKATĀMAS PAR VALSTS ATBALSTU

| (74) | Francija apgalvo, ka vairākas subsīdijas tika izmantotas, lai finansētu infrastruktūras vai pasākumus, kas saistīti ar sabiedrības drošības, ugunsdrošības un ekspluatācijas drošības uzdevumu izpildi, proti:






  — | subsīdija, ko valsts piešķīra 2001. gada 19. decembrī, jo tās mērķis bija nostiprināt lidojumu drošības funkciju un jo īpaši finansēt noteikta procenta rokas bagāžas izlases veida pārmeklēšanu, personāla, kas iekļūst slēgtajās zonās, sistemātisku pārbaudīšanu un reģistrētās bagāžas kontroles programmas paātrināšanu, lai nodrošinātu 100 % pārbaudes 2002. gada otrā pusgada sākumā, par kopsummu EUR 5 032 000, |
| --- | --- | --- |

(74)

Francija apgalvo, ka vairākas subsīdijas tika izmantotas, lai finansētu infrastruktūras vai pasākumus, kas saistīti ar sabiedrības drošības, ugunsdrošības un ekspluatācijas drošības uzdevumu izpildi, proti:

—

subsīdija, ko valsts piešķīra 2001. gada 19. decembrī, jo tās mērķis bija nostiprināt lidojumu drošības funkciju un jo īpaši finansēt noteikta procenta rokas bagāžas izlases veida pārmeklēšanu, personāla, kas iekļūst slēgtajās zonās, sistemātisku pārbaudīšanu un reģistrētās bagāžas kontroles programmas paātrināšanu, lai nodrošinātu 100 % pārbaudes 2002. gada otrā pusgada sākumā, par kopsummu EUR 5 032 000,

| — | subsīdija, ko 2002. gada 27. septembrī piešķīra Ģenerālpadome, jo tās mērķis bija kabeļu ievilkšana uz 2. skrejceļa, IT palīdzības telpas un TFE centrāles telpas labiekārtošana, gaisa satiksmes telpu tehniskā bloka fasādes remonts, TGBT centrāles nomaiņa B postenī, termināļa signalizācijas sistēmas sakārtošana un datorzāles ugunsdrošība, par kopsummu EUR 209 885, |
| --- | --- |

—

subsīdija, ko 2002. gada 27. septembrī piešķīra Ģenerālpadome, jo tās mērķis bija kabeļu ievilkšana uz 2. skrejceļa, IT palīdzības telpas un TFE centrāles telpas labiekārtošana, gaisa satiksmes telpu tehniskā bloka fasādes remonts, TGBT centrāles nomaiņa B postenī, termināļa signalizācijas sistēmas sakārtošana un datorzāles ugunsdrošība, par kopsummu EUR 209 885,

TFE

TGBT

| — | Ģenerālpadomes 2003. gada 26. aprīļa subsīdija, jo tās mērķis bija skrejceļa apgaismojuma iekārtas atjaunošana, PCS paplašināšana un pieejamība, SPAF autobusu nojumes pārbūve, medicīniskās palīdzības vienības izveide, apvedceļa labiekārtošana dienvidu zonā, ventilācijas bloku nomaiņa, videonovērošanas kameru tīkla izveide, TFE centrāles apkures katla nomaiņa, ugunsdrošības tīkla izveide rietumu zonā un digitālās aizsardzības iekārtas uzstādīšana, par kopsummu EUR 2 111 542,82, |
| --- | --- |

—

Ģenerālpadomes 2003. gada 26. aprīļa subsīdija, jo tās mērķis bija skrejceļa apgaismojuma iekārtas atjaunošana, PCS paplašināšana un pieejamība, SPAF autobusu nojumes pārbūve, medicīniskās palīdzības vienības izveide, apvedceļa labiekārtošana dienvidu zonā, ventilācijas bloku nomaiņa, videonovērošanas kameru tīkla izveide, TFE centrāles apkures katla nomaiņa, ugunsdrošības tīkla izveide rietumu zonā un digitālās aizsardzības iekārtas uzstādīšana, par kopsummu EUR 2 111 542,82,

PCS

SPAF

TFE

| — | Ģenerālpadomes 2005. gada 19. maija subsīdija daļējai termināļa mp2 finansēšanai, kas tika daļēji iztērēta, lai finansētu ar saimniecisko darbību nesaistītu infrastruktūru, par kopsummu EUR 2 273 258,64. Francija norāda, ka uzdevumi, kas uzskatāmi par nesaistītiem ar saimniecisko darbību, tiek īstenoti platībā, kas aizņem 16,96 % termināļa mp2 platības, un apgalvo, ka uz platību, kas ir saistīta ar šiem uzdevumiem, attiecas līdzīgs apjoms veikto darbu. Līdz ar to Francija apgalvo, ka 16,96 % darbu izmaksu pēc tam, kad ir atskaitīti ieguldījumi ar saimniecisko darbību nesaistītos pasākumos, būtu EUR 1 416 238,75, un tie vēl jāatskaita no Komisijas novērtējuma summas, |
| --- | --- |

—

Ģenerālpadomes 2005. gada 19. maija subsīdija daļējai termināļa mp2 finansēšanai, kas tika daļēji iztērēta, lai finansētu ar saimniecisko darbību nesaistītu infrastruktūru, par kopsummu EUR 2 273 258,64. Francija norāda, ka uzdevumi, kas uzskatāmi par nesaistītiem ar saimniecisko darbību, tiek īstenoti platībā, kas aizņem 16,96 % termināļa mp2 platības, un apgalvo, ka uz platību, kas ir saistīta ar šiem uzdevumiem, attiecas līdzīgs apjoms veikto darbu. Līdz ar to Francija apgalvo, ka 16,96 % darbu izmaksu pēc tam, kad ir atskaitīti ieguldījumi ar saimniecisko darbību nesaistītos pasākumos, būtu EUR 1 416 238,75, un tie vēl jāatskaita no Komisijas novērtējuma summas,

| — | Marseille Métropole subsīdija, kas piešķirta 2004. gada 26. jūlijā, jo tās mērķis bija skrejceļa apgaismojums uz skrejceļiem, par summu EUR 72 095 apmērā, |
| --- | --- |

—

Marseille Métropole subsīdija, kas piešķirta 2004. gada 26. jūlijā, jo tās mērķis bija skrejceļa apgaismojums uz skrejceļiem, par summu EUR 72 095 apmērā,

Marseille Métropole

| — | ERAF subsīdija, kas piešķirta 2002. gada 22. augustā, jo tās mērķis bija skrejceļa apgaismojuma darbu veikšana kravas lidmašīnu novietošanas laukumos, par kopsummu EUR 587 350,53. |
| --- | --- |

—

ERAF subsīdija, kas piešķirta 2002. gada 22. augustā, jo tās mērķis bija skrejceļa apgaismojuma darbu veikšana kravas lidmašīnu novietošanas laukumos, par kopsummu EUR 587 350,53.

| (75) | Kā apgalvo Francija, attiecīgās summas jāatskaita no summas, ko novērtējusi Komisija. |
| --- | --- |

(75)

Kā apgalvo Francija, attiecīgās summas jāatskaita no summas, ko novērtējusi Komisija.

3.1.3.   IEGULDĪJUMU SUBSĪDIJU SADERĪBA AR VADLĪNIJĀM PAR LIDOSTU FINANSĒŠANU

| (76) | Atsaucoties uz tiesiskās paļāvības principu, Francija apgalvo, ka Komisijai jāvērtē, vai par valsts atbalstu uzskatāmas subsīdijas, kas piešķirtas pirms 2005. gada vadlīniju publicēšanas datuma, pamatojoties uz 1994. gada 10. decembra vadlīnijām par valsts atbalstu aviācijas nozarē, un līdz ar to secina, ka minētās subsīdijas nav uzskatāmas par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(76)

Atsaucoties uz tiesiskās paļāvības principu, Francija apgalvo, ka Komisijai jāvērtē, vai par valsts atbalstu uzskatāmas subsīdijas, kas piešķirtas pirms 2005. gada vadlīniju publicēšanas datuma, pamatojoties uz 1994. gada 10. decembra vadlīnijām par valsts atbalstu aviācijas nozarē, un līdz ar to secina, ka minētās subsīdijas nav uzskatāmas par valsts atbalstu.

| (77) | Tādējādi Francija uzskata, ka piešķirtās subsīdijas ir saderīgas ar 2005. gada vadlīnijām. |
| --- | --- |

(77)

Tādējādi Francija uzskata, ka piešķirtās subsīdijas ir saderīgas ar 2005. gada vadlīnijām.

3.1.3.1.   
  Ģenerālpadomes subsīdijas ieguldījumam terminālī mp2 saderība

Ģenerālpadomes subsīdijas ieguldījumam terminālī mp2 saderība

| (78) | Francija apgalvo, ka šī subsīdija atbilst skaidri definētam sabiedrības interešu mērķim, kas attiecas uz tieši radīto darba vietu izveidošanu un saglabāšanu reģionā, kur reģistrētais bezdarba līmenis pārsniedz valstī vidējo rādītāju, uz reģionālas ekonomikas attīstību teritorijā, kas var saņemt reģionālu atbalstu saskaņā ar 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi, uz lidostas spēju nostiprināšanu, saskaroties ar piesātinājuma risku (18), un uz labākiem savienojumiem, izveidojot jaunu satiksmi, šajā teritorijā, kuru neapkalpo ātrgaitas dzelzceļa līnija vai terminālis mp1 un kurā palielinās apkalpoto galamērķu skaits. |
| --- | --- |

(78)

Francija apgalvo, ka šī subsīdija atbilst skaidri definētam sabiedrības interešu mērķim, kas attiecas uz tieši radīto darba vietu izveidošanu un saglabāšanu reģionā, kur reģistrētais bezdarba līmenis pārsniedz valstī vidējo rādītāju, uz reģionālas ekonomikas attīstību teritorijā, kas var saņemt reģionālu atbalstu saskaņā ar 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi, uz lidostas spēju nostiprināšanu, saskaroties ar piesātinājuma risku (18), un uz labākiem savienojumiem, izveidojot jaunu satiksmi, šajā teritorijā, kuru neapkalpo ātrgaitas dzelzceļa līnija vai terminālis mp1 un kurā palielinās apkalpoto galamērķu skaits.

18

| (79) | Francija uzskata, ka šī infrastruktūra ir nepieciešama un samērīga ar izvirzītajiem mērķiem. Neraugoties uz to, ka daļa no termināļa mp1 pēc 2001. gada netika noslogota, terminālis mp2 bija jauns produkts ar atšķirīgu apkalpošanas līmeni, kura izveide tikai papildināja galvenā termināļa piedāvājumu. Turklāt, ņemot vērā satiksmes prognozes, lidostai Marseille Provence bija jārisina pārslogotības problēmas, un tas lika atvērt jaunas iekāpšanas zonas 2008. un 2018. gadā. Termināļa mp2 izbūve, kā apgalvo Francija, ļāva nodrošināt nepieciešamos infrastruktūras uzlabojumus (2016. gadā un pēc 2020. gada), vienlaikus uzlabojot rentabilitātes perspektīvas. Turklāt jaunais terminālis mp2 ir īpaši piemērots lidostas stratēģijai piesaistīt zemo izmaksu aviosabiedrības, un tas nebūtu iespējams terminālī mp1, kur maksas tarifi bija būtiski augstāki un kas nebija gatavs nodrošināt ātru pasažieru iekāpšanu un izkāpšanu. Francija apgalvo, ka 2007. gadā, pirmajā pilnajā termināļa mp2 ekspluatācijas gadā, šā termināļa noslodze sasniedza 68 %, un tas neliecināja par faktisku jaudas pārpalikumu. Francija piebilst, ka termināļa mp1 jaudas rezerve laikā no 2007. līdz 2011. gadam, kas saistīta ar termināļa mp2 izveidi, ļāva apmierināt aviosabiedrības Air France jaunās vajadzības, 2011. gada 2. oktobrī atverot savu bāzi, lai izveidotu 13 jaunas līnijas un palielinātu apkalpoto reisu skaitu. Visbeidzot, termināļa mp2 izbūve vecā kravas termināļa telpās ļāva samazināt ieguldījumu un uzturēšanas izdevumus, un to nodrošināja arī zemāks pasažieru ērtību līmenis šajā terminālī. |
| --- | --- |

(79)

Francija uzskata, ka šī infrastruktūra ir nepieciešama un samērīga ar izvirzītajiem mērķiem. Neraugoties uz to, ka daļa no termināļa mp1 pēc 2001. gada netika noslogota, terminālis mp2 bija jauns produkts ar atšķirīgu apkalpošanas līmeni, kura izveide tikai papildināja galvenā termināļa piedāvājumu. Turklāt, ņemot vērā satiksmes prognozes, lidostai Marseille Provence bija jārisina pārslogotības problēmas, un tas lika atvērt jaunas iekāpšanas zonas 2008. un 2018. gadā. Termināļa mp2 izbūve, kā apgalvo Francija, ļāva nodrošināt nepieciešamos infrastruktūras uzlabojumus (2016. gadā un pēc 2020. gada), vienlaikus uzlabojot rentabilitātes perspektīvas. Turklāt jaunais terminālis mp2 ir īpaši piemērots lidostas stratēģijai piesaistīt zemo izmaksu aviosabiedrības, un tas nebūtu iespējams terminālī mp1, kur maksas tarifi bija būtiski augstāki un kas nebija gatavs nodrošināt ātru pasažieru iekāpšanu un izkāpšanu. Francija apgalvo, ka 2007. gadā, pirmajā pilnajā termināļa mp2 ekspluatācijas gadā, šā termināļa noslodze sasniedza 68 %, un tas neliecināja par faktisku jaudas pārpalikumu. Francija piebilst, ka termināļa mp1 jaudas rezerve laikā no 2007. līdz 2011. gadam, kas saistīta ar termināļa mp2 izveidi, ļāva apmierināt aviosabiedrības Air France jaunās vajadzības, 2011. gada 2. oktobrī atverot savu bāzi, lai izveidotu 13 jaunas līnijas un palielinātu apkalpoto reisu skaitu. Visbeidzot, termināļa mp2 izbūve vecā kravas termināļa telpās ļāva samazināt ieguldījumu un uzturēšanas izdevumus, un to nodrošināja arī zemāks pasažieru ērtību līmenis šajā terminālī.

Marseille Provence

Air France

| (80) | Francija apgalvo, ka termināļa mp2 izmantošanas perspektīvas ilgtermiņā ir apmierinošas. Minētā termināļa izbūve atbilst vēlmei attīstīt šajā platformā jaunu satiksmi, kuru neapkalpo terminālis mp1 un kura ļauj lidostai neatvērt tādus maršrutus, ko jau apkalpo ātrgaitas dzelzceļš. Apkalpoto galamērķu skaita pieaugums no 100 galamērķiem 2005. gadā līdz 119 galamērķiem 2010. gadā palielināja arī šā jaunā pakalpojuma pievilcību un līdz ar to – arī izmantošanas perspektīvas ilgtermiņā. Francija uzsver, ka satiksmes prognozes terminālī mp2, ko apstiprina dati par faktisko satiksmi laikā no 2007. līdz 2010. gadam, liecina, ka 50 % jaudas tiks izmantoti jau pēc pieciem gadiem. Visbeidzot, Air France satiksmes palielinājums ar izlidošanu no termināļa mp1, sākot no 2011. gada 2. oktobra, liecina, ka papildu jauda, ko nodrošina terminālis mp2, nekonkurē ar galveno termināli, bet ir tāds lidostas aktīvs, kas ļauj apmierināt Air France pieprasījumu. |
| --- | --- |

(80)

Francija apgalvo, ka termināļa mp2 izmantošanas perspektīvas ilgtermiņā ir apmierinošas. Minētā termināļa izbūve atbilst vēlmei attīstīt šajā platformā jaunu satiksmi, kuru neapkalpo terminālis mp1 un kura ļauj lidostai neatvērt tādus maršrutus, ko jau apkalpo ātrgaitas dzelzceļš. Apkalpoto galamērķu skaita pieaugums no 100 galamērķiem 2005. gadā līdz 119 galamērķiem 2010. gadā palielināja arī šā jaunā pakalpojuma pievilcību un līdz ar to – arī izmantošanas perspektīvas ilgtermiņā. Francija uzsver, ka satiksmes prognozes terminālī mp2, ko apstiprina dati par faktisko satiksmi laikā no 2007. līdz 2010. gadam, liecina, ka 50 % jaudas tiks izmantoti jau pēc pieciem gadiem. Visbeidzot, Air France satiksmes palielinājums ar izlidošanu no termināļa mp1, sākot no 2011. gada 2. oktobra, liecina, ka papildu jauda, ko nodrošina terminālis mp2, nekonkurē ar galveno termināli, bet ir tāds lidostas aktīvs, kas ļauj apmierināt Air France pieprasījumu.

Air France

Air France

| (81) | Francija apgalvo, ka piešķirtās subsīdijas tikai ierobežotā apjomā ietekmē Kopienas iekšējo tirdzniecību. Attiecībā uz Aviņonas lidostu, kas atrodas 60 minūšu brauciena attālumā no lidostas Marseille Provence, Francija uzskata, ka zemo cenu satiksme šajā lidostā pēc 2007. gada saglabājās stabilā līmenī, ka tās platformā pēc 2007. gada tika veikti jauni uzlabojumi, atverot arī jaunus maršrutus, un ka neviens no tās apkalpotajiem galamērķiem nav pieejams no lidostas Marseille Provence. Attiecībā uz paplašināto apgabalu, ietverot Nīmas un Tulonas lidostas, Francija atzīmē, ka tās pieder mazo reģionālo lidostu kategorijai, tādēļ to uzdevumi nesakrīt ar lidostas Marseille Provence mērķiem, kur satiksme pārsniedz piecus miljonus pasažieru. Apstāklis, ka ne visi apkalpotie galamērķi (izņemot Londonu un Briseli) ir pieejami no lidostas Marseille Provence, liecina, ka šīs lidostas savstarpēji nekonkurē. |
| --- | --- |

(81)

Francija apgalvo, ka piešķirtās subsīdijas tikai ierobežotā apjomā ietekmē Kopienas iekšējo tirdzniecību. Attiecībā uz Aviņonas lidostu, kas atrodas 60 minūšu brauciena attālumā no lidostas Marseille Provence, Francija uzskata, ka zemo cenu satiksme šajā lidostā pēc 2007. gada saglabājās stabilā līmenī, ka tās platformā pēc 2007. gada tika veikti jauni uzlabojumi, atverot arī jaunus maršrutus, un ka neviens no tās apkalpotajiem galamērķiem nav pieejams no lidostas Marseille Provence. Attiecībā uz paplašināto apgabalu, ietverot Nīmas un Tulonas lidostas, Francija atzīmē, ka tās pieder mazo reģionālo lidostu kategorijai, tādēļ to uzdevumi nesakrīt ar lidostas Marseille Provence mērķiem, kur satiksme pārsniedz piecus miljonus pasažieru. Apstāklis, ka ne visi apkalpotie galamērķi (izņemot Londonu un Briseli) ir pieejami no lidostas Marseille Provence, liecina, ka šīs lidostas savstarpēji nekonkurē.

Marseille Provence

Marseille Provence

Marseille Provence

Marseille Provence

| (82) | Francija apgalvo, ka Ģenerālpadomes subsīdija bija nepieciešama, lai sasniegtu rentabilitātes robežvērtību, ko parasti pieprasa ekspluatanti. 2006. gada maija uzņēmējdarbības plāns liecināja par ieguldījumu rentabilitātes likmi (TRI) [...]* % apmērā, ja atskaita Ģenerālpadomes subsīdiju, un Francija uzskata, ka bez šīs subsīdijas projekta rentabilitāte samazinātos līdz [...]* %. Francija arī apgalvo, ka saņemtās subsīdijas samērīgumu pamato fakts, ka tā ļāva nodrošināt apmierinošu TRI rādītāju, tā kā nebija citu lētāku iespēju, kā sasniegt tos pašus rezultātus. Tā norāda, ka darbiem termināļa ierīkošanai tika izsludināts valsts iepirkums, un šis apstāklis var apstiprināt maksimālu izmaksu ierobežošanu. Visbeidzot, Francija atgādina, ka piešķirtā subsīdija termināļa mp2 projektā sedza tikai 50 % kopsummas, proti, 80 % darba saistībā ar gaisa kuģiem un 30 % darba saistībā ar termināli. |
| --- | --- |

(82)

Francija apgalvo, ka Ģenerālpadomes subsīdija bija nepieciešama, lai sasniegtu rentabilitātes robežvērtību, ko parasti pieprasa ekspluatanti. 2006. gada maija uzņēmējdarbības plāns liecināja par ieguldījumu rentabilitātes likmi (TRI) [...]* % apmērā, ja atskaita Ģenerālpadomes subsīdiju, un Francija uzskata, ka bez šīs subsīdijas projekta rentabilitāte samazinātos līdz [...]* %. Francija arī apgalvo, ka saņemtās subsīdijas samērīgumu pamato fakts, ka tā ļāva nodrošināt apmierinošu TRI rādītāju, tā kā nebija citu lētāku iespēju, kā sasniegt tos pašus rezultātus. Tā norāda, ka darbiem termināļa ierīkošanai tika izsludināts valsts iepirkums, un šis apstāklis var apstiprināt maksimālu izmaksu ierobežošanu. Visbeidzot, Francija atgādina, ka piešķirtā subsīdija termināļa mp2 projektā sedza tikai 50 % kopsummas, proti, 80 % darba saistībā ar gaisa kuģiem un 30 % darba saistībā ar termināli.

TRI

TRI

3.1.3.2.   
  ERAF 2002. gada 22. augusta subsīdiju gaisa kravas pārvadājumu attīstībai saderība

ERAF 2002. gada 22. augusta subsīdiju gaisa kravas pārvadājumu attīstībai saderība

| (83) | Francija jau sākumā atzīmē, ka daļa subsīdiju attiecās uz ieguldījumiem darbībās, kas nav saistītas ar saimniecisko darbību, un ka vienīgi piešķirtā atbalsta atlikums jāuzskata par saderīgu ar LESD noteikumiem (19). |
| --- | --- |

(83)

Francija jau sākumā atzīmē, ka daļa subsīdiju attiecās uz ieguldījumiem darbībās, kas nav saistītas ar saimniecisko darbību, un ka vienīgi piešķirtā atbalsta atlikums jāuzskata par saderīgu ar LESD noteikumiem (19).

19

| (84) | Francija atgādina, ka lidostas Marseille Provence finansējuma pieprasījums, kas iesniegts ERAF, tika izskatīts saistībā ar programmu izstrādi struktūrfondu 2. mērķa sasniegšanai laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam, un tam Provansas Alpu Azūra krasta (Provence Alpes Côte d'Azur) reģions bija piemērots, kā to 2001. gada 22. martā apstiprināja Eiropas Komisija. |
| --- | --- |

(84)

Francija atgādina, ka lidostas Marseille Provence finansējuma pieprasījums, kas iesniegts ERAF, tika izskatīts saistībā ar programmu izstrādi struktūrfondu 2. mērķa sasniegšanai laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam, un tam Provansas Alpu Azūra krasta (Provence Alpes Côte d'Azur) reģions bija piemērots, kā to 2001. gada 22. martā apstiprināja Eiropas Komisija.

Marseille Provence

Provence Alpes Côte d'Azur

| (85) | Kā apgalvo Francija, piešķirtais atbalsts atbilda skaidri definētam sabiedrības interešu mērķim – esošo infrastruktūru optimizēšana, attīstot kravas pārvadājumu darbību, lai novērstu pārvadātās tonnāžas samazināšanos un saistībā ar lielo darba vietu skaitu, ko nodrošināja lidosta (20) apgabalā, kurā bezdarba līmenis bija īpaši augsts. |
| --- | --- |

(85)

Kā apgalvo Francija, piešķirtais atbalsts atbilda skaidri definētam sabiedrības interešu mērķim – esošo infrastruktūru optimizēšana, attīstot kravas pārvadājumu darbību, lai novērstu pārvadātās tonnāžas samazināšanos un saistībā ar lielo darba vietu skaitu, ko nodrošināja lidosta (20) apgabalā, kurā bezdarba līmenis bija īpaši augsts.

20

| (86) | Francija apgalvo, ka attiecīgā infrastruktūra bija nepieciešama šā mērķa sasniegšanai un samērīga ar to. Tā norāda, ka šī infrastruktūra nodrošināja apvedceļa un apļveida krustojuma uzturēšanu, lai plūsma uz ceļa būtu droša arī satiksmes pieauguma gadījumā, kravas termināļu pārveidošanu atbrīvotajās telpās, gaisa kuģu stāvvietu laukumu izveidošanu gaisa kravas termināļu tiešā tuvumā, lai samazinātu procesa laiku, un kravas zonas paplašināšanu, lai palielinātu tās pievilcību. |
| --- | --- |

(86)

Francija apgalvo, ka attiecīgā infrastruktūra bija nepieciešama šā mērķa sasniegšanai un samērīga ar to. Tā norāda, ka šī infrastruktūra nodrošināja apvedceļa un apļveida krustojuma uzturēšanu, lai plūsma uz ceļa būtu droša arī satiksmes pieauguma gadījumā, kravas termināļu pārveidošanu atbrīvotajās telpās, gaisa kuģu stāvvietu laukumu izveidošanu gaisa kravas termināļu tiešā tuvumā, lai samazinātu procesa laiku, un kravas zonas paplašināšanu, lai palielinātu tās pievilcību.

| (87) | Francija apgalvo, ka satiksmes dati (21) liecina – infrastruktūrai ir apmierinošas izmantošanas perspektīvas ilgtermiņā, un norāda, ka šī infrastruktūra bija nodota visu ekspluatantu rīcībā. |
| --- | --- |

(87)

Francija apgalvo, ka satiksmes dati (21) liecina – infrastruktūrai ir apmierinošas izmantošanas perspektīvas ilgtermiņā, un norāda, ka šī infrastruktūra bija nodota visu ekspluatantu rīcībā.

21

| (88) | Visbeidzot, Francija apgalvo, ka subsīdija, ko pamatoja nepieciešamība attīstīt strukturālās grūtībās nonākušu apgabalu un kas finansēja tikai 28 % no kopējām projekta izmaksām, neietekmēja Kopienas iekšējo tirdzniecību. Tā uzskata, ka projekta finansēšana nevar tikt apšaubīta, jo vairāk tādēļ, ka ir izpildīti ERAF piemērotības kritēriji. Francija uzsver, ka piešķirtais finansējums ir ļāvis atvieglot automobiļu piebraukšanu lidostas infrastruktūrai un novērst nepilnības, kas traucē preču brīvu apriti. |
| --- | --- |

(88)

Visbeidzot, Francija apgalvo, ka subsīdija, ko pamatoja nepieciešamība attīstīt strukturālās grūtībās nonākušu apgabalu un kas finansēja tikai 28 % no kopējām projekta izmaksām, neietekmēja Kopienas iekšējo tirdzniecību. Tā uzskata, ka projekta finansēšana nevar tikt apšaubīta, jo vairāk tādēļ, ka ir izpildīti ERAF piemērotības kritēriji. Francija uzsver, ka piešķirtais finansējums ir ļāvis atvieglot automobiļu piebraukšanu lidostas infrastruktūrai un novērst nepilnības, kas traucē preču brīvu apriti.

3.1.3.3.   

  2003. gada 26. jūnija subsīdijas lidostas paplašināšanai un pārbūvei saderība

2003. gada 26. jūnija subsīdijas lidostas paplašināšanai un pārbūvei saderība

| (89) | Francija jau sākumā atzīmē, ka daļa subsīdijas attiecas uz ieguldījumiem darbībās, kas nav saistītas ar saimniecisko darbību, un ka vienīgi piešķirtā atbalsta atlikums, proti, EUR 888 457,18, jāatzīst par saderīgu ar LESD noteikumiem. |
| --- | --- |

(89)

Francija jau sākumā atzīmē, ka daļa subsīdijas attiecas uz ieguldījumiem darbībās, kas nav saistītas ar saimniecisko darbību, un ka vienīgi piešķirtā atbalsta atlikums, proti, EUR 888 457,18, jāatzīst par saderīgu ar LESD noteikumiem.

| (90) | Francija apgalvo, ka šī subsīdija atbilda skaidri definētam sabiedrības interešu mērķim, kas saistīts ar Bušdironas un Provansas departamentu saimniecisko attīstību. |
| --- | --- |

(90)

Francija apgalvo, ka šī subsīdija atbilda skaidri definētam sabiedrības interešu mērķim, kas saistīts ar Bušdironas un Provansas departamentu saimniecisko attīstību.

| (91) | Tā uzskata, ka attiecīgie ieguldījumi bija nepieciešami un samērīgi ar šo mērķi, ciktāl tie paredzēja palielināt kustības skaitu stundā, atjauninot 1. skrejceļu, izveidojot pievedceļus un ātrās izejas. |
| --- | --- |

(91)

Tā uzskata, ka attiecīgie ieguldījumi bija nepieciešami un samērīgi ar šo mērķi, ciktāl tie paredzēja palielināt kustības skaitu stundā, atjauninot 1. skrejceļu, izveidojot pievedceļus un ātrās izejas.

| (92) | Francija apgalvo, ka šie ieguldījumi bija neizbēgami, uzņemot papildu satiksmes apjomus. Tāpat arī veiktie darbi palielināja skrejceļu jaudu līdz 140 000 komerciālu pārvadājumu gadā. Tādējādi Francija savā atbildē izklāsta mērķus satiksmes jomā – 113 909 pārvadājumi 2015. gadā un 122 449 pārvadājumi 2020. gadā. Arī veiktie uzlabojumi tuvākos desmit gadus ļaus neplānot lielus darbus uz skrejceļiem, vienlaikus, kā apgalvo Francija, to izmantošanas perspektīvas vidējā termiņā ir apmierinošas. |
| --- | --- |

(92)

Francija apgalvo, ka šie ieguldījumi bija neizbēgami, uzņemot papildu satiksmes apjomus. Tāpat arī veiktie darbi palielināja skrejceļu jaudu līdz 140 000 komerciālu pārvadājumu gadā. Tādējādi Francija savā atbildē izklāsta mērķus satiksmes jomā – 113 909 pārvadājumi 2015. gadā un 122 449 pārvadājumi 2020. gadā. Arī veiktie uzlabojumi tuvākos desmit gadus ļaus neplānot lielus darbus uz skrejceļiem, vienlaikus, kā apgalvo Francija, to izmantošanas perspektīvas vidējā termiņā ir apmierinošas.

| (93) | Francija apstiprina, ka šī infrastruktūra ir pieejama visiem lietotājiem, un apgalvo, ka vienīgā komerciālā lidosta, kas atrodas 60 minūšu brauciena pa autoceļu attālumā ir Aviņonas lidosta, kas ir D kategorijas lidosta, ar kuru lidosta Marseille Provence nekonkurē, tādēļ analizētais atbalsts neietekmē Kopienas iekšējo tirdzniecību. |
| --- | --- |

(93)

Francija apstiprina, ka šī infrastruktūra ir pieejama visiem lietotājiem, un apgalvo, ka vienīgā komerciālā lidosta, kas atrodas 60 minūšu brauciena pa autoceļu attālumā ir Aviņonas lidosta, kas ir D kategorijas lidosta, ar kuru lidosta Marseille Provence nekonkurē, tādēļ analizētais atbalsts neietekmē Kopienas iekšējo tirdzniecību.

Marseille Provence

3.1.3.4.   

  2004. gada 26. jūlija subsīdijas lidostas attīstībai saderība

2004. gada 26. jūlija subsīdijas lidostas attīstībai saderība

| (94) | Francija jau sākumā atzīmē, ka daļa subsīdijas attiecas uz ieguldījumiem darbībās, kas nav saistītas ar saimniecisko darbību, un ka vienīgi piešķirtā atbalsta atlikums, proti, EUR 816 535, jāatzīst par saderīgu ar LESD noteikumiem. |
| --- | --- |

(94)

Francija jau sākumā atzīmē, ka daļa subsīdijas attiecas uz ieguldījumiem darbībās, kas nav saistītas ar saimniecisko darbību, un ka vienīgi piešķirtā atbalsta atlikums, proti, EUR 816 535, jāatzīst par saderīgu ar LESD noteikumiem.

| (95) | Francija apgalvo, ka šī subsīdija atbilda skaidri definētam sabiedrības interešu mērķim, kas attiecās uz Marseļas pilsētas un tās reģiona teritoriālo attīstību, pamatojoties uz valsts līmeņa satiksmes konsolidāciju un starptautiskās satiksmes attīstīšanu lidostā Marseille Provence, kā arī tās savienošanu ar dzelzceļu. |
| --- | --- |

(95)

Francija apgalvo, ka šī subsīdija atbilda skaidri definētam sabiedrības interešu mērķim, kas attiecās uz Marseļas pilsētas un tās reģiona teritoriālo attīstību, pamatojoties uz valsts līmeņa satiksmes konsolidāciju un starptautiskās satiksmes attīstīšanu lidostā Marseille Provence, kā arī tās savienošanu ar dzelzceļu.

Marseille Provence

| (96) | Francija uzskata, ka šā mērķa īstenošanai bija nepieciešami veiktie darbi, proti, 1. zāles ietilpības palielināšana un tās modernizācija atbilstoši starptautiskiem standartiem, 1. skrejceļa optimizēšana un 2. skrejceļa pārbūve, kā arī ātrgaitas vilcieniem pieejamas dzelzceļa stacijas būve. |
| --- | --- |

(96)

Francija uzskata, ka šā mērķa īstenošanai bija nepieciešami veiktie darbi, proti, 1. zāles ietilpības palielināšana un tās modernizācija atbilstoši starptautiskiem standartiem, 1. skrejceļa optimizēšana un 2. skrejceļa pārbūve, kā arī ātrgaitas vilcieniem pieejamas dzelzceļa stacijas būve.

| (97) | Francija apgalvo, ka notikušās izmaiņas pasažieru satiksmē pierāda – minētās iekārtas veicina apmierinošas izmantošanas perspektīvas ilgtermiņā. Tā piebilst, ka plānotā dzelzceļa satiksmes attīstība var tikai paplašināt lidostas izmantošanu. |
| --- | --- |

(97)

Francija apgalvo, ka notikušās izmaiņas pasažieru satiksmē pierāda – minētās iekārtas veicina apmierinošas izmantošanas perspektīvas ilgtermiņā. Tā piebilst, ka plānotā dzelzceļa satiksmes attīstība var tikai paplašināt lidostas izmantošanu.

| (98) | Kā apgalvo Francija, infrastruktūra ir pieejama visiem lietotājiem bez jebkādas diskriminācijas. Tā uzsver, ka zāļu sadalīšana atsevišķi iekšzemes reisiem, Šengenas zonas reisiem un starptautiskajiem reisiem ir nepieciešama pareizai pasažieru plūsmas pārvaldībai, ievērojot noteikumus par robežkontroli, un ka reisu novirzīšana uz vienu vai otru termināli neietekmē faktu, ka visas aviosabiedrības var brīvi piekļūt abiem termināļiem atkarībā no apkalpotajiem reisiem. |
| --- | --- |

(98)

Kā apgalvo Francija, infrastruktūra ir pieejama visiem lietotājiem bez jebkādas diskriminācijas. Tā uzsver, ka zāļu sadalīšana atsevišķi iekšzemes reisiem, Šengenas zonas reisiem un starptautiskajiem reisiem ir nepieciešama pareizai pasažieru plūsmas pārvaldībai, ievērojot noteikumus par robežkontroli, un ka reisu novirzīšana uz vienu vai otru termināli neietekmē faktu, ka visas aviosabiedrības var brīvi piekļūt abiem termināļiem atkarībā no apkalpotajiem reisiem.

| (99) | Francija atgādina savu uzskatu, ka veiktie darbi neietekmēja Kopienas iekšējo tirdzniecību, ņemot vērā to, ka nebija citu tās pašas kategorijas lidostu, kas atrastos tajā pašā darbības zonā, un turklāt uzsver, ka ieguldījumi, uz kuriem attiecās 2004. gada 26. jūlija subsīdija, nebija tieši paredzēti lidostas jaudas palielināšanai. |
| --- | --- |

(99)

Francija atgādina savu uzskatu, ka veiktie darbi neietekmēja Kopienas iekšējo tirdzniecību, ņemot vērā to, ka nebija citu tās pašas kategorijas lidostu, kas atrastos tajā pašā darbības zonā, un turklāt uzsver, ka ieguldījumi, uz kuriem attiecās 2004. gada 26. jūlija subsīdija, nebija tieši paredzēti lidostas jaudas palielināšanai.

| (100) | Francija apgalvo, ka analizētās subsīdijas piešķiršanas kārtība spēja nodrošināt proporcionalitātes principa ievērošanu (22). Tā atgādina, ka publiskas struktūras atbildība aprobežojas ar vienu miljonu euro trīs gadu laikā. |
| --- | --- |

(100)

Francija apgalvo, ka analizētās subsīdijas piešķiršanas kārtība spēja nodrošināt proporcionalitātes principa ievērošanu (22). Tā atgādina, ka publiskas struktūras atbildība aprobežojas ar vienu miljonu euro trīs gadu laikā.

22

3.2.   TESTA PAR SAPRĀTĪGU UZŅĒMĒJU TIRGUS EKONOMIKAS APSTĀKĻOS PIEMĒROŠANA TERMINĀLIM MP2

TESTA PAR SAPRĀTĪGU UZŅĒMĒJU TIRGUS EKONOMIKAS APSTĀKĻOS PIEMĒROŠANA TERMINĀLIM MP2

| (101) | Francija apgalvo, ka nav pamatoti uzņēmuma PwC pārmetumi par to, ka ieguldījumu subsīdijas proporcionāla atskaitīšana termināļa mp2 infrastruktūras amortizācijai neiztur testu par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos. Attiecībā uz Franciju spēkā esošie grāmatvedības noteikumi paredz, ka subsīdijas iekārtām, kas attiecināmas uz nākamajiem finanšu gadiem, jāatskaita no pamatlīdzekļu neto bilances vērtībām. Turklāt subsīdiju apstrāde attiecībā uz termināli mp1 un mp2 bija vienāda, jo tie abi saņēma subsīdiju, kas sasniedza 30 % no summas par terminālī veiktajiem darbiem. Visbeidzot, tā kā apsaimniekotājs ņēma vērā bruto plūsmas, pamatojoties uz pasažieru maksas tarifu izmaksām, viņš bija spiests iekasēt no lietotājiem izmaksas, kas patiesībā nebija pamatotas. Kopumā Francija uzskata, ka Ģenerālpadomes subsīdija bija saderīga ar Francijas un Savienības tiesību aktiem un MPTRK rīkojās kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, kad neuzskaitīja uzņēmējdarbības plānā ieņēmumus no izmaksām, ko nebija iespējams pamatot. |
| --- | --- |

(101)

Francija apgalvo, ka nav pamatoti uzņēmuma PwC pārmetumi par to, ka ieguldījumu subsīdijas proporcionāla atskaitīšana termināļa mp2 infrastruktūras amortizācijai neiztur testu par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos. Attiecībā uz Franciju spēkā esošie grāmatvedības noteikumi paredz, ka subsīdijas iekārtām, kas attiecināmas uz nākamajiem finanšu gadiem, jāatskaita no pamatlīdzekļu neto bilances vērtībām. Turklāt subsīdiju apstrāde attiecībā uz termināli mp1 un mp2 bija vienāda, jo tie abi saņēma subsīdiju, kas sasniedza 30 % no summas par terminālī veiktajiem darbiem. Visbeidzot, tā kā apsaimniekotājs ņēma vērā bruto plūsmas, pamatojoties uz pasažieru maksas tarifu izmaksām, viņš bija spiests iekasēt no lietotājiem izmaksas, kas patiesībā nebija pamatotas. Kopumā Francija uzskata, ka Ģenerālpadomes subsīdija bija saderīga ar Francijas un Savienības tiesību aktiem un MPTRK rīkojās kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, kad neuzskaitīja uzņēmējdarbības plānā ieņēmumus no izmaksām, ko nebija iespējams pamatot.

PwC

| (102) | Attiecībā uz to, ka uzņēmējdarbības plānā tika iekļauta neto bilances vērtības (NBV) summa ieguldījumiem, kas veikti periodā, uz kuru attiecās vērā ņemtā naudas plūsma, Francija apgalvo, ka tas tikai izteica grāmatvedības terminos pieņēmumus, kas minēti 1987. gada koncesijas nolīguma specifikācijā. Francija uzskata, ka šāda veida pieņēmumi parasti tiek iekļauti koncesijas līgumos ar mērķi ņemt vērā ieguldījuma projekta un koncesijas līguma attiecīgos termiņus. |
| --- | --- |

(102)

Attiecībā uz to, ka uzņēmējdarbības plānā tika iekļauta neto bilances vērtības (NBV) summa ieguldījumiem, kas veikti periodā, uz kuru attiecās vērā ņemtā naudas plūsma, Francija apgalvo, ka tas tikai izteica grāmatvedības terminos pieņēmumus, kas minēti 1987. gada koncesijas nolīguma specifikācijā. Francija uzskata, ka šāda veida pieņēmumi parasti tiek iekļauti koncesijas līgumos ar mērķi ņemt vērā ieguldījuma projekta un koncesijas līguma attiecīgos termiņus.

| (103) | Lai pamatotu 7,5 % vērtību, kas izvēlēta vidējās svērtās kapitāla cenas (VSKC) raksturošanai, Francija apgalvo, ka tā atbilst vidējām VSKC aplēsēm no Francijas lidostām (23), kaut arī ir nedaudz paaugstināta, ņemot vērā lidostas regulēto perimetru un faktu, ka šīs aplēses veiktas iepriekšējā periodā (2004. gadā), salīdzinot ar atsaucēs minētajām aplēsēm. Francija uzskata, ka uzņēmums Mazars savā pētījumā izmantoja tādu pašu VSKC pieņēmumu kā lidostas Marseille Provence ekspluatants. |
| --- | --- |

(103)

Lai pamatotu 7,5 % vērtību, kas izvēlēta vidējās svērtās kapitāla cenas (VSKC) raksturošanai, Francija apgalvo, ka tā atbilst vidējām VSKC aplēsēm no Francijas lidostām (23), kaut arī ir nedaudz paaugstināta, ņemot vērā lidostas regulēto perimetru un faktu, ka šīs aplēses veiktas iepriekšējā periodā (2004. gadā), salīdzinot ar atsaucēs minētajām aplēsēm. Francija uzskata, ka uzņēmums Mazars savā pētījumā izmantoja tādu pašu VSKC pieņēmumu kā lidostas Marseille Provence ekspluatants.

23

Mazars

Marseille Provence

| (104) | Francija apgalvo, ka nav pareizs Komisijas konstatējums par to, ka netika palielinātas ārējās maksas saistībā ar modulācijas pasākumiem, kuru pamatā bija sabiedrības intereses (jaunu līniju izveides stimulēšana), jo šīs modulācijas visos izpētītajos gadījumos tika pilnībā ņemtas vērā nevis saistībā ar maksām, bet gan kā atvieglojumi, kas norādīti darbības datos attiecībā uz nolaišanos, skrejceļa apgaismojumu un stāvvietām. Francija piebilst, ka šīs modulācijas izmantoja lietotāji gan terminālī mp2, gan terminālī mp1 un to noteikšana laikā no 2005. līdz 2010. gadam tika uzrādīta kombinētajā bilancē par piešķirtajiem atvieglojumiem sadalījumā starp abiem termināliem (EUR [...]* miljoni terminālī mp1 un EUR [...]* miljoni terminālī mp2). Francija arī iesniedza uzņēmējdarbības plānu, kas a posteriori izstrādāts par 2005.–2010. gadu, pamatojot ar faktu, ka 2005. gada septembrī un 2006. gada maijā iesniegtie uzņēmējdarbības plāni balstījās uz provizoriskiem datiem, kas tuvi faktiskajiem datiem, un ka termināļa mp2 rentabilitāte izrādījās lielāka par to, kas plānota ieguldīšanas lēmuma pieņemšanas laikā. |
| --- | --- |

(104)

Francija apgalvo, ka nav pareizs Komisijas konstatējums par to, ka netika palielinātas ārējās maksas saistībā ar modulācijas pasākumiem, kuru pamatā bija sabiedrības intereses (jaunu līniju izveides stimulēšana), jo šīs modulācijas visos izpētītajos gadījumos tika pilnībā ņemtas vērā nevis saistībā ar maksām, bet gan kā atvieglojumi, kas norādīti darbības datos attiecībā uz nolaišanos, skrejceļa apgaismojumu un stāvvietām. Francija piebilst, ka šīs modulācijas izmantoja lietotāji gan terminālī mp2, gan terminālī mp1 un to noteikšana laikā no 2005. līdz 2010. gadam tika uzrādīta kombinētajā bilancē par piešķirtajiem atvieglojumiem sadalījumā starp abiem termināliem (EUR [...]* miljoni terminālī mp1 un EUR [...]* miljoni terminālī mp2). Francija arī iesniedza uzņēmējdarbības plānu, kas a posteriori izstrādāts par 2005.–2010. gadu, pamatojot ar faktu, ka 2005. gada septembrī un 2006. gada maijā iesniegtie uzņēmējdarbības plāni balstījās uz provizoriskiem datiem, kas tuvi faktiskajiem datiem, un ka termināļa mp2 rentabilitāte izrādījās lielāka par to, kas plānota ieguldīšanas lēmuma pieņemšanas laikā.

a posteriori

3.3.   EKSPLUATĀCIJAS ATBALSTS, KAS PIEŠĶIRTS MPTRK

EKSPLUATĀCIJAS ATBALSTS, KAS PIEŠĶIRTS MPTRK

| (105) | Attiecībā uz iemaksām par summu EUR [...]* miljoniem, kuras valsts iestādes pārskaitīja MPTRK, Francija apgalvo, ka tās nebija subsīdijas darbībai, bet gan atlīdzība par pakalpojumiem, kurus MPTRK vispārējais dienests sniedza lidostai Marseille Provence. Francija paskaidro, ka, ņemot vērā nodalīto grāmatvedības uzskaiti starp TRK lidostas dienestu un citiem dienestiem, šajā lēmumā minētās summas izriet no pārrēķiniem saistībā ar Vispārīgā dienesta lidostai sniegtajiem pakalpojumiem, tādēļ tās ir iemaksas, kas atbilst pakalpojumiem, kuri apmaksāti par 2001.–2010. gadu. |
| --- | --- |

(105)

Attiecībā uz iemaksām par summu EUR [...]* miljoniem, kuras valsts iestādes pārskaitīja MPTRK, Francija apgalvo, ka tās nebija subsīdijas darbībai, bet gan atlīdzība par pakalpojumiem, kurus MPTRK vispārējais dienests sniedza lidostai Marseille Provence. Francija paskaidro, ka, ņemot vērā nodalīto grāmatvedības uzskaiti starp TRK lidostas dienestu un citiem dienestiem, šajā lēmumā minētās summas izriet no pārrēķiniem saistībā ar Vispārīgā dienesta lidostai sniegtajiem pakalpojumiem, tādēļ tās ir iemaksas, kas atbilst pakalpojumiem, kuri apmaksāti par 2001.–2010. gadu.

Marseille Provence

| (106) | Francija uzsver, ka MPTRK revidenta apliecinājums apstiprina – nav bijušas nekādas finanšu plūsmas no MPTRK centrālajiem dienestiem uz lidostu Marseille Provence. |
| --- | --- |

(106)

Francija uzsver, ka MPTRK revidenta apliecinājums apstiprina – nav bijušas nekādas finanšu plūsmas no MPTRK centrālajiem dienestiem uz lidostu Marseille Provence.

Marseille Provenc

| (107) | Francija arī izskaidro lidostas nodokļa sistēmas darbību, lai izslēgtu iespēju saņemt valsts atbalstu saistībā ar šo mehānismu. Francija atgādina, ka lidostas nodoklis ir paredzēts Vispārīgā nodokļu kodeksa (CGI) 1609-4. pantā, kas nosaka, ka šo nodokli iekasē par labu valsts vai privātām personām, kuras ekspluatē lidlaukus, ka tas jāmaksā visiem publiskajiem gaisa pārvadājumu uzņēmumiem un ir izmantojams tikai to lidostas ekspluatantu izdevumu segšanai, kuri pilda valsts dienestu funkcijas, piemēram, sniedzot drošības, ugunsdzēsības un glābšanas pakalpojumus vai cīnoties pret putnu apdraudējumu, kā arī saistībā ar drošumu. Francija arī norāda, ka lidostas nodokļa summu nosaka reizi gadā un katrā lidostā atsevišķi, atkarībā no pakalpojumiem, ko tās nodrošina saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem un atbilstoši paredzamajām izmaiņām satiksmes intensitātē, izmaksām un ekspluatanta citiem ieņēmumiem. Šim nolūkam lidlauku ekspluatanti katru gadu iesniedz deklarācijas par izmaksām un satiksmi, un tās tiek nosūtītas apstiprināšanai vietējām civilās aviācijas drošības direkcijām. Tarifus aprēķina Civilās aviācijas ģenerāldirekcijas centrālās administrācijas līmenī, ņemot vērā apkopotos rezultātus par iepriekšējiem gadiem. |
| --- | --- |

(107)

Francija arī izskaidro lidostas nodokļa sistēmas darbību, lai izslēgtu iespēju saņemt valsts atbalstu saistībā ar šo mehānismu. Francija atgādina, ka lidostas nodoklis ir paredzēts Vispārīgā nodokļu kodeksa (CGI) 1609-4. pantā, kas nosaka, ka šo nodokli iekasē par labu valsts vai privātām personām, kuras ekspluatē lidlaukus, ka tas jāmaksā visiem publiskajiem gaisa pārvadājumu uzņēmumiem un ir izmantojams tikai to lidostas ekspluatantu izdevumu segšanai, kuri pilda valsts dienestu funkcijas, piemēram, sniedzot drošības, ugunsdzēsības un glābšanas pakalpojumus vai cīnoties pret putnu apdraudējumu, kā arī saistībā ar drošumu. Francija arī norāda, ka lidostas nodokļa summu nosaka reizi gadā un katrā lidostā atsevišķi, atkarībā no pakalpojumiem, ko tās nodrošina saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem un atbilstoši paredzamajām izmaiņām satiksmes intensitātē, izmaksām un ekspluatanta citiem ieņēmumiem. Šim nolūkam lidlauku ekspluatanti katru gadu iesniedz deklarācijas par izmaksām un satiksmi, un tās tiek nosūtītas apstiprināšanai vietējām civilās aviācijas drošības direkcijām. Tarifus aprēķina Civilās aviācijas ģenerāldirekcijas centrālās administrācijas līmenī, ņemot vērā apkopotos rezultātus par iepriekšējiem gadiem.

CGI

| (108) | Francija noraida apgalvojumu, ka šis mehānisms varētu saturēt valsts atbalsta elementus. Francija vispirms uzsver, ka šis mehānisms ir vispārīgs un to piemēro visām Francijas lidostām, ievērojot vienotus noteikumus. |
| --- | --- |

(108)

Francija noraida apgalvojumu, ka šis mehānisms varētu saturēt valsts atbalsta elementus. Francija vispirms uzsver, ka šis mehānisms ir vispārīgs un to piemēro visām Francijas lidostām, ievērojot vienotus noteikumus.

| (109) | Tā arī norāda – ņemot vērā to, ka šā nodokļa likme tiek noteikta atkarībā no provizoriskiem datiem par izmaksām un satiksmi, ieņēmumu pielāgošanu izmaksām ir grūti veikt attiecībā uz vienu gadu, taču Francija apstrīd, ka kompensēšana varēja būt pārmērīga. |
| --- | --- |

(109)

Tā arī norāda – ņemot vērā to, ka šā nodokļa likme tiek noteikta atkarībā no provizoriskiem datiem par izmaksām un satiksmi, ieņēmumu pielāgošanu izmaksām ir grūti veikt attiecībā uz vienu gadu, taču Francija apstrīd, ka kompensēšana varēja būt pārmērīga.

| (110) | Šajā jautājumā Francija atgādina, ka lidostas ekspluatanti saņem kompensāciju par pamatotajām izmaksām tikai a posteriori atkarībā no pamatlīdzekļu nolietojuma un ka tika konstatēts pozitīvs atlikums, kas iegrāmatots apkopotajos pārskatos par iepriekšējiem gadiem un ko ietekmēja ekspluatanta segtie finansiālie izdevumi, un uz tā pamata tika pielāgots tarifs nākamajam gadam. Francija norāda, ka lidostas nodokļa sistēma jau vairākus gadus kopumā rada zaudējumus (aptuveni EUR 110 miljonus 2010. gada beigās), tādēļ daļa no lidostas pamatotajiem izdevumiem drošumam un drošībai netiek kompensēta, un šī daļa ietekmē finansiālos izdevumus, par kuriem atbild valsts. Francija uzsver, ka, palielinot tarifus a posteriori, jāņem vērā ietekme uz aviosabiedrībām, tādēļ nav iespējama pārāk ātra atgūšana. |
| --- | --- |

(110)

Šajā jautājumā Francija atgādina, ka lidostas ekspluatanti saņem kompensāciju par pamatotajām izmaksām tikai a posteriori atkarībā no pamatlīdzekļu nolietojuma un ka tika konstatēts pozitīvs atlikums, kas iegrāmatots apkopotajos pārskatos par iepriekšējiem gadiem un ko ietekmēja ekspluatanta segtie finansiālie izdevumi, un uz tā pamata tika pielāgots tarifs nākamajam gadam. Francija norāda, ka lidostas nodokļa sistēma jau vairākus gadus kopumā rada zaudējumus (aptuveni EUR 110 miljonus 2010. gada beigās), tādēļ daļa no lidostas pamatotajiem izdevumiem drošumam un drošībai netiek kompensēta, un šī daļa ietekmē finansiālos izdevumus, par kuriem atbild valsts. Francija uzsver, ka, palielinot tarifus a posteriori, jāņem vērā ietekme uz aviosabiedrībām, tādēļ nav iespējama pārāk ātra atgūšana.

a posteriori

a posteriori

| (111) | Visbeidzot, Francija piemin “atsākšanas no nulles” mehānismu gadījumos, kad mainās lidostas apsaimniekotājs, kurš pieprasa ekspluatantam atlīdzināt iespējamo pozitīvo atlikumu, kas konstatēts viņa pilnvaru beigās. |
| --- | --- |

(111)

Visbeidzot, Francija piemin “atsākšanas no nulles” mehānismu gadījumos, kad mainās lidostas apsaimniekotājs, kurš pieprasa ekspluatantam atlīdzināt iespējamo pozitīvo atlikumu, kas konstatēts viņa pilnvaru beigās.

| (112) | Attiecībā uz lidostu Marseille Provence Francija norāda, ka 2000. gada beigās lidostas nodokļa sistēmas kopējais iztrūkums bija EUR 2,7 miljoni un līdzsvara atjaunošana notika 2010. gadā, kad nodokļa tarifs tika noteikts EUR 8,20 līmenī, un ka 2011. gada tarifs tika pārskatīts uz leju (EUR 7,774), lai neradītu pārpalikumu. |
| --- | --- |

(112)

Attiecībā uz lidostu Marseille Provence Francija norāda, ka 2000. gada beigās lidostas nodokļa sistēmas kopējais iztrūkums bija EUR 2,7 miljoni un līdzsvara atjaunošana notika 2010. gadā, kad nodokļa tarifs tika noteikts EUR 8,20 līmenī, un ka 2011. gada tarifs tika pārskatīts uz leju (EUR 7,774), lai neradītu pārpalikumu.

Marseille Provence

3.4.   PASAŽIERU MAKSAS NOTEIKŠANA TERMINĀĻOS MP1 UN MP2

PASAŽIERU MAKSAS NOTEIKŠANA TERMINĀĻOS MP1 UN MP2

| (113) | Francija apgalvo, ka tarifu diferenciācija termināļos mp1 un mp2 atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/12/EK (24) prasībām, un atgādina, ka termināli mp2 var izmantot jebkura aviosabiedrība. Tā norāda, ka atšķirīgi tarifi termināļos mp1 un mp2 tika noteikti, pamatojoties uz izmaksu atšķirībām, ko radīja atšķirīgā pasažieru apkalpošana šajos termināļos. Francija apgalvo, ka Valsts padome 2011. gada 26. jūlija lēmumā atzina terminālim mp1 noteiktos tarifus par atbilstošiem un līdz ar to netieši apstiprināja grāmatvedības noteikumu pareizību attiecībā uz izmaksu un ieņēmumu sadalījumu starp termināļiem mp1 un mp2. Visbeidzot, Francija uzsver, ka, ņemot vērā “vienotās kases” principu, ko piemēroja lidostai Marseille Provence, starpība starp izmaksām, ko radīja pasažieru maksa, un šīs maksas tarifu veidoja ar aeronavigāciju nesaistītus attiecīgās lidostas pašu līdzekļus, ko saprātīgs uzņēmējs ņemtu vērā, nosakot katram terminālim piemērojamo tarifikāciju. |
| --- | --- |

(113)

Francija apgalvo, ka tarifu diferenciācija termināļos mp1 un mp2 atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/12/EK (24) prasībām, un atgādina, ka termināli mp2 var izmantot jebkura aviosabiedrība. Tā norāda, ka atšķirīgi tarifi termināļos mp1 un mp2 tika noteikti, pamatojoties uz izmaksu atšķirībām, ko radīja atšķirīgā pasažieru apkalpošana šajos termināļos. Francija apgalvo, ka Valsts padome 2011. gada 26. jūlija lēmumā atzina terminālim mp1 noteiktos tarifus par atbilstošiem un līdz ar to netieši apstiprināja grāmatvedības noteikumu pareizību attiecībā uz izmaksu un ieņēmumu sadalījumu starp termināļiem mp1 un mp2. Visbeidzot, Francija uzsver, ka, ņemot vērā “vienotās kases” principu, ko piemēroja lidostai Marseille Provence, starpība starp izmaksām, ko radīja pasažieru maksa, un šīs maksas tarifu veidoja ar aeronavigāciju nesaistītus attiecīgās lidostas pašu līdzekļus, ko saprātīgs uzņēmējs ņemtu vērā, nosakot katram terminālim piemērojamo tarifikāciju.

24

Marseille Provence

| (114) | Francija apstrīd, ka MPTRK būtu ņēmusi vērā tikai papildu izmaksas, kas tieši saistītas ar termināļa mp2 nodošanu ekspluatācijā un ekspluatāciju. Tā apgalvo, ka šie abi termināļi ir ģeogrāfiski nodalīti, tādēļ ir iespējams atsevišķi noteikt visus ieguldījumus, kas nepieciešami terminālī mp2, proti, EUR 8,95 miljonus. Francija atgādina, ka lidostas izmaksu struktūra lielākoties sastāv no fiksētajām izmaksām. |
| --- | --- |

(114)

Francija apstrīd, ka MPTRK būtu ņēmusi vērā tikai papildu izmaksas, kas tieši saistītas ar termināļa mp2 nodošanu ekspluatācijā un ekspluatāciju. Tā apgalvo, ka šie abi termināļi ir ģeogrāfiski nodalīti, tādēļ ir iespējams atsevišķi noteikt visus ieguldījumus, kas nepieciešami terminālī mp2, proti, EUR 8,95 miljonus. Francija atgādina, ka lidostas izmaksu struktūra lielākoties sastāv no fiksētajām izmaksām.

| (115) | Francija arī precizē pozīcijas, kas ļāva noteikt ar termināli mp2 saistītās ekspluatācijas izmaksas:






  — | terminālis mp2 aizņem tikai 8,9 % no lidostas termināļu kopējās platības, un uz to attiecas tikai 9,8 % kopsummas pozīcijā “nodevas, nodokļi un apdrošināšana”, |
| --- | --- | --- |

(115)

Francija arī precizē pozīcijas, kas ļāva noteikt ar termināli mp2 saistītās ekspluatācijas izmaksas:

—

terminālis mp2 aizņem tikai 8,9 % no lidostas termināļu kopējās platības, un uz to attiecas tikai 9,8 % kopsummas pozīcijā “nodevas, nodokļi un apdrošināšana”,

| — | apkopes un uzturēšanas izmaksas, ko lielākoties veido remonta izdevumi mehānismiem, piemēram, liftiem, slīdceliņiem un eskalatoriem, šajā terminālī ir ierobežotas, jo tajā nav ne slīdceliņu, ne eskalatoru un uz to attiecas tikai 5 % izdevumu pozīcijā “apkope un uzturēšana”, |
| --- | --- |

—

apkopes un uzturēšanas izmaksas, ko lielākoties veido remonta izdevumi mehānismiem, piemēram, liftiem, slīdceliņiem un eskalatoriem, šajā terminālī ir ierobežotas, jo tajā nav ne slīdceliņu, ne eskalatoru un uz to attiecas tikai 5 % izdevumu pozīcijā “apkope un uzturēšana”,

| — | terminālis mp2 ir jauns, labi izolēts un tā griestu augstums ir ievērojami zemāks nekā terminālī mp1, turklāt tas aizņem tikai 8,9 % lidostas termināļu platības, tādēļ uz to attiecas tikai 8,6 % izdevumu pozīcijā “plūsmas” (enerģija), |
| --- | --- |

—

terminālis mp2 ir jauns, labi izolēts un tā griestu augstums ir ievērojami zemāks nekā terminālī mp1, turklāt tas aizņem tikai 8,9 % lidostas termināļu platības, tādēļ uz to attiecas tikai 8,6 % izdevumu pozīcijā “plūsmas” (enerģija),

| — | termināļa mp2 uzkopšanas izmaksas nepārsniedz 7,8 %, ņemot vērā proporcionāli aizņemto platību (8,9 %), grīdas segumu (flīzes terminālī mp2 un paklāja segums terminālī mp1) un to, ka abos terminālos uzkopšana notiek vienādi bieži, |
| --- | --- |

—

termināļa mp2 uzkopšanas izmaksas nepārsniedz 7,8 %, ņemot vērā proporcionāli aizņemto platību (8,9 %), grīdas segumu (flīzes terminālī mp2 un paklāja segums terminālī mp1) un to, ka abos terminālos uzkopšana notiek vienādi bieži,

| — | termināļa mp2 izveide neprasīja nekādus papildu izdevumus personāla jomā, izņemot vienu amata vietu termināļa koordinatoram (PCA) 2007. gadā, vienu amata vietu ekspluatācijas koordinatoram (PCE) un vienu amata vietu informācijas birojā (BI) 2010. gadā, kā to apliecina Francijas iesniegtā tabula, kas izskaidrota arī atbildē par sadalījuma principiem, kuri izmantoti, piesaistot ekspluatācijas izdevumus abiem termināļiem. |
| --- | --- |

—

termināļa mp2 izveide neprasīja nekādus papildu izdevumus personāla jomā, izņemot vienu amata vietu termināļa koordinatoram (PCA) 2007. gadā, vienu amata vietu ekspluatācijas koordinatoram (PCE) un vienu amata vietu informācijas birojā (BI) 2010. gadā, kā to apliecina Francijas iesniegtā tabula, kas izskaidrota arī atbildē par sadalījuma principiem, kuri izmantoti, piesaistot ekspluatācijas izdevumus abiem termināļiem.

PCA

PCE

BI

| (116) | Tādējādi Francija apgalvo, ka ekspluatācijas izmaksu sadalīšana notika, nemainot personāla skaitu, turklāt maksas, kas saistītas ar termināli mp2, ļāva ietaupīt attiecībā uz pasažieru maksām terminālī mp1. Francija arī apgalvo, ka izmaksas, kas piesaistītas terminālim mp2, pilnībā atbilst pamatotajām papildu izmaksām, kas rastos terminālī mp1, pieņemot, ka otrs terminālis netiktu uzbūvēts (44. pielikums un 25. pielikums). |
| --- | --- |

(116)

Tādējādi Francija apgalvo, ka ekspluatācijas izmaksu sadalīšana notika, nemainot personāla skaitu, turklāt maksas, kas saistītas ar termināli mp2, ļāva ietaupīt attiecībā uz pasažieru maksām terminālī mp1. Francija arī apgalvo, ka izmaksas, kas piesaistītas terminālim mp2, pilnībā atbilst pamatotajām papildu izmaksām, kas rastos terminālī mp1, pieņemot, ka otrs terminālis netiktu uzbūvēts (44. pielikums un 25. pielikums).

| (117) | Francija arī apstrīd PwC secinājumu, ka ar termināļiem tieši nesaistītie ieguldījumi būtu jāuzskata par netiešiem ieguldījumiem, un uzskaita ieguldījumus, kas nav saistīti ar pasažieru maksām, bet tika ņemti vērā grāmatvedības uzskaites nolūkā (ieguldījumi atsevišķās termināļu ēkās, kuras rada atsevišķus nomas ienākumus, konkrēti ieguldījumi, kas piešķirti novecojušo iekārtu nomaiņai īpašos analītiskos centros, ieguldījumi pievedceļu būvei, datoriem, vārtejām, kas saistīti ar īpašo analītisko centru un attiecīgā gadījumā iekļauti pieskaitāmo izmaksu proporcionālā daļā). Pēc tam Francija apstrīd PwC argumentu, saskaņā ar kuru termināļa mp2 pasažieri varēja izmantot termināļa mp1 iekārtas un 10 % termināļa mp1 amortizācijas izmaksu būtu jāattiecina uz termināli mp2. Tā apgalvo, ka pilnīgā abu infrastruktūru norobežošana lidostā padarīja šādu izmantošanu ļoti maz ticamu, ka tā ietekmētu platību, kura vienāda ar termināļa mp2 kopējo platību, un ka tā liktu attiecināt tādu pašu ienākumu daļu no tirdzniecības terminālī mp1 uz termināli mp2, proti, galvenā termināļa peļņa samazinātos par EUR [...]* miljoniem. |
| --- | --- |

(117)

Francija arī apstrīd PwC secinājumu, ka ar termināļiem tieši nesaistītie ieguldījumi būtu jāuzskata par netiešiem ieguldījumiem, un uzskaita ieguldījumus, kas nav saistīti ar pasažieru maksām, bet tika ņemti vērā grāmatvedības uzskaites nolūkā (ieguldījumi atsevišķās termināļu ēkās, kuras rada atsevišķus nomas ienākumus, konkrēti ieguldījumi, kas piešķirti novecojušo iekārtu nomaiņai īpašos analītiskos centros, ieguldījumi pievedceļu būvei, datoriem, vārtejām, kas saistīti ar īpašo analītisko centru un attiecīgā gadījumā iekļauti pieskaitāmo izmaksu proporcionālā daļā). Pēc tam Francija apstrīd PwC argumentu, saskaņā ar kuru termināļa mp2 pasažieri varēja izmantot termināļa mp1 iekārtas un 10 % termināļa mp1 amortizācijas izmaksu būtu jāattiecina uz termināli mp2. Tā apgalvo, ka pilnīgā abu infrastruktūru norobežošana lidostā padarīja šādu izmantošanu ļoti maz ticamu, ka tā ietekmētu platību, kura vienāda ar termināļa mp2 kopējo platību, un ka tā liktu attiecināt tādu pašu ienākumu daļu no tirdzniecības terminālī mp1 uz termināli mp2, proti, galvenā termināļa peļņa samazinātos par EUR [...]* miljoniem.

PwC

PwC

| (118) | Francija arī uzsver, ka pieņēmumiem par satiksmi, kurus PwC izmantoja 2006. un 2007. gada ziņojumos, pamatā bija prognozes, kas atainotas 2004. gada novembra uzņēmējdarbības plānā, un tie neņēma vērā satiksmes datu atjaunināšanu uz leju, kas parādījās 2005. gada septembra un 2006. gada maija uzņēmējdarbības plānos pēc Air France lēmuma nepārcelt uz termināli mp2 sava “starppilsētu” autobusa maršrutu un ziņojuma, kas tika sagatavots sešus mēnešus pēc lēmuma par jaunā termināļa atvēršanu un kur tika ievērojami samazināti satiksmes dati par 2006. un 2007. gadu. Francija apstrīd konstatējumu, ka terminālis mp2 būtu “apēdis” termināļa mp1 satiksmi, kā norādīts PwC ziņojumā. Šajā ziņā tā uzsver, ka sabiedrība Air France galu galā neīstenoja plānu pārcelt uz termināli mp2 “starppilsētu” maršrutus uz Orlī un ka Air France satiksme laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam saglabājās stabila uz abiem galamērķiem, ar ko savienoja konkurējošās līnijas, kuras no 2009. gada ekspluatēja Ryanair, izmantojot termināli mp2. |
| --- | --- |

(118)

Francija arī uzsver, ka pieņēmumiem par satiksmi, kurus PwC izmantoja 2006. un 2007. gada ziņojumos, pamatā bija prognozes, kas atainotas 2004. gada novembra uzņēmējdarbības plānā, un tie neņēma vērā satiksmes datu atjaunināšanu uz leju, kas parādījās 2005. gada septembra un 2006. gada maija uzņēmējdarbības plānos pēc Air France lēmuma nepārcelt uz termināli mp2 sava “starppilsētu” autobusa maršrutu un ziņojuma, kas tika sagatavots sešus mēnešus pēc lēmuma par jaunā termināļa atvēršanu un kur tika ievērojami samazināti satiksmes dati par 2006. un 2007. gadu. Francija apstrīd konstatējumu, ka terminālis mp2 būtu “apēdis” termināļa mp1 satiksmi, kā norādīts PwC ziņojumā. Šajā ziņā tā uzsver, ka sabiedrība Air France galu galā neīstenoja plānu pārcelt uz termināli mp2 “starppilsētu” maršrutus uz Orlī un ka Air France satiksme laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam saglabājās stabila uz abiem galamērķiem, ar ko savienoja konkurējošās līnijas, kuras no 2009. gada ekspluatēja Ryanair, izmantojot termināli mp2.

PwC

Air France

PwC

Air France

Air Franc

Ryanair

| (119) | Francija apgalvo, ka PwC argumenti ir nepamatoti un arī tarifs EUR 3,84 par vienu pasažieri ir nepamatots, konstatējot, ka šis tarifs ir augstāks nekā tarifs, ko 2007. gadā izmantoja terminālī mp1. |
| --- | --- |

(119)

Francija apgalvo, ka PwC argumenti ir nepamatoti un arī tarifs EUR 3,84 par vienu pasažieri ir nepamatots, konstatējot, ka šis tarifs ir augstāks nekā tarifs, ko 2007. gadā izmantoja terminālī mp1.

PwC

| (120) | Francija atgādina, ka pēc tam, kad Valsts padome anulēja tarifus, ko terminālī mp2 piemēroja 2006., 2007. un 2008. gadam, un tarifus, ko terminālī mp1 piemēroja 2008. gadam, lidostas ekspluatants noteica jaunus tarifus katram terminālim. Pamatojums tarifu paaugstināšanai terminālī mp2 balstās uz regulatora (par ekonomiku un civilo aviāciju atbildīgo ministru) prasību attiecināt vienīgi uz šo termināli izmaksas, kuras radīja AMS reklāmas līgums, neapšaubot principus izmaksu sadalījumam starp termināļiem. |
| --- | --- |

(120)

Francija atgādina, ka pēc tam, kad Valsts padome anulēja tarifus, ko terminālī mp2 piemēroja 2006., 2007. un 2008. gadam, un tarifus, ko terminālī mp1 piemēroja 2008. gadam, lidostas ekspluatants noteica jaunus tarifus katram terminālim. Pamatojums tarifu paaugstināšanai terminālī mp2 balstās uz regulatora (par ekonomiku un civilo aviāciju atbildīgo ministru) prasību attiecināt vienīgi uz šo termināli izmaksas, kuras radīja AMS reklāmas līgums, neapšaubot principus izmaksu sadalījumam starp termināļiem.

AMS

| (121) | Kā apgalvo Francija, MPTRK noteica tarifu līmeni, kas ļāva sasniegt abiem termināļiem vienādu izmaksu seguma pakāpi (proti, [...]* %). Francija apgalvo, ka Direktīva 2009/12/EK paredz – lidostas maksas līmeni diferencē jo īpaši atkarībā no izmaksām un, lai nodrošinātu, ka šādu tarifu diferenciāciju pietiekami pamato izmaksu atšķirības, jānodrošina vienāda šo izmaksu seguma pakāpe, piemērojot pasažieru maksu katrā terminālī. Francija piebilst, ka šī seguma pakāpe var būt zemāka par 100 %, ciktāl “vienotās kases” noteikumi paredz līdzsvarotu visas lidostas kopējo saimniecību, iekļaujot tajā ieņēmumus, kas nav saistīti ar aeronavigāciju. Francija atgādina, ka uzņēmums Mazars savā ziņojumā lēsa, ka attiecībā uz 2007. gadu pasažieru izmaksu segums no ieņēmumiem, ko deva pasažieru maksa, bija [...]* % terminālī mp1 un [...]* % terminālī mp2. |
| --- | --- |

(121)

Kā apgalvo Francija, MPTRK noteica tarifu līmeni, kas ļāva sasniegt abiem termināļiem vienādu izmaksu seguma pakāpi (proti, [...]* %). Francija apgalvo, ka Direktīva 2009/12/EK paredz – lidostas maksas līmeni diferencē jo īpaši atkarībā no izmaksām un, lai nodrošinātu, ka šādu tarifu diferenciāciju pietiekami pamato izmaksu atšķirības, jānodrošina vienāda šo izmaksu seguma pakāpe, piemērojot pasažieru maksu katrā terminālī. Francija piebilst, ka šī seguma pakāpe var būt zemāka par 100 %, ciktāl “vienotās kases” noteikumi paredz līdzsvarotu visas lidostas kopējo saimniecību, iekļaujot tajā ieņēmumus, kas nav saistīti ar aeronavigāciju. Francija atgādina, ka uzņēmums Mazars savā ziņojumā lēsa, ka attiecībā uz 2007. gadu pasažieru izmaksu segums no ieņēmumiem, ko deva pasažieru maksa, bija [...]* % terminālī mp1 un [...]* % terminālī mp2.

Mazars

| (122) | Francija no tā secina, ka pasažieru maksas tarifi terminālī mp2 nevarēja radīt ekonomiskas priekšrocības kādai aviosabiedrībai LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ciktāl tie tika noteikti saistībā ar izmaksām, ko radīja termināļa mp2 būve un ekspluatācija, ka starpība starp pasažieru maksām, izmantojot katru šo termināli, ir objektīva, pārredzama un pamatota ar katram terminālim piesaistītajām izmaksām un ka šādu diferenciāciju nepārprotami paredz Direktīvas 2009/12/EK 10. pants. |
| --- | --- |

(122)

Francija no tā secina, ka pasažieru maksas tarifi terminālī mp2 nevarēja radīt ekonomiskas priekšrocības kādai aviosabiedrībai LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ciktāl tie tika noteikti saistībā ar izmaksām, ko radīja termināļa mp2 būve un ekspluatācija, ka starpība starp pasažieru maksām, izmantojot katru šo termināli, ir objektīva, pārredzama un pamatota ar katram terminālim piesaistītajām izmaksām un ka šādu diferenciāciju nepārprotami paredz Direktīvas 2009/12/EK 10. pants.

| (123) | Šajā gadījumā vairs nav papildus jāpierāda pasākuma selektivitāte, jo tarifikācija tika piemērota visām aviosabiedrībām, kas izmantoja termināli mp2, bez jebkādas atšķirības. |
| --- | --- |

(123)

Šajā gadījumā vairs nav papildus jāpierāda pasākuma selektivitāte, jo tarifikācija tika piemērota visām aviosabiedrībām, kas izmantoja termināli mp2, bez jebkādas atšķirības.

| (124) | Attiecībā uz pasažieru maksas samazināšanu iekšzemes reisiem Francija norāda, ka 2009. gada 16. oktobra rīkojums aizliedza turpmāk jebkuru tarifu diferenciāciju Šengenas zonas valstīs, un atgādina, ka Komisija 2009. gada 28. janvāra lēmumā atzina, ka nav nepieciešams piedāvāt papildu pasākumus. |
| --- | --- |

(124)

Attiecībā uz pasažieru maksas samazināšanu iekšzemes reisiem Francija norāda, ka 2009. gada 16. oktobra rīkojums aizliedza turpmāk jebkuru tarifu diferenciāciju Šengenas zonas valstīs, un atgādina, ka Komisija 2009. gada 28. janvāra lēmumā atzina, ka nav nepieciešams piedāvāt papildu pasākumus.

3.5.   MAKSAS ATLAIDES, VEIDOJOT JAUNUS MARŠRUTUS

MAKSAS ATLAIDES, VEIDOJOT JAUNUS MARŠRUTUS

| (125) | Francija jau sākumā informē, ka tarifu modulācijas, kas piešķirtas aviosabiedrībām, kuras Komisija novērtē sākšanas lēmuma 116.–137. apsvērumā, Francijā piemēro visām valsts lidostām un ļoti lielam skaitam decentralizēto lidostu. |
| --- | --- |

(125)

Francija jau sākumā informē, ka tarifu modulācijas, kas piešķirtas aviosabiedrībām, kuras Komisija novērtē sākšanas lēmuma 116.–137. apsvērumā, Francijā piemēro visām valsts lidostām un ļoti lielam skaitam decentralizēto lidostu.

| (126) | Tā piebilst, ka šo pasākumu mērķis ir atvieglot jaunu gaisa maršrutu izveidi. Minētie pasākumi atbilst sabiedrības interesēm, jo uzlabo attiecīgās teritorijas apkalpošanu un savienošanu, teritoriālo plānošanu un Eiropas tirgus integrāciju. |
| --- | --- |

(126)

Tā piebilst, ka šo pasākumu mērķis ir atvieglot jaunu gaisa maršrutu izveidi. Minētie pasākumi atbilst sabiedrības interesēm, jo uzlabo attiecīgās teritorijas apkalpošanu un savienošanu, teritoriālo plānošanu un Eiropas tirgus integrāciju.

| (127) | Kā apgalvo Francija, analizējot šādi piešķirto atbalsta pasākumu atbilstību ES tiesībām, Komisijai jāņem vērā ar sabiedrības interesēm saistīti iemesli. |
| --- | --- |

(127)

Kā apgalvo Francija, analizējot šādi piešķirto atbalsta pasākumu atbilstību ES tiesībām, Komisijai jāņem vērā ar sabiedrības interesēm saistīti iemesli.

| (128) | Francija arī apgalvo, ka tā apstiprina tarifu modulācijas katru gadu, izmantojot apstiprināšanas procedūru, ko piemēro visiem valsts lidlaukiem un kas ļauj nodrošināt šo pasākumu nediskriminējošu raksturu. Francija uzskata, ka ikgadējā tarifu apstiprināšanas procedūra ir arī pietiekama, lai izpildītu prasību dalībvalsts līmenī paredzēt pārsūdzības mehānismu jebkuras diskriminācijas novēršanai atbalsta piešķiršanā, un tas ir viens no analizējamā atbalsta pasākuma atbilstības kritērijiem. |
| --- | --- |

(128)

Francija arī apgalvo, ka tā apstiprina tarifu modulācijas katru gadu, izmantojot apstiprināšanas procedūru, ko piemēro visiem valsts lidlaukiem un kas ļauj nodrošināt šo pasākumu nediskriminējošu raksturu. Francija uzskata, ka ikgadējā tarifu apstiprināšanas procedūra ir arī pietiekama, lai izpildītu prasību dalībvalsts līmenī paredzēt pārsūdzības mehānismu jebkuras diskriminācijas novēršanai atbalsta piešķiršanā, un tas ir viens no analizējamā atbalsta pasākuma atbilstības kritērijiem.

| (129) | Francija atgādina, ka valsts tiesību akti (Civilās aviācijas kodeksa R.224-2-2. pants), kas paredz tarifu modulācijas iespēju, uzdod par tarifu noteikšanu atbildīgajai personai definēt uzraudzības rādītājus atbilstoši plānotajam sabiedrības interešu mērķim. Francija apgalvo, ka paredzētie uzraudzības rādītāji ļauj katru gadu nodrošināt pareizu šā pasākuma īstenošanu un apmierināt iespējamās korekcijas vajadzības un ka ar tiem pietiek, lai izpildītu atbalsta pasākuma atbilstības kritēriju saistībā ar sankciju mehānisma esamību gadījumos, kad pārvadātājs nepilda saistības pret lidostu. |
| --- | --- |

(129)

Francija atgādina, ka valsts tiesību akti (Civilās aviācijas kodeksa R.224-2-2. pants), kas paredz tarifu modulācijas iespēju, uzdod par tarifu noteikšanu atbildīgajai personai definēt uzraudzības rādītājus atbilstoši plānotajam sabiedrības interešu mērķim. Francija apgalvo, ka paredzētie uzraudzības rādītāji ļauj katru gadu nodrošināt pareizu šā pasākuma īstenošanu un apmierināt iespējamās korekcijas vajadzības un ka ar tiem pietiek, lai izpildītu atbalsta pasākuma atbilstības kritēriju saistībā ar sankciju mehānisma esamību gadījumos, kad pārvadātājs nepilda saistības pret lidostu.

| (130) | Francija norāda, ka tarifu modulāciju bilance no 2005. gada, kad sākās šā mehānisma ieviešana, tika regulāri izklāstīta Cocoéco sanāksmju dokumentos, un tas apliecina piešķirto pasākumu publiskumu attiecībā pret platformas lietotāju pārstāvjiem, un ar to pietiek, lai izpildītu atbalsta pasākuma atbilstības kritēriju saistībā ar attiecīgo pasākumu publiskošanu. |
| --- | --- |

(130)

Francija norāda, ka tarifu modulāciju bilance no 2005. gada, kad sākās šā mehānisma ieviešana, tika regulāri izklāstīta Cocoéco sanāksmju dokumentos, un tas apliecina piešķirto pasākumu publiskumu attiecībā pret platformas lietotāju pārstāvjiem, un ar to pietiek, lai izpildītu atbalsta pasākuma atbilstības kritēriju saistībā ar attiecīgo pasākumu publiskošanu.

Cocoéco

| (131) | Francija uzsver, ka analizējamās tarifu modulācijas atbilst Direktīvas 2009/12/EK prasībām, kas atļauj dalībvalstīm ieviest lidostas maksas modulācijas, ja tās atbilst sabiedrības interesēm un sabiedrības labumam. Francija no tā secina, ka lidostas ekspluatantam nav pienākuma rīkoties kā saprātīgam uzņēmējam tirgus ekonomikas apstākļos, kad viņš izstrādā šādu tarifa modulāciju. Francija uzsver, ka Francijas tiesības paredz arī citas tarifu modulācijas sabiedrības interešu vārdā, jo īpaši vides aizsardzības nolūkā, piemēram, nolaišanās maksas modulāciju atkarībā no gaisa kuģa kategorijas un diennakts laika, ņemot vērā trokšņa līmeni. |
| --- | --- |

(131)

Francija uzsver, ka analizējamās tarifu modulācijas atbilst Direktīvas 2009/12/EK prasībām, kas atļauj dalībvalstīm ieviest lidostas maksas modulācijas, ja tās atbilst sabiedrības interesēm un sabiedrības labumam. Francija no tā secina, ka lidostas ekspluatantam nav pienākuma rīkoties kā saprātīgam uzņēmējam tirgus ekonomikas apstākļos, kad viņš izstrādā šādu tarifa modulāciju. Francija uzsver, ka Francijas tiesības paredz arī citas tarifu modulācijas sabiedrības interešu vārdā, jo īpaši vides aizsardzības nolūkā, piemēram, nolaišanās maksas modulāciju atkarībā no gaisa kuģa kategorijas un diennakts laika, ņemot vērā trokšņa līmeni.

| (132) | Francija apstrīd, ka šie pasākumi būtu atbalsts darbības uzsākšanai un apgalvo, ka to mērķis ir internalizēt atsevišķus sabiedrības interešu elementus (kompensācija par videi nodarīto kaitējumu, uzlabota teritoriju savienošana utt.), kas citādi netiktu ņemti vērā, nosakot maksas tarifus. |
| --- | --- |

(132)

Francija apstrīd, ka šie pasākumi būtu atbalsts darbības uzsākšanai un apgalvo, ka to mērķis ir internalizēt atsevišķus sabiedrības interešu elementus (kompensācija par videi nodarīto kaitējumu, uzlabota teritoriju savienošana utt.), kas citādi netiktu ņemti vērā, nosakot maksas tarifus.

| (133) | Francija apgalvo, ka uzņēmējdarbības plāns, kas apliecina piešķirto modulāciju nerentabilitāti, nenozīmē arī to, ka ekspluatantam būtu no tām jāatsakās, jo minētais uzņēmējdarbības plāns neņem vērā ārējos apstākļus, ko ietekmē šie pasākumi, piemēram, ietaupījumus, kas veikti attiecībā uz piesārņojuma vai trokšņa emisijām, vai uzlabojumus teritoriju savienošanā un to labāku apkalpošanu. Kā apgalvo Francija, tā kā šos ārējos apstākļus ir grūti novērtēt finansiālā izteiksmē, uz minētajiem stimulēšanas pasākumiem attiecas izņēmuma gadījums, kas paredzēts Direktīvā 2009/12/EK. |
| --- | --- |

(133)

Francija apgalvo, ka uzņēmējdarbības plāns, kas apliecina piešķirto modulāciju nerentabilitāti, nenozīmē arī to, ka ekspluatantam būtu no tām jāatsakās, jo minētais uzņēmējdarbības plāns neņem vērā ārējos apstākļus, ko ietekmē šie pasākumi, piemēram, ietaupījumus, kas veikti attiecībā uz piesārņojuma vai trokšņa emisijām, vai uzlabojumus teritoriju savienošanā un to labāku apkalpošanu. Kā apgalvo Francija, tā kā šos ārējos apstākļus ir grūti novērtēt finansiālā izteiksmē, uz minētajiem stimulēšanas pasākumiem attiecas izņēmuma gadījums, kas paredzēts Direktīvā 2009/12/EK.

| (134) | Francija apstrīd Komisijas izmantoto metodisko pieeju, kas paredz piemērot testu par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, jo tas nav piemērots tādu pasākumu analīzei, kuru mērķis ir ļaut izmantot sabiedrības interesēs pozitīvus ārējos apstākļus. |
| --- | --- |

(134)

Francija apstrīd Komisijas izmantoto metodisko pieeju, kas paredz piemērot testu par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, jo tas nav piemērots tādu pasākumu analīzei, kuru mērķis ir ļaut izmantot sabiedrības interesēs pozitīvus ārējos apstākļus.

| (135) | Francija apgalvo, ka informācija, kas minēta Komisijas sākšanas lēmuma 124. apsvērumā, ir kļūdaina. Minētie tarifi veido nolaišanās maksas mainīgo daļu vienam pasažierim. Patiesībā nolaišanās maksas mainīgo daļu aprēķina, pamatojoties uz gaisa kuģa tonnāžu, nevis pasažieru skaitu. |
| --- | --- |

(135)

Francija apgalvo, ka informācija, kas minēta Komisijas sākšanas lēmuma 124. apsvērumā, ir kļūdaina. Minētie tarifi veido nolaišanās maksas mainīgo daļu vienam pasažierim. Patiesībā nolaišanās maksas mainīgo daļu aprēķina, pamatojoties uz gaisa kuģa tonnāžu, nevis pasažieru skaitu.

| (136) | Līdz ar to Francija uzskata, ka tarifu modulācijas par jaunas līnijas izveidi ir ekonomiski rentablas attiecībā uz lidostu Marseille Provence. Francija savā atbildē iesniedz piešķirto pasākumu rentabilitātes pētījumu, kas veikts a posteriori. Kā apgalvo Francija, aprēķini, pamatojoties uz ieņēmumiem no tirdzniecības par 2008. gadu, pierāda, ka vidējais atvieglojums, kas piešķirts līnijai ar tāda tipa gaisa kuģiem, kurus izmanto terminālī mp1 un mp2, ir mazāks nekā ieņēmumi, kas piesaistīti attiecīgajiem ieņēmumiem katrā no šiem termināļiem, un ļauj iegūt neto ieņēmumus EUR [...]* apmērā uz vienu pasažieri terminālī mp1 un EUR [...]* apmērā uz vienu pasažieri terminālī mp2. Francija apgalvo, ka 83 % satiksmes, ko radīja šis pasākums, turpinājās vismaz trīs gadus, radot papildu ieguvumus. Francija uzskata, ka jauns šo modulāciju rentabilitātes pētījums, par ko Cocoéco nobalsoja 2004. gada 6. decembrī, tika veikts, pamatojoties uz 2005. gada septembra uzņēmējdarbības plānu, kas atjaunināts 2006. gada maijā, analizējot datus par 67 tonnu gaisa kuģi B737 terminālī mp2 un gaisa kuģi A319 terminālī mp1. Tika pētīti divi pieņēmumi par satiksmi – pirmajā gadījumā satiksmes pieaugumu, sākot no modulāciju ieviešanas trešā gada, nodrošina tikai satiksmes intensitātes palielināšanās esošajās līnijās, bet otrajā – satiksmes pieaugums attiecas tikai uz jaunajām līnijām. Pirmais pieņēmums ļautu iegūt neto ieņēmumus [...]* % apmērā no apgrozījuma un nodrošinātu neto pašreizējo vērtību (NPV) EUR [...]* apmērā, bet otrais – neto ieņēmumus [...]* % apmērā no apgrozījuma un NPV EUR [...]* apmērā. |
| --- | --- |

(136)

Līdz ar to Francija uzskata, ka tarifu modulācijas par jaunas līnijas izveidi ir ekonomiski rentablas attiecībā uz lidostu Marseille Provence. Francija savā atbildē iesniedz piešķirto pasākumu rentabilitātes pētījumu, kas veikts a posteriori. Kā apgalvo Francija, aprēķini, pamatojoties uz ieņēmumiem no tirdzniecības par 2008. gadu, pierāda, ka vidējais atvieglojums, kas piešķirts līnijai ar tāda tipa gaisa kuģiem, kurus izmanto terminālī mp1 un mp2, ir mazāks nekā ieņēmumi, kas piesaistīti attiecīgajiem ieņēmumiem katrā no šiem termināļiem, un ļauj iegūt neto ieņēmumus EUR [...]* apmērā uz vienu pasažieri terminālī mp1 un EUR [...]* apmērā uz vienu pasažieri terminālī mp2. Francija apgalvo, ka 83 % satiksmes, ko radīja šis pasākums, turpinājās vismaz trīs gadus, radot papildu ieguvumus. Francija uzskata, ka jauns šo modulāciju rentabilitātes pētījums, par ko Cocoéco nobalsoja 2004. gada 6. decembrī, tika veikts, pamatojoties uz 2005. gada septembra uzņēmējdarbības plānu, kas atjaunināts 2006. gada maijā, analizējot datus par 67 tonnu gaisa kuģi B737 terminālī mp2 un gaisa kuģi A319 terminālī mp1. Tika pētīti divi pieņēmumi par satiksmi – pirmajā gadījumā satiksmes pieaugumu, sākot no modulāciju ieviešanas trešā gada, nodrošina tikai satiksmes intensitātes palielināšanās esošajās līnijās, bet otrajā – satiksmes pieaugums attiecas tikai uz jaunajām līnijām. Pirmais pieņēmums ļautu iegūt neto ieņēmumus [...]* % apmērā no apgrozījuma un nodrošinātu neto pašreizējo vērtību (NPV) EUR [...]* apmērā, bet otrais – neto ieņēmumus [...]* % apmērā no apgrozījuma un NPV EUR [...]* apmērā.

Marseille Provence

a posteriori

Cocoéco

| (137) | Francija apgalvo, ka šīs modulācijas bija nediskriminējošas un tika piemērotas visām aviosabiedrībām, kas pamatoja piemērojamības nosacījumu izpildi. Tādējādi Francija apstrīd, ka būtu izpildīts šā pasākuma selektivitātes kritērijs valsts atbalsta aprakstā. |
| --- | --- |

(137)

Francija apgalvo, ka šīs modulācijas bija nediskriminējošas un tika piemērotas visām aviosabiedrībām, kas pamatoja piemērojamības nosacījumu izpildi. Tādējādi Francija apstrīd, ka būtu izpildīts šā pasākuma selektivitātes kritērijs valsts atbalsta aprakstā.

| (138) | Francija atgādina, ka lēmumā par Mančestras lidostu (25), kas citēts lēmumā Šarleruā lietā (26), Komisija atzina, ka nolaišanās maksas atvieglojumu piešķiršana ir pasākums ar ierobežotu ilgumu un iederas sistēmā, kura atvērta visām aviosabiedrībām, kas izveido jaunus maršrutus ar izlidošanu no Mančestras, tādējādi nepieļaujot nekādu konkurences traucējumu risku un izvairoties no iekļaušanas LESD 107. panta piemērošanas jomā. Francija no tā secina, ka visām aviosabiedrībām atvērta sistēma, kas noteikta uz ierobežotu laiku, ir atbrīvota no LESD 107. panta piemērošanas. |
| --- | --- |

(138)

Francija atgādina, ka lēmumā par Mančestras lidostu (25), kas citēts lēmumā Šarleruā lietā (26), Komisija atzina, ka nolaišanās maksas atvieglojumu piešķiršana ir pasākums ar ierobežotu ilgumu un iederas sistēmā, kura atvērta visām aviosabiedrībām, kas izveido jaunus maršrutus ar izlidošanu no Mančestras, tādējādi nepieļaujot nekādu konkurences traucējumu risku un izvairoties no iekļaušanas LESD 107. panta piemērošanas jomā. Francija no tā secina, ka visām aviosabiedrībām atvērta sistēma, kas noteikta uz ierobežotu laiku, ir atbrīvota no LESD 107. panta piemērošanas.

25

26

| (139) | Francija raksturo tarifu modulācijas kārtību, kas bija spēkā no 2009. gada 15. februāra līdz 31. jūlijam, un norāda, ka to izmantoja 24 aviosabiedrības. Tā atgādina, ka šo kārtību atcēla Marseļas Administratīvā tiesa ar 2009. gada 30. jūnija spriedumu, pamatojot ar to, ka šo modulāciju apjoms bija pārāk liels, un no 2010. gada 1. februāra tā tika aizstāta ar mehānismu, kurā paredzētā atvieglojumu likme tika samazināta un piešķiršanas nosacījumi pastiprināti. Francija apgalvo, ka nosacījumi, kas izriet no Mančestras lēmuma, attiecībā uz abiem noteiktajiem tarifu modulācijas režīmiem tika izpildīti un attiecīgās modulācijas neietilpst LESD 107. panta jomā. Kā uzskata Francija, tādēļ nav pareizi, ka Komisija sākšanas lēmumā izskata attiecīgās modulācijas, pamatojoties uz saprātīga uzņēmēja principu. |
| --- | --- |

(139)

Francija raksturo tarifu modulācijas kārtību, kas bija spēkā no 2009. gada 15. februāra līdz 31. jūlijam, un norāda, ka to izmantoja 24 aviosabiedrības. Tā atgādina, ka šo kārtību atcēla Marseļas Administratīvā tiesa ar 2009. gada 30. jūnija spriedumu, pamatojot ar to, ka šo modulāciju apjoms bija pārāk liels, un no 2010. gada 1. februāra tā tika aizstāta ar mehānismu, kurā paredzētā atvieglojumu likme tika samazināta un piešķiršanas nosacījumi pastiprināti. Francija apgalvo, ka nosacījumi, kas izriet no Mančestras lēmuma, attiecībā uz abiem noteiktajiem tarifu modulācijas režīmiem tika izpildīti un attiecīgās modulācijas neietilpst LESD 107. panta jomā. Kā uzskata Francija, tādēļ nav pareizi, ka Komisija sākšanas lēmumā izskata attiecīgās modulācijas, pamatojoties uz saprātīga uzņēmēja principu.

3.6.   MAKSAS ATLAIDES STĀVVIETAI PA NAKTI

MAKSAS ATLAIDES STĀVVIETAI PA NAKTI

| (140) | Francija apgalvo, ka šis atvieglojums kā tāds tika noteikts attiecībā uz jauniem maršrutiem, pamatojoties uz sabiedrības interešu apsvērumiem. Maksas modulācija stāvvietai pa nakti ļāva lidostai Marseille Provence palielināt reisu plūsmu dienas sākumā un beigās, tādējādi optimizējot infrastruktūras izmantošanu. Francija uzsver, ka šā pasākuma ietekme aprobežojās ar [...]* % stāvvietu maksas apgrozījuma, papildus ietekmei, ko radīja modulācijas jaunu līniju izveidei. |
| --- | --- |

(140)

Francija apgalvo, ka šis atvieglojums kā tāds tika noteikts attiecībā uz jauniem maršrutiem, pamatojoties uz sabiedrības interešu apsvērumiem. Maksas modulācija stāvvietai pa nakti ļāva lidostai Marseille Provence palielināt reisu plūsmu dienas sākumā un beigās, tādējādi optimizējot infrastruktūras izmantošanu. Francija uzsver, ka šā pasākuma ietekme aprobežojās ar [...]* % stāvvietu maksas apgrozījuma, papildus ietekmei, ko radīja modulācijas jaunu līniju izveidei.

Marseille Provence

| (141) | Francija atgādina, ka uzskata – nav pareizi vērtēt modulācijas attiecībā uz sabiedrības interešu ievērošanu, raugoties tikai no rentabilitātes viedokļa. Tomēr tā arī norāda, ka šajā gadījumā tika ievērots princips par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, pamatojoties uz pētījumu “Papildu izmaksu noteikšana, ko rada stāvvieta pa nakti”, pamatojoties uz 2004. gada uzskaites datiem. Tarifu modulācijas mudināja aviosabiedrības pastāvīgi izvietot gaisa kuģus uz platformas, jo stāvvietu platības pa nakti netika izmantotas, tādēļ bija pieejamas par ierobežotu papildu samaksu lidostai. Laika nišas, uz kurām attiecās šis pasākums, bija vispopulārākās starp uzņēmējiem, kuri radīja lielākos komerciālos ieņēmumus. Ievērojamu daļu izmaksu, kas saistītas ar stāvvietu maksu, veidoja amortizācijas maksājumi un finanšu izdevumi, kuru ekonomisko ilgstamību neietekmēja nekustīga stāvēšana pa nakti un profesionālais nodoklis, kas nav atkarīgs no stāvvietu platību izmantošanas. Tādējādi papildu izmaksas, ko radīja stāvēšana pa nakti, aprobežojās ar darbaspēka, tehniskās apkopes, remonta un dažādu materiālu patēriņa izdevumiem, proti, ar EUR [...]* par vienu nakti vienam gaisa kuģim. Francija norāda, ka, aprēķinot rentabilitāti šai tarifu modulācijai attiecībā uz nakts stāvvietām, tās pamatā bija pētījumi par finanšu normu vienam reisam, kas izklāstīti 2005. gada septembra uzņēmējdarbības plānā un atjaunināti 2006. gada maijā, un tie izrietēja no vienas rotācijas radītā apgrozījuma – EUR [...]* terminālī mp1 un EUR [...]* terminālī mp2. Terminālī mp1 vienīgi iekšzemes maršruti (“starppilsētu” braucieni uz Orlī) tika atzīti par tādiem, kas nodrošina papildu rotācijas. Terminālī mp2 par tādām, kas ikdienā spēj radīt papildu rotāciju, tika atzītas zemo cenu aviosabiedrības, kas ar saviem gaisa kuģiem neekspluatēja minētos vienreizējos vienvirziena un abu virzienu reisus ar izlidošanu ik dienas, izmantojot pašas savu bāzi. Kā piesardzības pasākums tika piemērots svēruma koeficients 50 % apmērā, lai samazinātu ietekmi, ko katrā terminālī radīja šī papildu peļņa attiecībā uz katru rotāciju. Ņemot vērā šos apsvērumus, Francija kopā ar savu atbildi iesniedza dokumentu, saskaņā ar kuru vidējā likme neto ieņēmumiem no apgrozījuma sasniedza [...]* % un neto pašreizējā vērtība, kas atjaunināta līdz 7,5 %, bija EUR [...]* laikposmā no 2005. līdz 2021. gadam. Jutīguma analīze attiecībā uz korekcijas koeficientu pierādīja, ka vidējā peļņas likme joprojām pārsniedza [...]* %, līdz pat šā koeficienta vērtībai 35 % apmērā, un tas liecina, ka tarifu atvieglojumi lidostai bija izdevīgi, jo, pat tikai katram trešajam gaisa kuģim paliekot pa nakti, radās papildu rotācija.

  4. tabula


  Stāvvietas pa nakti modulācijas rentabilitātes modeļi | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieņēmumi (tūkst. EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Maksas (tūkst. EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Peļņa (tūkst. EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Neto peļņa (tūkst. EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Likme | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Vidējā likme | [> 7,5 %]* | | | | | | | | | | | | | | |
| NPV līdz [...]* % [...]* gados (tūkst. EUR) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |
| NPV līdz [...] % [...] gados (EUR) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |

(141)

Francija atgādina, ka uzskata – nav pareizi vērtēt modulācijas attiecībā uz sabiedrības interešu ievērošanu, raugoties tikai no rentabilitātes viedokļa. Tomēr tā arī norāda, ka šajā gadījumā tika ievērots princips par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, pamatojoties uz pētījumu “Papildu izmaksu noteikšana, ko rada stāvvieta pa nakti”, pamatojoties uz 2004. gada uzskaites datiem. Tarifu modulācijas mudināja aviosabiedrības pastāvīgi izvietot gaisa kuģus uz platformas, jo stāvvietu platības pa nakti netika izmantotas, tādēļ bija pieejamas par ierobežotu papildu samaksu lidostai. Laika nišas, uz kurām attiecās šis pasākums, bija vispopulārākās starp uzņēmējiem, kuri radīja lielākos komerciālos ieņēmumus. Ievērojamu daļu izmaksu, kas saistītas ar stāvvietu maksu, veidoja amortizācijas maksājumi un finanšu izdevumi, kuru ekonomisko ilgstamību neietekmēja nekustīga stāvēšana pa nakti un profesionālais nodoklis, kas nav atkarīgs no stāvvietu platību izmantošanas. Tādējādi papildu izmaksas, ko radīja stāvēšana pa nakti, aprobežojās ar darbaspēka, tehniskās apkopes, remonta un dažādu materiālu patēriņa izdevumiem, proti, ar EUR [...]* par vienu nakti vienam gaisa kuģim. Francija norāda, ka, aprēķinot rentabilitāti šai tarifu modulācijai attiecībā uz nakts stāvvietām, tās pamatā bija pētījumi par finanšu normu vienam reisam, kas izklāstīti 2005. gada septembra uzņēmējdarbības plānā un atjaunināti 2006. gada maijā, un tie izrietēja no vienas rotācijas radītā apgrozījuma – EUR [...]* terminālī mp1 un EUR [...]* terminālī mp2. Terminālī mp1 vienīgi iekšzemes maršruti (“starppilsētu” braucieni uz Orlī) tika atzīti par tādiem, kas nodrošina papildu rotācijas. Terminālī mp2 par tādām, kas ikdienā spēj radīt papildu rotāciju, tika atzītas zemo cenu aviosabiedrības, kas ar saviem gaisa kuģiem neekspluatēja minētos vienreizējos vienvirziena un abu virzienu reisus ar izlidošanu ik dienas, izmantojot pašas savu bāzi. Kā piesardzības pasākums tika piemērots svēruma koeficients 50 % apmērā, lai samazinātu ietekmi, ko katrā terminālī radīja šī papildu peļņa attiecībā uz katru rotāciju. Ņemot vērā šos apsvērumus, Francija kopā ar savu atbildi iesniedza dokumentu, saskaņā ar kuru vidējā likme neto ieņēmumiem no apgrozījuma sasniedza [...]* % un neto pašreizējā vērtība, kas atjaunināta līdz 7,5 %, bija EUR [...]* laikposmā no 2005. līdz 2021. gadam. Jutīguma analīze attiecībā uz korekcijas koeficientu pierādīja, ka vidējā peļņas likme joprojām pārsniedza [...]* %, līdz pat šā koeficienta vērtībai 35 % apmērā, un tas liecina, ka tarifu atvieglojumi lidostai bija izdevīgi, jo, pat tikai katram trešajam gaisa kuģim paliekot pa nakti, radās papildu rotācija.

4. tabula

4. tabula

Stāvvietas pa nakti modulācijas rentabilitātes modeļi

Stāvvietas pa nakti modulācijas rentabilitātes modeļi

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ieņēmumi (tūkst. EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Maksas (tūkst. EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Peļņa (tūkst. EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Neto peļņa (tūkst. EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Likme

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Vidējā likme

[> 7,5 %]*

NPV līdz [...]* % [...]* gados (tūkst. EUR)

[...]*

NPV līdz [...] % [...] gados (EUR)

[...]*

| (142) | Pamatojoties uz pētījumu, kas veikts, izmantojot 2008. finanšu gada datus, stāvvietas pa nakti maksas mainīgās izmaksas sasniedza EUR [...]* vienam gaisa kuģim uz vienu nakti, bet 2004. gada aplēses bija EUR [...]*. Izmantojot gaisa kuģi B737-800, kura aizpildījuma pakāpe ir 80 %, šīs izmaksas sasniedz EUR [...]* uz vienu pasažieri, bet, izmantojot A319 ar aizpildījuma pakāpi 70 %, tās sasniedz EUR [...]* uz vienu pasažieri. Tādējādi, pamatojoties uz finanšu aprēķiniem, kas iesniegti Cocoéco2009. gada 18. februāra sanāksmē, tirdzniecības un auto stāvvietu nomas darbība ļāva segt [no 100 līdz 150 %] % pasažieru izmaksu terminālī mp1, proti, nodrošināja neto peļņu EUR [...]* uz vienu pasažieri, un [no 100 līdz 150 %] % pasažieru izmaksu terminālī mp2, proti, nodrošināja neto peļņu EUR [...]* uz vienu pasažieri. Šīs neto peļņas lielākoties sedza papildu izmaksas, ko radīja stāvvieta pa nakti. |
| --- | --- |

(142)

Pamatojoties uz pētījumu, kas veikts, izmantojot 2008. finanšu gada datus, stāvvietas pa nakti maksas mainīgās izmaksas sasniedza EUR [...]* vienam gaisa kuģim uz vienu nakti, bet 2004. gada aplēses bija EUR [...]*. Izmantojot gaisa kuģi B737-800, kura aizpildījuma pakāpe ir 80 %, šīs izmaksas sasniedz EUR [...]* uz vienu pasažieri, bet, izmantojot A319 ar aizpildījuma pakāpi 70 %, tās sasniedz EUR [...]* uz vienu pasažieri. Tādējādi, pamatojoties uz finanšu aprēķiniem, kas iesniegti Cocoéco2009. gada 18. februāra sanāksmē, tirdzniecības un auto stāvvietu nomas darbība ļāva segt [no 100 līdz 150 %] % pasažieru izmaksu terminālī mp1, proti, nodrošināja neto peļņu EUR [...]* uz vienu pasažieri, un [no 100 līdz 150 %] % pasažieru izmaksu terminālī mp2, proti, nodrošināja neto peļņu EUR [...]* uz vienu pasažieri. Šīs neto peļņas lielākoties sedza papildu izmaksas, ko radīja stāvvieta pa nakti.

Cocoéco

| (143) | Visbeidzot, Francija konstatē, ka Komisija netika kritizējusi lidostas maksas sistēmu, kas organizēta Šarleruā lidostā. |
| --- | --- |

(143)

Visbeidzot, Francija konstatē, ka Komisija netika kritizējusi lidostas maksas sistēmu, kas organizēta Šarleruā lidostā.

3.7.   MĀRKETINGA PASĀKUMU FINANSĒŠANA

MĀRKETINGA PASĀKUMU FINANSĒŠANA

| (144) | Attiecībā uz atbalsta kārtību, kas noteikta ar MPTRK 2005. gada 21. novembra lēmumu un izraisīja tikai vienu maksājumu EUR [mazāku par 300 000] par labu BMI Baby, Francija 2010. gada 28. decembra iesniegumā norāda, ka uz šo summu, kaut arī to varēja atzīt par valsts atbalstu, jebkurā gadījumā attiecās Komisijas Regula (EK) Nr. 1998/2006 (27) (de minimis atbalsts). Tā arī uzsver, ka pēc paziņojuma par šā uzņēmuma pārdošanu MPTRK varēja vairs nespēt iegūt apliecinātu rakstveida liecību par atbalstu, kas saņemts citās Eiropas lidostās. |
| --- | --- |

(144)

Attiecībā uz atbalsta kārtību, kas noteikta ar MPTRK 2005. gada 21. novembra lēmumu un izraisīja tikai vienu maksājumu EUR [mazāku par 300 000] par labu BMI Baby, Francija 2010. gada 28. decembra iesniegumā norāda, ka uz šo summu, kaut arī to varēja atzīt par valsts atbalstu, jebkurā gadījumā attiecās Komisijas Regula (EK) Nr. 1998/2006 (27) (de minimis atbalsts). Tā arī uzsver, ka pēc paziņojuma par šā uzņēmuma pārdošanu MPTRK varēja vairs nespēt iegūt apliecinātu rakstveida liecību par atbalstu, kas saņemts citās Eiropas lidostās.

BMI Baby

27

de minimis

3.8.   
  REKLĀMAS LAUKUMU PIRKUMA LĪGUMS AR AMS

REKLĀMAS LAUKUMU PIRKUMA LĪGUMS AR

| (145) | Attiecībā uz reklāmas laukumu pirkuma līgumu, kas 2006. gada 19. maijā noslēgts ar AMS, Francija apgalvo, ka šis līgums tika noslēgts saskaņā ar noteikumiem par valsts iepirkumu, iepriekš nerīkojot konkursu, jo bija tikai viens piegādātājs. |
| --- | --- |

(145)

Attiecībā uz reklāmas laukumu pirkuma līgumu, kas 2006. gada 19. maijā noslēgts ar AMS, Francija apgalvo, ka šis līgums tika noslēgts saskaņā ar noteikumiem par valsts iepirkumu, iepriekš nerīkojot konkursu, jo bija tikai viens piegādātājs.

AMS

| (146) | Francija atgādina, ka veicināšanas politika tieši ietekmēja lidostas infrastruktūras rentabilitāti, pateicoties ieņēmumiem no lidostas maksām un ar aeronavigāciju nesaistītām maksām. Tā norāda, ka aviosabiedrību reklāma ir nepietiekama, un uzsver, ka 2006. gadā AMS bija vienīgais pakalpojumu sniedzējs, kas vienlaikus piedāvāja gan aviosabiedrības vienīgā uzņēmuma, kas apņēmās izveidot gaisa kuģu bāzi jaunajā terminālī mp2 – Ryanair – biļešu unikālu un ekskluzīvu tirdzniecības sistēmu plašai lietotāju auditorijai, uz kuru bija vērsta attiecīgā veicināšanas politika, gan mārketinga pakalpojumus, kas pielāgoti aviobiļešu iegādei ar galamērķi Provansā. |
| --- | --- |

(146)

Francija atgādina, ka veicināšanas politika tieši ietekmēja lidostas infrastruktūras rentabilitāti, pateicoties ieņēmumiem no lidostas maksām un ar aeronavigāciju nesaistītām maksām. Tā norāda, ka aviosabiedrību reklāma ir nepietiekama, un uzsver, ka 2006. gadā AMS bija vienīgais pakalpojumu sniedzējs, kas vienlaikus piedāvāja gan aviosabiedrības vienīgā uzņēmuma, kas apņēmās izveidot gaisa kuģu bāzi jaunajā terminālī mp2 – Ryanair – biļešu unikālu un ekskluzīvu tirdzniecības sistēmu plašai lietotāju auditorijai, uz kuru bija vērsta attiecīgā veicināšanas politika, gan mārketinga pakalpojumus, kas pielāgoti aviobiļešu iegādei ar galamērķi Provansā.

AMS

Ryanair

| (147) | Francija apgalvo, ka MPTRK rīkojās kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, noslēdzot līgumu ar AMS, jo tajā nebija paredzēts nekāda veida atbalsts. |
| --- | --- |

(147)

Francija apgalvo, ka MPTRK rīkojās kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, noslēdzot līgumu ar AMS, jo tajā nebija paredzēts nekāda veida atbalsts.

AMS

| (148) | Francija, pirmkārt, uzsver, ka vienošanās cena atbilda tirgus praksei, jo īpaši ņemot vērā iepriekš veiktā salīdzinošā pētījuma rezultātus, kas tika veikts vietnē viamichelin.com. Tādējādi Francija apstrīd, ka AMS sniegtajiem mārketinga pakalpojumiem būtu nodrošināti privileģēti apstākļi, un atgādina, ka Eiropas Komisija lēmumā par Ostendas lidostu (28) atzina, ka veicināšanas programma, izmantojot ceļojumu rīkotāja katalogu, nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(148)

Francija, pirmkārt, uzsver, ka vienošanās cena atbilda tirgus praksei, jo īpaši ņemot vērā iepriekš veiktā salīdzinošā pētījuma rezultātus, kas tika veikts vietnē viamichelin.com. Tādējādi Francija apstrīd, ka AMS sniegtajiem mārketinga pakalpojumiem būtu nodrošināti privileģēti apstākļi, un atgādina, ka Eiropas Komisija lēmumā par Ostendas lidostu (28) atzina, ka veicināšanas programma, izmantojot ceļojumu rīkotāja katalogu, nav valsts atbalsts.

AMS

28

| (149) | Turklāt Francija apgalvo, ka mārketinga pakalpojumu līgums, kas noslēgts ar AMS, lidostai Marseille Provence bija rentabls ieguldījums, jo īpaši termināļa mp2 attīstīšanai. Francija norāda, ka līguma nosacījumi tika izvēlēti, pamatojoties uz finanšu peļņas rentabilitātes pētījumu attiecībā uz vienu reisu, kura operators bija Ryanair, un šis pētījums tika veikts pirms līguma noslēgšanas, lai pamatotu iegūtos secinājumus. No šā pētījuma izriet, ka līgumiskā mehānisma rentabilitāte tika sasniegta, sākot no ekspluatācijas ceturtā gada, un tās peļņa bija EUR [...]* vienam reisam pēc tā reklamēšanas. Francija uzsver arī, ka no tā paša pētījuma izriet – kopējā rentabilitāte, ko nodrošināja modulācijas jaunu līniju izveidei un AMS nodotajam iepirkumam vienīgi attiecībā uz Ryanair reisiem 2007.–2021. gadā, liecina par vidējo peļņas līmeni ([...]* %) no šīs nozares standarta rentabilitātes, kuru Eiropas Komisija aplēsa kā 7,31 % lēmumā par Bratislavas lidostu (29). |
| --- | --- |

(149)

Turklāt Francija apgalvo, ka mārketinga pakalpojumu līgums, kas noslēgts ar AMS, lidostai Marseille Provence bija rentabls ieguldījums, jo īpaši termināļa mp2 attīstīšanai. Francija norāda, ka līguma nosacījumi tika izvēlēti, pamatojoties uz finanšu peļņas rentabilitātes pētījumu attiecībā uz vienu reisu, kura operators bija Ryanair, un šis pētījums tika veikts pirms līguma noslēgšanas, lai pamatotu iegūtos secinājumus. No šā pētījuma izriet, ka līgumiskā mehānisma rentabilitāte tika sasniegta, sākot no ekspluatācijas ceturtā gada, un tās peļņa bija EUR [...]* vienam reisam pēc tā reklamēšanas. Francija uzsver arī, ka no tā paša pētījuma izriet – kopējā rentabilitāte, ko nodrošināja modulācijas jaunu līniju izveidei un AMS nodotajam iepirkumam vienīgi attiecībā uz Ryanair reisiem 2007.–2021. gadā, liecina par vidējo peļņas līmeni ([...]* %) no šīs nozares standarta rentabilitātes, kuru Eiropas Komisija aplēsa kā 7,31 % lēmumā par Bratislavas lidostu (29).

AMS

Marseille Provence

Ryanair

AMS

Ryanair

29

| (150) | Rentabilitātes modelis, kas atjaunināts, izmantojot datus par faktisko satiksmi un izmaksām, ko pārbaudījis uzņēmums Mazars, uzrādīja pozitīvu peļņu, sākot no trešā gada, EUR [...]* vienam reisam. |
| --- | --- |

(150)

Rentabilitātes modelis, kas atjaunināts, izmantojot datus par faktisko satiksmi un izmaksām, ko pārbaudījis uzņēmums Mazars, uzrādīja pozitīvu peļņu, sākot no trešā gada, EUR [...]* vienam reisam.

Mazars

| (151) | Francija atgādina, ka izmaksas, kas saistītas ar AMS līgumu, ir ņemtas vērā 2005. gada septembra uzņēmējdarbības plānā, kas atjaunināts 2006. gada maijā, un tās ļauj noteikt termināļa mp2 kopējo rentabilitāti [virs 7,5]* % laikā no 2005. līdz 2021. gadam. Pamatojoties uz 2006. gada tarifiem, neto ieņēmumu vidējā likme, rēķinot no AMS līguma apgrozījuma un salīdzinājumā ar Ryanair satiksmi, bija [virs 7,5]* % un NPV – EUR [...]* miljoni. |
| --- | --- |

(151)

Francija atgādina, ka izmaksas, kas saistītas ar AMS līgumu, ir ņemtas vērā 2005. gada septembra uzņēmējdarbības plānā, kas atjaunināts 2006. gada maijā, un tās ļauj noteikt termināļa mp2 kopējo rentabilitāti [virs 7,5]* % laikā no 2005. līdz 2021. gadam. Pamatojoties uz 2006. gada tarifiem, neto ieņēmumu vidējā likme, rēķinot no AMS līguma apgrozījuma un salīdzinājumā ar Ryanair satiksmi, bija [virs 7,5]* % un NPV – EUR [...]* miljoni.

AMS

AMS

Ryanair

| (152) | Francija arī apgalvo, ka, ņemot vērā ieņēmumus no aeronavigācijas maksām, ar aeronavigāciju nesaistītiem ieņēmumiem un ieņēmumiem no lidostas nodokļa, kā arī citām maksām, peļņa uz vienu izlidojošo pasažieri (30) pirms līguma parakstīšanas tika noteikta EUR [...]* apmērā. Tādējādi vidējā aplēstā summa attiecībā uz mārketinga pasākumiem (jo īpaši saistībā ar AMS) bija EUR [...]* uz vienu izlidojošo pasažieri, un mārketinga izdevumu neto peļņa tādēļ bija EUR [...]* uz vienu pasažieri. Līdz ar to, kā apgalvo Francija, jāsecina, ka lidostai bija finansiāli izdevīgs katrs pasažieris, kurš izmantoja termināli mp2. |
| --- | --- |

(152)

Francija arī apgalvo, ka, ņemot vērā ieņēmumus no aeronavigācijas maksām, ar aeronavigāciju nesaistītiem ieņēmumiem un ieņēmumiem no lidostas nodokļa, kā arī citām maksām, peļņa uz vienu izlidojošo pasažieri (30) pirms līguma parakstīšanas tika noteikta EUR [...]* apmērā. Tādējādi vidējā aplēstā summa attiecībā uz mārketinga pasākumiem (jo īpaši saistībā ar AMS) bija EUR [...]* uz vienu izlidojošo pasažieri, un mārketinga izdevumu neto peļņa tādēļ bija EUR [...]* uz vienu pasažieri. Līdz ar to, kā apgalvo Francija, jāsecina, ka lidostai bija finansiāli izdevīgs katrs pasažieris, kurš izmantoja termināli mp2.

30

AMS

| (153) | Tādējādi, lidosta laikā no 2006. līdz 2012. gadam varēja reģistrēt vidējo rādītāju, rēķinot uz vienu pasažieri, robežās no EUR [...]* uz vienu pasažieri līdz EUR [...]* uz vienu pasažieri, bet vidējais rādītājs par septiņiem gadiem bija nedaudz zemāks par gaidīto, taču joprojām pietiekams, proti, EUR [...]* uz vienu pasažieri. |
| --- | --- |

(153)

Tādējādi, lidosta laikā no 2006. līdz 2012. gadam varēja reģistrēt vidējo rādītāju, rēķinot uz vienu pasažieri, robežās no EUR [...]* uz vienu pasažieri līdz EUR [...]* uz vienu pasažieri, bet vidējais rādītājs par septiņiem gadiem bija nedaudz zemāks par gaidīto, taču joprojām pietiekams, proti, EUR [...]* uz vienu pasažieri.

| (154) | Francija piebilst, ka ar AMS noslēgtais līgums paredzēja dažādas saistības no uzņēmuma Ryanair puses attiecībā uz gaisa kuģu skaitu, kas izvietoti bāzē lidostā Marseille Provence, ikdienas satiksmes intensitāti un pasažieru skaitu gadā. |
| --- | --- |

(154)

Francija piebilst, ka ar AMS noslēgtais līgums paredzēja dažādas saistības no uzņēmuma Ryanair puses attiecībā uz gaisa kuģu skaitu, kas izvietoti bāzē lidostā Marseille Provence, ikdienas satiksmes intensitāti un pasažieru skaitu gadā.

AMS

Ryanair

Marseille Provence

| (155) | Līdz ar to AMS līguma kopējās izmaksas uz vienu Ryanair pasažieri, kopā ar Ryanair pasažieru kopējām papildu izmaksām, veidoja kopējās izmaksas EUR [...]* uz vienu pasažieri, tā izveidojot papildu peļņu, kas saistīta ar Ryanair klātbūtni, ņemot vērā pietiekami augstās izmaksas, ko radīja AMS līgums, EUR [...]* uz vienu pasažieri. |
| --- | --- |

(155)

Līdz ar to AMS līguma kopējās izmaksas uz vienu Ryanair pasažieri, kopā ar Ryanair pasažieru kopējām papildu izmaksām, veidoja kopējās izmaksas EUR [...]* uz vienu pasažieri, tā izveidojot papildu peļņu, kas saistīta ar Ryanair klātbūtni, ņemot vērā pietiekami augstās izmaksas, ko radīja AMS līgums, EUR [...]* uz vienu pasažieri.

AMS

Ryanair

Ryanair

Ryanair

AMS

| (156) | Visbeidzot, Francija apgalvo, ka Marseļas Administratīvās tiesas priekšsēdētājs 2009. gada 20. oktobra rīkojumā secināja, ka ikgadējām summām, kas paredzētas ar AMS noslēgtajā līgumā saistībā ar pakalpojumiem, kas šim uzņēmumam jāsniedz, un ņemot vērā nozīmību mērķauditorijai, uz kuru attiecās izveidotais veicināšanas mehānisms, ir gan skaidrs mērķis, gan pietiekama detalizācija. |
| --- | --- |

(156)

Visbeidzot, Francija apgalvo, ka Marseļas Administratīvās tiesas priekšsēdētājs 2009. gada 20. oktobra rīkojumā secināja, ka ikgadējām summām, kas paredzētas ar AMS noslēgtajā līgumā saistībā ar pakalpojumiem, kas šim uzņēmumam jāsniedz, un ņemot vērā nozīmību mērķauditorijai, uz kuru attiecās izveidotais veicināšanas mehānisms, ir gan skaidrs mērķis, gan pietiekama detalizācija.

AMS

3.9.   UZŅĒMĒJDARBĪBAS PLĀNS TERMINĀLIM MP2 UN SAPRĀTĪGA UZŅĒMĒJA TIRGUS EKONOMIKAS APSTĀKĻOS PRINCIPA PIEMĒROŠANA

UZŅĒMĒJDARBĪBAS PLĀNS TERMINĀLIM MP2 UN SAPRĀTĪGA UZŅĒMĒJA TIRGUS EKONOMIKAS APSTĀKĻOS PRINCIPA PIEMĒROŠANA

| (157) | Francijas valsts apgalvo, ka saprātīga uzņēmēja tirgus ekonomikas apstākļos kritērijs ir pietiekams, ja lidostas izstrādātā politika rada pozitīvu finansiālu ietekmi uz lidostas ekspluatāciju. Tādēļ analīzes pamatā ir jāliek daudzgadu uzņēmējdarbības plāni, izmantojot noteiktus kritērijus, piemēram, neto pašreizējo vērtību (NPV) un iekšējās rentabilitātes normu (IRN), kas izriet no jutīguma testiem. Šajā jomā lidostas ieguldījumu analīzes pamatā jāliek divi principi – jāņem vērā “īstās” naudas līdzekļu plūsmas un vērtība laikā, veicot šo naudas plūsmu atjaunināšanu. |
| --- | --- |

(157)

Francijas valsts apgalvo, ka saprātīga uzņēmēja tirgus ekonomikas apstākļos kritērijs ir pietiekams, ja lidostas izstrādātā politika rada pozitīvu finansiālu ietekmi uz lidostas ekspluatāciju. Tādēļ analīzes pamatā ir jāliek daudzgadu uzņēmējdarbības plāni, izmantojot noteiktus kritērijus, piemēram, neto pašreizējo vērtību (NPV) un iekšējās rentabilitātes normu (IRN), kas izriet no jutīguma testiem. Šajā jomā lidostas ieguldījumu analīzes pamatā jāliek divi principi – jāņem vērā “īstās” naudas līdzekļu plūsmas un vērtība laikā, veicot šo naudas plūsmu atjaunināšanu.

| (158) | Francija uzskata, ka termināļa mp2 izveidošana jo īpaši radīja šādu ietekmi:






  — | ļāva abiem termināļiem kopīgi segt noteiktas izmaksas, tādējādi samazinot galvenā termināļa izmaksas, |
| --- | --- | --- |

(158)

Francija uzskata, ka termināļa mp2 izveidošana jo īpaši radīja šādu ietekmi:

—

ļāva abiem termināļiem kopīgi segt noteiktas izmaksas, tādējādi samazinot galvenā termināļa izmaksas,

| — | ļāva atlikt vairāku ieguldījumu īstenošanu, kuru izmaksas ietekmē IRN, piemēram, attiecībā uz Eiropas reisu reģistrācijas zonas un Eiropas/starptautisko reisu iekāpšanas zāles izbūvi. |
| --- | --- |

—

ļāva atlikt vairāku ieguldījumu īstenošanu, kuru izmaksas ietekmē IRN, piemēram, attiecībā uz Eiropas reisu reģistrācijas zonas un Eiropas/starptautisko reisu iekāpšanas zāles izbūvi.

| (159) | Izmaksu kopīga segšana un vairāku ieguldījumu atlikšana saistībā ar jauno termināli mp2 ietekmēja attiecīgi apstiprināmo tarifu līmeni, kā arī apgrozījumu, kas iekļauts IRN aprēķinos. |
| --- | --- |

(159)

Izmaksu kopīga segšana un vairāku ieguldījumu atlikšana saistībā ar jauno termināli mp2 ietekmēja attiecīgi apstiprināmo tarifu līmeni, kā arī apgrozījumu, kas iekļauts IRN aprēķinos.

| (160) | Tādējādi Francija lēš, ka lidostas izvēlētā pieeja bija tāda pati, kādu izvēlētos privāts uzņēmējs. Faktiski tā uzskata uzņēmuma PwC veikto analīzi par kļūdainu, kad tas pārmet Francijai, ka tā nav izstrādājusi biznesa plānu, kas būtu “pamatots ar pieņēmumiem par pašu termināli mp2”, bet minētais uzņēmums šādu terminu nemaz nav definējis. Šajā ziņā Francija atgādina, ka jautājumi par izmaksu sadalījumu starp dažādu termināļu dažādiem lietotājiem attiecas uz lidostas diferencētās tarifikācijas analīzi, nevis uz jaunā termināļa projekta rentabilitātes izpēti. |
| --- | --- |

(160)

Tādējādi Francija lēš, ka lidostas izvēlētā pieeja bija tāda pati, kādu izvēlētos privāts uzņēmējs. Faktiski tā uzskata uzņēmuma PwC veikto analīzi par kļūdainu, kad tas pārmet Francijai, ka tā nav izstrādājusi biznesa plānu, kas būtu “pamatots ar pieņēmumiem par pašu termināli mp2”, bet minētais uzņēmums šādu terminu nemaz nav definējis. Šajā ziņā Francija atgādina, ka jautājumi par izmaksu sadalījumu starp dažādu termināļu dažādiem lietotājiem attiecas uz lidostas diferencētās tarifikācijas analīzi, nevis uz jaunā termināļa projekta rentabilitātes izpēti.

PwC

4.   IEINTERESĒTO TREŠO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO TREŠO PERSONU PIEZĪMES

4.1.   AIR FRANCE

AIR FRANCE

4.1.1.   IEGULDĪJUMU SUBSĪDIJAS, KO SAŅĒMA MPTRK

| (161) | Air France apgalvo, ka subsīdijas, kas piešķirtas lidostas infrastruktūras atjaunināšanai, gan izmanto visi pārvadātāji, kas darbojas lidostā Marseille Provence, taču subsīdijas konkrētiem ieguldījumiem terminālī mp2 var radīt konkurences traucējumus starp aviosabiedrībām, kas izmanto kādu no abiem termināļiem. |
| --- | --- |

(161)

Air France apgalvo, ka subsīdijas, kas piešķirtas lidostas infrastruktūras atjaunināšanai, gan izmanto visi pārvadātāji, kas darbojas lidostā Marseille Provence, taču subsīdijas konkrētiem ieguldījumiem terminālī mp2 var radīt konkurences traucējumus starp aviosabiedrībām, kas izmanto kādu no abiem termināļiem.

Air France

Marseille Provence

| (162) | Air France apstrīd Komisijas sākšanas lēmumā iekļauto vērtējumu, ka piekļuve terminālim mp2 bija vienlīdzīga un nediskriminējoša. MPTRK lēmums rezervēt šo termināli satiksmei “no viena punkta uz otru” ierobežoja Air France darbību, jo tā ekspluatē arī starptautiskus reisus un pārvadā pasažierus arī savienotos reisos, tādēļ tai nācās sadalīt izlidošanu no Marseļas starp abiem termināļiem, un rezultātā Air France atteicās izmantot termināli mp2. Termināļa mp2 atvēršana Ryanair apkalpotiem starptautiskiem reisiem, sākot no 2006. gada oktobra, pēc Air France ieskatiem, pierādīja MPTRK privileģēto attieksmi pret šo ekspluatantu. Turklāt Air France atgādina, ka terminālis mp2 piedāvāja pakalpojumus tikai gaisa kuģiem ar mazāk nekā 200 sēdvietām, tādējādi izslēdzot tādas lidmašīnas kā Airbus 321, un ka aviosabiedrība Air Méditerranée iesniedza sūdzību Marseļas Administratīvajā tiesā, prasot šo noteikumu termināļa mp2 izmantošanas reglamentā atzīt par patvaļīgu un diskriminējošu. |
| --- | --- |

(162)

Air France apstrīd Komisijas sākšanas lēmumā iekļauto vērtējumu, ka piekļuve terminālim mp2 bija vienlīdzīga un nediskriminējoša. MPTRK lēmums rezervēt šo termināli satiksmei “no viena punkta uz otru” ierobežoja Air France darbību, jo tā ekspluatē arī starptautiskus reisus un pārvadā pasažierus arī savienotos reisos, tādēļ tai nācās sadalīt izlidošanu no Marseļas starp abiem termināļiem, un rezultātā Air France atteicās izmantot termināli mp2. Termināļa mp2 atvēršana Ryanair apkalpotiem starptautiskiem reisiem, sākot no 2006. gada oktobra, pēc Air France ieskatiem, pierādīja MPTRK privileģēto attieksmi pret šo ekspluatantu. Turklāt Air France atgādina, ka terminālis mp2 piedāvāja pakalpojumus tikai gaisa kuģiem ar mazāk nekā 200 sēdvietām, tādējādi izslēdzot tādas lidmašīnas kā Airbus 321, un ka aviosabiedrība Air Méditerranée iesniedza sūdzību Marseļas Administratīvajā tiesā, prasot šo noteikumu termināļa mp2 izmantošanas reglamentā atzīt par patvaļīgu un diskriminējošu.

Air France

Air France

Air France

Ryanair

Air France

Air France

Airbus 321

Air Méditerranée

| (163) | Air France apgalvo, ka šķiet – piemērotības nosacījumiem terminālī mp2, ko sākotnēji noteica MPTRK, vienīgais mērķis bija nodrošināt, lai tā nevarētu pretendēt uz jaunā termināļa izmantošanu, kaut arī šīs platformas ekonomiskais līdzsvars, bez šaubām, nebūtu nodrošināms, pieņemot, ka Air France varētu pārcelt visu savu darbību uz termināli mp2, kur maksas līmenis bija ievērojami zemāks. |
| --- | --- |

(163)

Air France apgalvo, ka šķiet – piemērotības nosacījumiem terminālī mp2, ko sākotnēji noteica MPTRK, vienīgais mērķis bija nodrošināt, lai tā nevarētu pretendēt uz jaunā termināļa izmantošanu, kaut arī šīs platformas ekonomiskais līdzsvars, bez šaubām, nebūtu nodrošināms, pieņemot, ka Air France varētu pārcelt visu savu darbību uz termināli mp2, kur maksas līmenis bija ievērojami zemāks.

Air France

Air France

4.1.2.   SUBSĪDIJAS MPTRK DARBĪBAI

| (164) | Air France apgalvo, ka lidostas nodokļa līmenis, kuru iekasē valsts vārdā, bet pilnībā izmaksā lidostas apsaimniekotājam, varēja neatbilst izmaksām, ko īstenībā sedza lidosta, finansējot pasākumus, kuri ietilpst valsts varas kompetencē, tādēļ tā varēja būt subsīdija lidostas Marseille Provence darbībai. |
| --- | --- |

(164)

Air France apgalvo, ka lidostas nodokļa līmenis, kuru iekasē valsts vārdā, bet pilnībā izmaksā lidostas apsaimniekotājam, varēja neatbilst izmaksām, ko īstenībā sedza lidosta, finansējot pasākumus, kuri ietilpst valsts varas kompetencē, tādēļ tā varēja būt subsīdija lidostas Marseille Provence darbībai.

Air France

Marseille Provence

4.1.3.   ATBALSTS, KO LIDOSTA MARSEILLE PROVENCE PIEŠĶĪRA VAIRĀKĀM AVIOSABIEDRĪBĀM

MARSEILLE PROVENCE

4.1.3.1.   
  Pasažieru maksas atlaides iekšzemes reisiem

Pasažieru maksas atlaides iekšzemes reisiem

| (165) | Air France neapstrīd Komisijas konstatējumu sākšanas lēmumā, ka zemo izmaksu termināļa izveide varēja atbilst tirgus pieprasījumam. Tomēr Air France atgādina, ka šā projekta pienācīga rentabilitāte jānodrošina lidostas apsaimniekotājam. |
| --- | --- |

(165)

Air France neapstrīd Komisijas konstatējumu sākšanas lēmumā, ka zemo izmaksu termināļa izveide varēja atbilst tirgus pieprasījumam. Tomēr Air France atgādina, ka šā projekta pienācīga rentabilitāte jānodrošina lidostas apsaimniekotājam.

Air France

Air France

| (166) | Air France apstrīd Komisijas apgalvojumu, ka ir normāli, ja privāts lidostas apsaimniekotājs cenšas iegūt paaugstinātu maksu no tā, ka pasažierus pārvadā aviosabiedrības, kuras izvēlas piedāvāt pasažieriem lielākas ērtības un kuru klienti ir raksturojami kā vairāk “maksātspējīgi”. Air France apgalvo, ka nav centusies noteikt apkalpošanas kvalitātes līmeni terminālī, kas klasificēts kā “ērtāks”, un atgādina, ka šaubās, vai patiešām tik nediskriminējoši bija kritēriji, ko lidostas apsaimniekotāji piemēroja piekļuvei jaunajam terminālim, kas paredzēts jauniem zemo cenu tipa ekspluatantiem. Air France apgalvo, ka aviosabiedrības, kas agrāk izmantoja šos termināļus, bieži vien bija atkarīgas no attiecīgās infrastruktūras. Air France uzskata, ka lidostas apsaimniekotājam bija monopola stāvoklis lidostā un tas varēja ļaunprātīgi paaugstināt tarifus šādiem “sagūstītiem” klientiem, lai piedāvātu pievilcīgus tarifus klientiem, kas izmanto zemo cenu termināļus un spēj bez grūtībām pārcelt ekspluatāciju no vienas lidostas platformas uz otru. |
| --- | --- |

(166)

Air France apstrīd Komisijas apgalvojumu, ka ir normāli, ja privāts lidostas apsaimniekotājs cenšas iegūt paaugstinātu maksu no tā, ka pasažierus pārvadā aviosabiedrības, kuras izvēlas piedāvāt pasažieriem lielākas ērtības un kuru klienti ir raksturojami kā vairāk “maksātspējīgi”. Air France apgalvo, ka nav centusies noteikt apkalpošanas kvalitātes līmeni terminālī, kas klasificēts kā “ērtāks”, un atgādina, ka šaubās, vai patiešām tik nediskriminējoši bija kritēriji, ko lidostas apsaimniekotāji piemēroja piekļuvei jaunajam terminālim, kas paredzēts jauniem zemo cenu tipa ekspluatantiem. Air France apgalvo, ka aviosabiedrības, kas agrāk izmantoja šos termināļus, bieži vien bija atkarīgas no attiecīgās infrastruktūras. Air France uzskata, ka lidostas apsaimniekotājam bija monopola stāvoklis lidostā un tas varēja ļaunprātīgi paaugstināt tarifus šādiem “sagūstītiem” klientiem, lai piedāvātu pievilcīgus tarifus klientiem, kas izmanto zemo cenu termināļus un spēj bez grūtībām pārcelt ekspluatāciju no vienas lidostas platformas uz otru.

Air France

Air France

Air France

Air France

| (167) | Air France uzskata, ka tarifi, ko piemēroja lidostā Marseille Provence, lika izvēlēties tādu grāmatvedības uzskaites metodiku, kuras vienīgais nolūks bija sekmēt to aviosabiedrību darbību, kas izmantoja termināli mp2. Kā apgalvo Air France, pieskaitāmo izmaksu piesaistes metode ļāva mākslīgi pazemināt pasažieru maksas tarifu, ko piemēroja terminālī mp2. Air France vēlas, lai Komisija iekļauj savā pamatojumā faktu, ka aviosabiedrībām lidostas ir “būtiskās infrastruktūras” un tādēļ apsaimniekotāja struktūrai ir jānosaka tādi tarifi, kas atbilst sniegto pakalpojumu izmaksām (šādu pienākumu paredz arī Direktīva 2009/12/EK). |
| --- | --- |

(167)

Air France uzskata, ka tarifi, ko piemēroja lidostā Marseille Provence, lika izvēlēties tādu grāmatvedības uzskaites metodiku, kuras vienīgais nolūks bija sekmēt to aviosabiedrību darbību, kas izmantoja termināli mp2. Kā apgalvo Air France, pieskaitāmo izmaksu piesaistes metode ļāva mākslīgi pazemināt pasažieru maksas tarifu, ko piemēroja terminālī mp2. Air France vēlas, lai Komisija iekļauj savā pamatojumā faktu, ka aviosabiedrībām lidostas ir “būtiskās infrastruktūras” un tādēļ apsaimniekotāja struktūrai ir jānosaka tādi tarifi, kas atbilst sniegto pakalpojumu izmaksām (šādu pienākumu paredz arī Direktīva 2009/12/EK).

Air France

Marseille Provence

Air France

Air France

| (168) | Air France uzsver, ka, ciktāl tai zināms, MPTRK nekad nav īstenojusi pasākumu, kura mērķis būtu atgūt pārmaksāto maksu, kas būtu atgūstama pēc pasažieru maksas tarifu retrospektīva pārvērtējuma terminālī mp2. Air France konstatē, ka, lai gan pēc 2009. gada 28. jūlija rīkojuma Valsts padomes tiesas palāta nolēma par vairāk nekā 20 % samazināt pasažieru maksu, ko piemēroja terminālī mp1, MPTRK līdz šim nav mainījusi pasažieru maksas summu, ko piemēro terminālī mp2. Air France atgādina, ka Valsts padome neatcēla tarifus, ko piemēroja terminālī mp1 (2011. gada 27. jūnija lēmums), un visi 20 %, kas tika ieturēti, pamatojoties uz palātas rīkojumu, galu galā tika izmaksāti MPTRK. |
| --- | --- |

(168)

Air France uzsver, ka, ciktāl tai zināms, MPTRK nekad nav īstenojusi pasākumu, kura mērķis būtu atgūt pārmaksāto maksu, kas būtu atgūstama pēc pasažieru maksas tarifu retrospektīva pārvērtējuma terminālī mp2. Air France konstatē, ka, lai gan pēc 2009. gada 28. jūlija rīkojuma Valsts padomes tiesas palāta nolēma par vairāk nekā 20 % samazināt pasažieru maksu, ko piemēroja terminālī mp1, MPTRK līdz šim nav mainījusi pasažieru maksas summu, ko piemēro terminālī mp2. Air France atgādina, ka Valsts padome neatcēla tarifus, ko piemēroja terminālī mp1 (2011. gada 27. jūnija lēmums), un visi 20 %, kas tika ieturēti, pamatojoties uz palātas rīkojumu, galu galā tika izmaksāti MPTRK.

Air France

Air France

Air France

| (169) | Air France konstatē, ka Komisija iepriekšējā lēmumā (31) izdarīja secinājumu par tāda atbalsta režīma esamību, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu, attiecībā uz lidostas maksu diferenciācijas sistēmu atkarībā no reisa galamērķa (iekšzemes vai starptautisks reiss). Air France atgādina, ka, tā kā Francija pieņēma pasākumus šīs sistēmas likvidācijai, Komisija neatzina par nepieciešamu izstrādāt citus noderīgus pasākumus. Air France no tā secina, ka Komisijas iepriekšējais lēmums padara lieku jebkuru jaunu izmeklēšanu šajā jomā. |
| --- | --- |

(169)

Air France konstatē, ka Komisija iepriekšējā lēmumā (31) izdarīja secinājumu par tāda atbalsta režīma esamību, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu, attiecībā uz lidostas maksu diferenciācijas sistēmu atkarībā no reisa galamērķa (iekšzemes vai starptautisks reiss). Air France atgādina, ka, tā kā Francija pieņēma pasākumus šīs sistēmas likvidācijai, Komisija neatzina par nepieciešamu izstrādāt citus noderīgus pasākumus. Air France no tā secina, ka Komisijas iepriekšējais lēmums padara lieku jebkuru jaunu izmeklēšanu šajā jomā.

Air France

31

Air France

Air France

4.1.3.2.   
  Maksas jaunu līniju atvēršanai

Maksas jaunu līniju atvēršanai

| (170) | Kaut arī Air France piekrīt, ka visām lidostām jāiesaistās šādā procesā, aviosabiedrība tomēr atgādina, ka lidostai jāpierāda, ka tā ir pareizi rīkojusies kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos. Tādēļ tai jāpierāda, ka pasākuma mērķis ir noteiktā termiņā saņemt atdevi no ieguldījuma. Tātad būtu jāuzlabo pašu ieņēmumi, nevis jācenšas palielināt tūrisma intensitāti reģionā. |
| --- | --- |

(170)

Kaut arī Air France piekrīt, ka visām lidostām jāiesaistās šādā procesā, aviosabiedrība tomēr atgādina, ka lidostai jāpierāda, ka tā ir pareizi rīkojusies kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos. Tādēļ tai jāpierāda, ka pasākuma mērķis ir noteiktā termiņā saņemt atdevi no ieguldījuma. Tātad būtu jāuzlabo pašu ieņēmumi, nevis jācenšas palielināt tūrisma intensitāti reģionā.

Air France

| (171) | Air France vēlreiz uzsver, ka, lai pasākums būtu pieņemams, tam jābūt pārredzamam, nediskriminējošam, pakāpeniskam un ierobežotam laikā, lai pārvadātāja ekspluatācijas izmaksas nebūtu jāsedz, piešķirot tam valsts finansējumu. |
| --- | --- |

(171)

Air France vēlreiz uzsver, ka, lai pasākums būtu pieņemams, tam jābūt pārredzamam, nediskriminējošam, pakāpeniskam un ierobežotam laikā, lai pārvadātāja ekspluatācijas izmaksas nebūtu jāsedz, piešķirot tam valsts finansējumu.

Air France

4.2.   RYANAIR

RYANAIR

4.2.1.   IEGULDĪJUMU SUBSĪDIJAS, KO SAŅĒMA MPTRK

| (172) | Ryanair apgalvo, ka ieguldījumu subsīdijas, kas piešķirtas termināļa mp2 būvei, liecina par saprātīga uzņēmēja rīcību tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(172)

Ryanair apgalvo, ka ieguldījumu subsīdijas, kas piešķirtas termināļa mp2 būvei, liecina par saprātīga uzņēmēja rīcību tirgus ekonomikas apstākļos.

Ryanair

| (173) | Kā apgalvo Ryanair, Komisijas analīzē jāņem vērā ar aviāciju nesaistītie ieņēmumi, ko radīja terminālis mp2, piemēram, no transportlīdzekļu nomas, no maksas par autostāvvietas izmantošanu un no papildu komerciālajiem ieņēmumiem no tirdzniecības, jo termināļa mp2 pasažieri varēja apmeklēt veikalus galvenajā terminālī, kas atrodas mazāk nekā vienas minūtes gājiena attālumā no termināļa mp2. Ryanair secina, ka ar aeronavigāciju nesaistītie ieņēmumi, ko deva termināļa mp2 pasažieri, būtiski paaugstināja galvenā termināļa rentabilitāti. |
| --- | --- |

(173)

Kā apgalvo Ryanair, Komisijas analīzē jāņem vērā ar aviāciju nesaistītie ieņēmumi, ko radīja terminālis mp2, piemēram, no transportlīdzekļu nomas, no maksas par autostāvvietas izmantošanu un no papildu komerciālajiem ieņēmumiem no tirdzniecības, jo termināļa mp2 pasažieri varēja apmeklēt veikalus galvenajā terminālī, kas atrodas mazāk nekā vienas minūtes gājiena attālumā no termināļa mp2. Ryanair secina, ka ar aeronavigāciju nesaistītie ieņēmumi, ko deva termināļa mp2 pasažieri, būtiski paaugstināja galvenā termināļa rentabilitāti.

Ryanair

Ryanair

| (174) | Lidostas slēgšana, kas būtu radījusi papildu izmaksas (saistībā ar atlaišanu no darba, piesārņojuma attīrīšanu, jau veikto ieguldījumu alternatīvām), arī tāpēc, ka lidostas pārdošanas cena varēja būt zema vai pat negatīva, 2006. gadā nebija ekonomiski ilgtspējīga alternatīva. |
| --- | --- |

(174)

Lidostas slēgšana, kas būtu radījusi papildu izmaksas (saistībā ar atlaišanu no darba, piesārņojuma attīrīšanu, jau veikto ieguldījumu alternatīvām), arī tāpēc, ka lidostas pārdošanas cena varēja būt zema vai pat negatīva, 2006. gadā nebija ekonomiski ilgtspējīga alternatīva.

| (175) | Lidostas īstenotā stratēģija, palielinot satiksmes intensitāti un ieņēmumus, kā arī samazinot lidostas neizmantotās jaudas, paaugstināja tās tirgus vērtību. Ryanair apgalvo, ka aktīvi, kas saistījās ar termināli mp2, un veiktie ieguldījumi pārdošanas gadījumā varēja nodrošināt augstāku novērtējumu, pretēji argumentam, ko minēja PwC. |
| --- | --- |

(175)

Lidostas īstenotā stratēģija, palielinot satiksmes intensitāti un ieņēmumus, kā arī samazinot lidostas neizmantotās jaudas, paaugstināja tās tirgus vērtību. Ryanair apgalvo, ka aktīvi, kas saistījās ar termināli mp2, un veiktie ieguldījumi pārdošanas gadījumā varēja nodrošināt augstāku novērtējumu, pretēji argumentam, ko minēja PwC.

Ryanair

PwC

4.2.2.   PASAŽIERU MAKSAS NOTEIKŠANA TERMINĀLĪ MP2

| (176) | Ryanair apgalvo, ka lēmums, ar ko noteica terminālī mp2 piemērojamās pasažieru maksas, nebija attiecināms uz valsti saskaņā ar kritērijiem, kas izvirzīti spriedumā lietā Stardust Marine (32). Ryanair uzsver, ka Francijas tiesību akti atzīst TRK par publisko tiesību subjektu īpašu kategoriju, ko raksturo subordinācijas trūkums attiecībās ar valsti (33). Tādēļ Ryanair apstrīd Komisijas attieksmi, kas pieņem, ka attiecīgie pasākumi ir attiecināmi uz valsti tikai tādēļ, ka MPTRK atrodas valsts kontrolē, un atgādina, ka Komisijai būtu katrā atsevišķā gadījumā jāpārbauda konkrētie apstākļi, kas ļauj vai neļauj konstatēt pasākuma attiecināmību uz valsti. |
| --- | --- |

(176)

Ryanair apgalvo, ka lēmums, ar ko noteica terminālī mp2 piemērojamās pasažieru maksas, nebija attiecināms uz valsti saskaņā ar kritērijiem, kas izvirzīti spriedumā lietā Stardust Marine (32). Ryanair uzsver, ka Francijas tiesību akti atzīst TRK par publisko tiesību subjektu īpašu kategoriju, ko raksturo subordinācijas trūkums attiecībās ar valsti (33). Tādēļ Ryanair apstrīd Komisijas attieksmi, kas pieņem, ka attiecīgie pasākumi ir attiecināmi uz valsti tikai tādēļ, ka MPTRK atrodas valsts kontrolē, un atgādina, ka Komisijai būtu katrā atsevišķā gadījumā jāpārbauda konkrētie apstākļi, kas ļauj vai neļauj konstatēt pasākuma attiecināmību uz valsti.

Ryanair

Stardust Marine

32

Ryanair

33

Ryanair

| (177) | Ryanair piebilst, ka MPTRK gadījumā Francija nevarēja uzņemties iniciatīvu vai rīkoties tā, lai pamudinātu lidostu pieņemt šos apstrīdētos pasākumus. Ryanair apgalvo, ka, pretēji tam DGAC vairākkārt noraidīja MPTRK pieņemtos tarifus (34). |
| --- | --- |

(177)

Ryanair piebilst, ka MPTRK gadījumā Francija nevarēja uzņemties iniciatīvu vai rīkoties tā, lai pamudinātu lidostu pieņemt šos apstrīdētos pasākumus. Ryanair apgalvo, ka, pretēji tam DGAC vairākkārt noraidīja MPTRK pieņemtos tarifus (34).

Ryanair

Ryanair

DGAC

34

| (178) | Turklāt Ryanair apgalvo, ka pasažieru maksas noteikšana terminālī mp2 iztur testu par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos. Ryanair uzskata, ka Komisija savā analīzē nav pareizi piemērojusi testu par saprātīgu uzņēmēju, kā to prasīja Tiesa (35), vairāku iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(178)

Turklāt Ryanair apgalvo, ka pasažieru maksas noteikšana terminālī mp2 iztur testu par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos. Ryanair uzskata, ka Komisija savā analīzē nav pareizi piemērojusi testu par saprātīgu uzņēmēju, kā to prasīja Tiesa (35), vairāku iemeslu dēļ.

Ryanair

Ryanair

35

| (179) | Pirmkārt, Komisija lielākoties neveica salīdzinājumu starp maksu, ko piemēroja lidostā Marseille Provence, un tirgus cenu. Ryanair iesniedza pētījumu, kurā teikts, ka tirgus cenu par lidostas pakalpojumiem var noteikt, pamatojoties uz salīdzinājumu ar cenām, ko maksā līdzīga veida privātās lidostās visā Eiropā. Šī aviosabiedrība izmanto salīdzinājumu ar tādām lidostām kā Lūtonas, Austrumu Midlandas, Prestvikas un Liverpūles lidosta. Tā apgalvo, ka šīs lidostas tiek ekspluatētas bez valsts atbalsta un bez publisko struktūru iejaukšanās, bet tās pieprasa cenu, kas vidēji ir trīsreiz zemāka nekā maksa lidostā Marseille Provence. Līdz ar to Ryanair secina, ka cena, ko tā maksā lidostai Marseille Provence par lidostas pakalpojumiem nav zemāka par tirgus cenu, ko maksā par šādiem pakalpojumiem, un samaksātā cena tādēļ nesatur valsts atbalsta elementus. |
| --- | --- |

(179)

Pirmkārt, Komisija lielākoties neveica salīdzinājumu starp maksu, ko piemēroja lidostā Marseille Provence, un tirgus cenu. Ryanair iesniedza pētījumu, kurā teikts, ka tirgus cenu par lidostas pakalpojumiem var noteikt, pamatojoties uz salīdzinājumu ar cenām, ko maksā līdzīga veida privātās lidostās visā Eiropā. Šī aviosabiedrība izmanto salīdzinājumu ar tādām lidostām kā Lūtonas, Austrumu Midlandas, Prestvikas un Liverpūles lidosta. Tā apgalvo, ka šīs lidostas tiek ekspluatētas bez valsts atbalsta un bez publisko struktūru iejaukšanās, bet tās pieprasa cenu, kas vidēji ir trīsreiz zemāka nekā maksa lidostā Marseille Provence. Līdz ar to Ryanair secina, ka cena, ko tā maksā lidostai Marseille Provence par lidostas pakalpojumiem nav zemāka par tirgus cenu, ko maksā par šādiem pakalpojumiem, un samaksātā cena tādēļ nesatur valsts atbalsta elementus.

Marseille Provence

Ryanair

Marseille Provence

Ryanair

Marseille Provence

| (180) | Otrkārt, Komisija iekļāva aprēķinos tikai neatgūstamās izmaksas, nevis balstīja vērtējumu vienīgi uz robežizmaksām. Šajā saistībā Ryanair atgādina, ka lidosta Marseille Provence ir uzbūvēta 1922. gadā un pirms gaisa transporta liberalizācijas jo īpaši tika izmantota reģionālai satiksmei, kuru valsts finansēja kā sabiedriskus pakalpojumus, un kā bāze lidaparātiem, ko izmantoja meža ugunsgrēku dzēšanai. Ryanair piebilst, ka, lai pārvarētu satiksmes samazinājumu, kas tika reģistrēts no 2001. līdz 2003. gadam, šī lidosta izstrādāja atvērtības stratēģiju, pievēršoties zemo cenu aviosabiedrībām un izveidojot termināli, kas īpaši konstruēts to vajadzībām. Ryanair atgādina, ka vairāku pēdējo gadu laikā tā pārstāv vairāk nekā 40 % satiksmes terminālī mp2. Ryanair apgalvo, ka reģionālās lidostas ir maz pievilcīgas aviosabiedrībām, kuras var likumīgi prasīt sarunu sākšanu ar lidostu par tarifu turpmāku pazemināšanu, jo tās piesaista lidostai lielu skaitu pasažieru. Ryanair atgādina, ka Komisijai, lai varētu izdarīt secinājumus par atbalsta esamību, jāņem vērā situācija, kāda tā bija brīdī, kad pasākums tika piešķirts saņēmējam. Ryanair apgalvo, ka šajā gadījumā dienā, kad tā sāka darbību lidostā Marseille Provence, ņemot vērā līgumiskās saistības, ko tā uzņēmās attiecībā uz pārvadājamo pasažieru skaitu, lidostas apsaimniekotājs varēja pamatoti cerēt uz lielu satiksmes pieaugumu, pateicoties Ryanair klātbūtnei lidostā. Ryanair apgalvo, ka ekonomiskā situācija mazajās reģionu lidostās ar pārāk lielu jaudu atšķiras no situācijas, kuru Tiesa analizēja spriedumā Šarleruā lietā, atzīstot, ka analīzes pamatā jāliek izmaksas, tādēļ šī analīze būtu jāpielāgo. Ja ņemtu vērā vienīgi izmaksas un robežieņēmumus, kas saistīti ar līgumiem, kuri noslēgti ar Ryanair, tā būtu saprātīga uzņēmēja rīcība tirgus ekonomikas apstākļos. Ryanair piebilst, ka izmaksas, kas saistītas ar ieguldījumiem, kuri veikti pirms Ryanair ierašanās, un ekspluatācijas pastāvīgajām izmaksām, nav jāņem vērā. Ryanair piebilst, ka tas, vai lidosta kopumā ir rentabla vai nerentabla, nav būtiski, vērtējot, vai aviosabiedrība ir saņēmusi atbalstu. |
| --- | --- |

(180)

Otrkārt, Komisija iekļāva aprēķinos tikai neatgūstamās izmaksas, nevis balstīja vērtējumu vienīgi uz robežizmaksām. Šajā saistībā Ryanair atgādina, ka lidosta Marseille Provence ir uzbūvēta 1922. gadā un pirms gaisa transporta liberalizācijas jo īpaši tika izmantota reģionālai satiksmei, kuru valsts finansēja kā sabiedriskus pakalpojumus, un kā bāze lidaparātiem, ko izmantoja meža ugunsgrēku dzēšanai. Ryanair piebilst, ka, lai pārvarētu satiksmes samazinājumu, kas tika reģistrēts no 2001. līdz 2003. gadam, šī lidosta izstrādāja atvērtības stratēģiju, pievēršoties zemo cenu aviosabiedrībām un izveidojot termināli, kas īpaši konstruēts to vajadzībām. Ryanair atgādina, ka vairāku pēdējo gadu laikā tā pārstāv vairāk nekā 40 % satiksmes terminālī mp2. Ryanair apgalvo, ka reģionālās lidostas ir maz pievilcīgas aviosabiedrībām, kuras var likumīgi prasīt sarunu sākšanu ar lidostu par tarifu turpmāku pazemināšanu, jo tās piesaista lidostai lielu skaitu pasažieru. Ryanair atgādina, ka Komisijai, lai varētu izdarīt secinājumus par atbalsta esamību, jāņem vērā situācija, kāda tā bija brīdī, kad pasākums tika piešķirts saņēmējam. Ryanair apgalvo, ka šajā gadījumā dienā, kad tā sāka darbību lidostā Marseille Provence, ņemot vērā līgumiskās saistības, ko tā uzņēmās attiecībā uz pārvadājamo pasažieru skaitu, lidostas apsaimniekotājs varēja pamatoti cerēt uz lielu satiksmes pieaugumu, pateicoties Ryanair klātbūtnei lidostā. Ryanair apgalvo, ka ekonomiskā situācija mazajās reģionu lidostās ar pārāk lielu jaudu atšķiras no situācijas, kuru Tiesa analizēja spriedumā Šarleruā lietā, atzīstot, ka analīzes pamatā jāliek izmaksas, tādēļ šī analīze būtu jāpielāgo. Ja ņemtu vērā vienīgi izmaksas un robežieņēmumus, kas saistīti ar līgumiem, kuri noslēgti ar Ryanair, tā būtu saprātīga uzņēmēja rīcība tirgus ekonomikas apstākļos. Ryanair piebilst, ka izmaksas, kas saistītas ar ieguldījumiem, kuri veikti pirms Ryanair ierašanās, un ekspluatācijas pastāvīgajām izmaksām, nav jāņem vērā. Ryanair piebilst, ka tas, vai lidosta kopumā ir rentabla vai nerentabla, nav būtiski, vērtējot, vai aviosabiedrība ir saņēmusi atbalstu.

Ryanair

Marseille Provence

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Marseille Provence

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (181) | Ryanair apgalvo, ka Komisijas veiktā izmaksu analīze attiecībā uz testu par saprātīgu uzņēmēju ir kļūdaina, jo tajā netiek ņemts vērā apkalpošanas līmenis, ko piedāvā terminālī mp2, un tas ir zemāks nekā apkalpošanai, ko piedāvā tradicionālajām sabiedrībām, tādēļ atbilst spēkā esošajam maksas līmenim. Ryanair apgalvo, ka terminālis mp2 piedāvā tikai pamata infrastruktūru (36) un nodrošina ievērojami mazāku platību uz vienu pasažieri nekā galvenais terminālis (1,66 m2 pret 6,06 m2). Ryanair uzskata, ka zemo cenu aviosabiedrībām nebūtu jāmaksā maksa par pakalpojumiem, ko tās neizmanto vai izmanto mazākā mērā nekā tradicionālās aviosabiedrības (37). Ryanair atgādina, ka tā piemēro maksu par bagāžu ar mērķi mudināt pasažierus nereģistrēt bagāžu, tādēļ tikai 1/3 Ryanair pasažieru veic bagāžas reģistrāciju. Turklāt Ryanair pasažieri paši pārvieto bagāžu pēc tās reģistrācijas līdz pat kontroles postenim, tādēļ visa lidostas infrastruktūra vairs nav nepieciešama. Salīdzinājumam Ryanair uzsver, ka Air France daudz intensīvāk izmanto apstāšanās vietā sniegtos palīdzības pakalpojumus saistībā ar atbildības uzņemšanos par bagāžu lidostā. |
| --- | --- |

(181)

Ryanair apgalvo, ka Komisijas veiktā izmaksu analīze attiecībā uz testu par saprātīgu uzņēmēju ir kļūdaina, jo tajā netiek ņemts vērā apkalpošanas līmenis, ko piedāvā terminālī mp2, un tas ir zemāks nekā apkalpošanai, ko piedāvā tradicionālajām sabiedrībām, tādēļ atbilst spēkā esošajam maksas līmenim. Ryanair apgalvo, ka terminālis mp2 piedāvā tikai pamata infrastruktūru (36) un nodrošina ievērojami mazāku platību uz vienu pasažieri nekā galvenais terminālis (1,66 m2 pret 6,06 m2). Ryanair uzskata, ka zemo cenu aviosabiedrībām nebūtu jāmaksā maksa par pakalpojumiem, ko tās neizmanto vai izmanto mazākā mērā nekā tradicionālās aviosabiedrības (37). Ryanair atgādina, ka tā piemēro maksu par bagāžu ar mērķi mudināt pasažierus nereģistrēt bagāžu, tādēļ tikai 1/3 Ryanair pasažieru veic bagāžas reģistrāciju. Turklāt Ryanair pasažieri paši pārvieto bagāžu pēc tās reģistrācijas līdz pat kontroles postenim, tādēļ visa lidostas infrastruktūra vairs nav nepieciešama. Salīdzinājumam Ryanair uzsver, ka Air France daudz intensīvāk izmanto apstāšanās vietā sniegtos palīdzības pakalpojumus saistībā ar atbildības uzņemšanos par bagāžu lidostā.

Ryanair

Ryanair

36

2

2

Ryanair

37

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Air France

| (182) | Ryanair apgalvo, ka ekspluatē vislielākos gaisa kuģus lidostā Marseille Provence, tādēļ lidostai nav jāsedz izvēles izmaksas, kas saistītas ar mazu lidmašīnu ekspluatāciju, salīdzinājumā ar pārvadāto pasažieru skaitu. Ryanair uzsver, ka darbojas pēc rotācijas principa ar ilgumu 25 minūtes, bet tradicionālajām aviosabiedrībām, piemēram, Air France, rotācijas cikls ilgst no 45 līdz 60 minūtēm. Tādējādi īsāks rotācijas cikls ļauj ierobežot laiku, kurā gaisa kuģi un pasažieri izmanto lidostas platības. Ryanair atgādina, ka termināļa mp2 izmantošanas kritērijiem pamatā ir arī prasība izmantot C tipa lidmašīnas, kurās var ievietot līdz 200 sēdvietām un kuras var ekspluatēt īsākā rotācijas ciklā. |
| --- | --- |

(182)

Ryanair apgalvo, ka ekspluatē vislielākos gaisa kuģus lidostā Marseille Provence, tādēļ lidostai nav jāsedz izvēles izmaksas, kas saistītas ar mazu lidmašīnu ekspluatāciju, salīdzinājumā ar pārvadāto pasažieru skaitu. Ryanair uzsver, ka darbojas pēc rotācijas principa ar ilgumu 25 minūtes, bet tradicionālajām aviosabiedrībām, piemēram, Air France, rotācijas cikls ilgst no 45 līdz 60 minūtēm. Tādējādi īsāks rotācijas cikls ļauj ierobežot laiku, kurā gaisa kuģi un pasažieri izmanto lidostas platības. Ryanair atgādina, ka termināļa mp2 izmantošanas kritērijiem pamatā ir arī prasība izmantot C tipa lidmašīnas, kurās var ievietot līdz 200 sēdvietām un kuras var ekspluatēt īsākā rotācijas ciklā.

Ryanair

Marseille Provence

Ryanair

Air France

Ryanair

| (183) | Visbeidzot, Ryanair kritizē faktu, ka Komisija savā lēmumā neņem vērā pozitīvos ārējos apstākļus, kas saistīti ar Ryanair klātbūtni lidostā, proti, faktu, ka infrastruktūras vērtība pieaug līdz ar satiksmes intensitāti, ņemot vērā riskus, kas saistīti ar lidostā apkalpoto pirmo līniju ekspluatāciju. Turklāt Ryanair apgalvo, ka aviosabiedrības klātbūtne lidostā rada pavairošanas efektu, kas izraisa pasažieru skaita palielināšanos uz šīs platformas, tādējādi uzlabojot komerciālās un transporta infrastruktūras lidostā, kas, savukārt, papildus pastiprina šīs platformas pievilcību. Ryanair uzsver, ka līgumā tā ir uzņēmusies saistības pārvadāt noteiktu pasažieru skaitu uz Marseļas lidostu, tādējādi veicinot šo ārējo apstākļu rašanos, kā to pierāda, no vienas puses, satiksmes pieaugums uz platformas un jo īpaši terminālī mp2, un, no otras puses, to aviosabiedrību skaita pieaugums, kuras izlido no šīs lidostas. Turklāt Ryanair uzsver, ka šāda veida saistības pārliek uz aviosabiedrību visu risku, kas saistīts ar līnijas ekspluatāciju, un nodrošina, ka lidostu apmierina ieguldījumu atdeves likme, kas mazāka par to, kāda tai būtu vajadzīga bez šādām saistībām. |
| --- | --- |

(183)

Visbeidzot, Ryanair kritizē faktu, ka Komisija savā lēmumā neņem vērā pozitīvos ārējos apstākļus, kas saistīti ar Ryanair klātbūtni lidostā, proti, faktu, ka infrastruktūras vērtība pieaug līdz ar satiksmes intensitāti, ņemot vērā riskus, kas saistīti ar lidostā apkalpoto pirmo līniju ekspluatāciju. Turklāt Ryanair apgalvo, ka aviosabiedrības klātbūtne lidostā rada pavairošanas efektu, kas izraisa pasažieru skaita palielināšanos uz šīs platformas, tādējādi uzlabojot komerciālās un transporta infrastruktūras lidostā, kas, savukārt, papildus pastiprina šīs platformas pievilcību. Ryanair uzsver, ka līgumā tā ir uzņēmusies saistības pārvadāt noteiktu pasažieru skaitu uz Marseļas lidostu, tādējādi veicinot šo ārējo apstākļu rašanos, kā to pierāda, no vienas puses, satiksmes pieaugums uz platformas un jo īpaši terminālī mp2, un, no otras puses, to aviosabiedrību skaita pieaugums, kuras izlido no šīs lidostas. Turklāt Ryanair uzsver, ka šāda veida saistības pārliek uz aviosabiedrību visu risku, kas saistīts ar līnijas ekspluatāciju, un nodrošina, ka lidostu apmierina ieguldījumu atdeves likme, kas mazāka par to, kāda tai būtu vajadzīga bez šādām saistībām.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (184) | Ryanair mudina Komisiju izmantot analīzē “vienotās kases” pieeju, kas liek ņemt vērā visus ieņēmumus no aeronavigācijas un komerciālos ieņēmumus, ko rada šīs aviosabiedrības klātbūtne uz platformas. Šajā ziņā Ryanair uzsver, ka tā pārvadā vairāk pasažieru vienā reisā nekā Air France un ekspluatē reisus “no viena punkta uz otru”, tādēļ uzskata, ka tās pasažieri rada lielākus komerciālos ieņēmumus nekā tranzīta pasažieri. Ryanair uzsver, ka no brīža, kad tā sāka darboties lidostā Marseille Provence, terminālī mp2 ir attīstījušies daudzi veikali un vairāki autonomas uzņēmumi un ka ar aeronavigāciju nesaistītie ieņēmumi, ko rada šīs darbības, paaugstina termināļa rentabilitāti. |
| --- | --- |

(184)

Ryanair mudina Komisiju izmantot analīzē “vienotās kases” pieeju, kas liek ņemt vērā visus ieņēmumus no aeronavigācijas un komerciālos ieņēmumus, ko rada šīs aviosabiedrības klātbūtne uz platformas. Šajā ziņā Ryanair uzsver, ka tā pārvadā vairāk pasažieru vienā reisā nekā Air France un ekspluatē reisus “no viena punkta uz otru”, tādēļ uzskata, ka tās pasažieri rada lielākus komerciālos ieņēmumus nekā tranzīta pasažieri. Ryanair uzsver, ka no brīža, kad tā sāka darboties lidostā Marseille Provence, terminālī mp2 ir attīstījušies daudzi veikali un vairāki autonomas uzņēmumi un ka ar aeronavigāciju nesaistītie ieņēmumi, ko rada šīs darbības, paaugstina termināļa rentabilitāti.

Ryanair

Ryanair

Air France

Ryanair

Marseille Provence

| (185) | Visbeidzot, Ryanair apgalvo – fakts, ka terminālī mp2 noteiktās maksas iztur testu par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, pierāda, ka Ryanair par labu netika pārdalīti valsts līdzekļi, kas piešķirti lidostas apsaimniekotājam. Ja bija jāpierāda, ka lidosta saņēmusi atbalstu, Ryanair apstrīd, ka tas ļautu secināt – minētā atbalsta gala saņēmējs bija Ryanair. |
| --- | --- |

(185)

Visbeidzot, Ryanair apgalvo – fakts, ka terminālī mp2 noteiktās maksas iztur testu par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, pierāda, ka Ryanair par labu netika pārdalīti valsts līdzekļi, kas piešķirti lidostas apsaimniekotājam. Ja bija jāpierāda, ka lidosta saņēmusi atbalstu, Ryanair apstrīd, ka tas ļautu secināt – minētā atbalsta gala saņēmējs bija Ryanair.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (186) | Ryanair pēc tam apgalvo, ka maksa, kas piemērota terminālī mp2, nekādā gadījumā nebija selektīva, jo Komisija nekonstatēja, ka Ryanair būtu guvusi labvēlīgākus nosacījumus nekā citas aviosabiedrības Marseļas lidostā. Ryanair uzsver, ka nepietiek konstatēt dažādu maksas līmeņu piemērošanu dažādām aviosabiedrībām, lai varētu izdarīt šādu secinājumu, bet tā vietā Komisijai jāņem vērā katrai sabiedrībai piedāvāto lidostas pakalpojumu izmaksas, kā arī pozitīvie ārējie apstākļi, un ar aviāciju nesaistītie ieņēmumi, ko rada katra aviosabiedrība. Ryanair atgādina, ka tās uzņēmējdarbības modelis liek tai katrā reisā pārvadāt lielāku pasažieru skaitu nekā pārvadā citas aviosabiedrības un šādai ekonomijai, ko lidosta panāk ar tādējādi novērstām izvēles izmaksām, jāatspoguļojas maksas līmenī, kas tiek piemērots Ryanair. |
| --- | --- |

(186)

Ryanair pēc tam apgalvo, ka maksa, kas piemērota terminālī mp2, nekādā gadījumā nebija selektīva, jo Komisija nekonstatēja, ka Ryanair būtu guvusi labvēlīgākus nosacījumus nekā citas aviosabiedrības Marseļas lidostā. Ryanair uzsver, ka nepietiek konstatēt dažādu maksas līmeņu piemērošanu dažādām aviosabiedrībām, lai varētu izdarīt šādu secinājumu, bet tā vietā Komisijai jāņem vērā katrai sabiedrībai piedāvāto lidostas pakalpojumu izmaksas, kā arī pozitīvie ārējie apstākļi, un ar aviāciju nesaistītie ieņēmumi, ko rada katra aviosabiedrība. Ryanair atgādina, ka tās uzņēmējdarbības modelis liek tai katrā reisā pārvadāt lielāku pasažieru skaitu nekā pārvadā citas aviosabiedrības un šādai ekonomijai, ko lidosta panāk ar tādējādi novērstām izvēles izmaksām, jāatspoguļojas maksas līmenī, kas tiek piemērots Ryanair.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (187) | Visbeidzot, Ryanair apgalvo, ka tarifu diferenciācija starp iekšzemes reisiem un starptautiskajiem reisiem jāvērtē kā ļaunprātīga diskriminācija LESD 102. panta izpratnē, jo to rada lidostas lēmums, kas pieņemts, pamatojoties uz tās dominējošo stāvokli attiecībā uz infrastruktūras nodrošināšanu. Ryanair apgalvo, ka pakalpojumi, kas sniegti pasažieriem, būtiski neatšķiras, atkarībā no galamērķa (vietējie, iekšzemes vai starptautiskie reisi), un ka pasažieru ceļošanas dokumentu pārbaude starptautiskos reisos ir valsts kompetencē, tādēļ tā nebūtu jāfinansē no lidostas maksām. Ryanair pauž nožēlu, ka Francija neattiecina sagatavoto konstatējumu par diferenciāciju starp iekšzemes un Šengenas zonas reisiem uz reisiem ar galamērķi ārpus Šengenas zonas, jo tās dēļ tiek piemērota līdz pat 56 % augstāka maksa galvenajā terminālī. Ryanair arī apgalvo, ka šis diferenciācijas mehānisms ir uzskatāms par valsts atbalstu. Ryanair uzsver, ka Air France un ar to saistītās aviosabiedrības lielākoties apkalpo vietējos reisus un tādēļ gūst labumu no tarifu diferenciācijas sistēmas. Līdz ar to Ryanair prasa Komisijai iekļaut šajā analīzē izskatītajos pasākumos priekšrocības, kas piešķirtas Air France un izriet no maksas diferenciācijas starp Šengenas zonas reisiem un reisiem ārpus Šengenas zonas, lai varētu saņemt zaudējumu atlīdzību un procentus, vēršoties Francijas tiesā. |
| --- | --- |

(187)

Visbeidzot, Ryanair apgalvo, ka tarifu diferenciācija starp iekšzemes reisiem un starptautiskajiem reisiem jāvērtē kā ļaunprātīga diskriminācija LESD 102. panta izpratnē, jo to rada lidostas lēmums, kas pieņemts, pamatojoties uz tās dominējošo stāvokli attiecībā uz infrastruktūras nodrošināšanu. Ryanair apgalvo, ka pakalpojumi, kas sniegti pasažieriem, būtiski neatšķiras, atkarībā no galamērķa (vietējie, iekšzemes vai starptautiskie reisi), un ka pasažieru ceļošanas dokumentu pārbaude starptautiskos reisos ir valsts kompetencē, tādēļ tā nebūtu jāfinansē no lidostas maksām. Ryanair pauž nožēlu, ka Francija neattiecina sagatavoto konstatējumu par diferenciāciju starp iekšzemes un Šengenas zonas reisiem uz reisiem ar galamērķi ārpus Šengenas zonas, jo tās dēļ tiek piemērota līdz pat 56 % augstāka maksa galvenajā terminālī. Ryanair arī apgalvo, ka šis diferenciācijas mehānisms ir uzskatāms par valsts atbalstu. Ryanair uzsver, ka Air France un ar to saistītās aviosabiedrības lielākoties apkalpo vietējos reisus un tādēļ gūst labumu no tarifu diferenciācijas sistēmas. Līdz ar to Ryanair prasa Komisijai iekļaut šajā analīzē izskatītajos pasākumos priekšrocības, kas piešķirtas Air France un izriet no maksas diferenciācijas starp Šengenas zonas reisiem un reisiem ārpus Šengenas zonas, lai varētu saņemt zaudējumu atlīdzību un procentus, vēršoties Francijas tiesā.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Air France

Ryanair

Air France

| (188) | Ryanair iesniedza papildu informāciju par AMS un veicamo Komisijas analīzi. Ryanair apgalvo, ka atbalsta esamība līgumā ar AMS jāvērtē atsevišķi no citiem pasākumiem. Tomēr, ja Komisija izlems vērtēt to kopā ar nosacījumiem, kas Ryanair piešķirti lidostā, Ryanair piedāvā ekonomisko analīzi un secina, ka, pamatojoties uz to, līgums ar AMS būtu lidostai izdevīgs īstermiņā. |
| --- | --- |

(188)

Ryanair iesniedza papildu informāciju par AMS un veicamo Komisijas analīzi. Ryanair apgalvo, ka atbalsta esamība līgumā ar AMS jāvērtē atsevišķi no citiem pasākumiem. Tomēr, ja Komisija izlems vērtēt to kopā ar nosacījumiem, kas Ryanair piešķirti lidostā, Ryanair piedāvā ekonomisko analīzi un secina, ka, pamatojoties uz to, līgums ar AMS būtu lidostai izdevīgs īstermiņā.

Ryanair

AMS

Ryanair

AMS

Ryanair

Ryanair

AMS

4.3.   MPTRK

MPTRK

4.3.1.   IEGULDĪJUMU SUBSĪDIJAS, KO SAŅĒMA MPTRK

| (189) | MPTRK piekrīt Francijas argumentiem, ka plānotās subsīdijas un subsīdijas ar saimniecisko darbību nesaistītu pasākumu finansēšanai nevar klasificēt kā valsts atbalstu. Jebkurā gadījumā valsts finansējums, kas piešķirts pirms 2005. gada vadlīniju spēkā stāšanās, nav valsts atbalsts, pamatojoties uz 1994. gada paziņojumu. Līdz ar to subsīdijas, kas ir valsts atbalsts, ir saderīgas ar LESD noteikumiem, jo īpaši pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. MPTRK piekrīt Francijas atzinumam par analizējamo atbalsta pasākumu saderību ar vadlīnijās paredzētajiem nosacījumiem, jo īpaši attiecībā uz proporcionalitātes un nepieciešamības nosacījumiem. |
| --- | --- |

(189)

MPTRK piekrīt Francijas argumentiem, ka plānotās subsīdijas un subsīdijas ar saimniecisko darbību nesaistītu pasākumu finansēšanai nevar klasificēt kā valsts atbalstu. Jebkurā gadījumā valsts finansējums, kas piešķirts pirms 2005. gada vadlīniju spēkā stāšanās, nav valsts atbalsts, pamatojoties uz 1994. gada paziņojumu. Līdz ar to subsīdijas, kas ir valsts atbalsts, ir saderīgas ar LESD noteikumiem, jo īpaši pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. MPTRK piekrīt Francijas atzinumam par analizējamo atbalsta pasākumu saderību ar vadlīnijās paredzētajiem nosacījumiem, jo īpaši attiecībā uz proporcionalitātes un nepieciešamības nosacījumiem.

| (190) | MPTRK uzsver jaunā termināļa tiešo un netiešo ekonomisko ietekmi uz visu Marseļas reģionu un tā nozīmi centrālo lidostu atslogošanā, Eiropas teritoriālajā kohēzijā un lidostas spēju nostiprināšanā novērst piesātinājuma risku (38). |
| --- | --- |

(190)

MPTRK uzsver jaunā termināļa tiešo un netiešo ekonomisko ietekmi uz visu Marseļas reģionu un tā nozīmi centrālo lidostu atslogošanā, Eiropas teritoriālajā kohēzijā un lidostas spēju nostiprināšanā novērst piesātinājuma risku (38).

38

| (191) | MPTRK uzskata, ka jauna termināļa būvniecība bija nepieciešama, lai varētu piesaistīt zemo cenu aviosabiedrības, kas reti izmanto tradicionālās infrastruktūras, jo to īpašības neatbilst viņu saimnieciskajam modelim. MPTRK atgādina, ka tikai zemo cenu termināļa izveide vien ļāva izpildīt zemo cenu aviosabiedrību prasības attiecībā uz lidostas maksām atbilstoši pārredzamības un nediskriminācijas principiem. |
| --- | --- |

(191)

MPTRK uzskata, ka jauna termināļa būvniecība bija nepieciešama, lai varētu piesaistīt zemo cenu aviosabiedrības, kas reti izmanto tradicionālās infrastruktūras, jo to īpašības neatbilst viņu saimnieciskajam modelim. MPTRK atgādina, ka tikai zemo cenu termināļa izveide vien ļāva izpildīt zemo cenu aviosabiedrību prasības attiecībā uz lidostas maksām atbilstoši pārredzamības un nediskriminācijas principiem.

4.3.2.   SUBSĪDIJAS MPTRK DARBĪBAI

| (192) | MPTRK arī precizē Francijas iesniegtos apsvērumus, ka finanšu plūsma par kopējo summu EUR [...]* miljoni attiecās uz maksājumiem lidostas Vispārīgajam dienestam par sniegtajiem pakalpojumiem. Tā uzsver, ka TRK nav veikusi nevienu finanšu līdzekļu pārskaitījumu lidostai Marseille Provence. Tā atgādina, ka lidostai Marseille Provence, tāpat kā jebkuram uzņēmumam, kas darbojas šajā reģionā, jāmaksā nodoklis par tirdzniecības un rūpniecības kameru izdevumiem, un 2010. gadā tas sasniedza summu EUR 213 553. |
| --- | --- |

(192)

MPTRK arī precizē Francijas iesniegtos apsvērumus, ka finanšu plūsma par kopējo summu EUR [...]* miljoni attiecās uz maksājumiem lidostas Vispārīgajam dienestam par sniegtajiem pakalpojumiem. Tā uzsver, ka TRK nav veikusi nevienu finanšu līdzekļu pārskaitījumu lidostai Marseille Provence. Tā atgādina, ka lidostai Marseille Provence, tāpat kā jebkuram uzņēmumam, kas darbojas šajā reģionā, jāmaksā nodoklis par tirdzniecības un rūpniecības kameru izdevumiem, un 2010. gadā tas sasniedza summu EUR 213 553.

Marseille Provence

Marseille Provence

4.3.3.   PASAŽIERU MAKSAS NOTEIKŠANA TERMINĀLĪ MP2

| (193) | MPTRK atgādina, ka zemo cenu terminālis mp2 piedāvā vienkāršotus pakalpojumus, kas ļauj nodrošināt diferencētus tarifus, un apstiprina, ka, nosakot šos tarifus, tika ņemtas vērā visas izmaksas. MPTRK no tā secina, ka lidosta Marseille Provence var atsaukties arī uz saprātīga uzņēmēja principu, pamatojot diferencētas maksas esamību katrā terminālī. |
| --- | --- |

(193)

MPTRK atgādina, ka zemo cenu terminālis mp2 piedāvā vienkāršotus pakalpojumus, kas ļauj nodrošināt diferencētus tarifus, un apstiprina, ka, nosakot šos tarifus, tika ņemtas vērā visas izmaksas. MPTRK no tā secina, ka lidosta Marseille Provence var atsaukties arī uz saprātīga uzņēmēja principu, pamatojot diferencētas maksas esamību katrā terminālī.

Marseille Provence

| (194) | MPTRK uzskata, ka tā sauktā “seguma summas” metode, kura izmantota, aprēķinot termināļa mp2 rentabilitātes likmi, ir vienīgā, kas ļauj ņemt vērā aviosabiedrības pāreju no viena termināļa uz citu, apjomradītus ietaupījumus, kas nodrošina attiecīgo izmaksu stabilitāti, kā arī to sadalījumu starp termināļiem, radot samazinājumu galvenajā terminālī. Tā atgādina, ka termināļa mp2 izveide radīja iespēju kopīgi segt vairākas izmaksas abos termināļos, rezultātā samazinot galvenā termināļa izmaksas un atliekot vairāku ieguldījumu īstenošanu (Eiropas reisu reģistrācijas zonas un Eiropas/starptautisko reisu iekāpšanas zāles būvniecības atlikšana). |
| --- | --- |

(194)

MPTRK uzskata, ka tā sauktā “seguma summas” metode, kura izmantota, aprēķinot termināļa mp2 rentabilitātes likmi, ir vienīgā, kas ļauj ņemt vērā aviosabiedrības pāreju no viena termināļa uz citu, apjomradītus ietaupījumus, kas nodrošina attiecīgo izmaksu stabilitāti, kā arī to sadalījumu starp termināļiem, radot samazinājumu galvenajā terminālī. Tā atgādina, ka termināļa mp2 izveide radīja iespēju kopīgi segt vairākas izmaksas abos termināļos, rezultātā samazinot galvenā termināļa izmaksas un atliekot vairāku ieguldījumu īstenošanu (Eiropas reisu reģistrācijas zonas un Eiropas/starptautisko reisu iekāpšanas zāles būvniecības atlikšana).

4.3.4.   STIMULĒJOŠIE PASĀKUMI JAUNU LĪNIJU IZVEIDEI

| (195) | MPTRK paziņo, ka ir izstrādājusi attīstības plānu lidostas satiksmes intensitātes palielināšanai, jo īpaši atverot jaunas līnijas. Kā apgalvo MPTRK, stimulējošie pasākumi bija paredzēti šā mērķa sasniegšanai atbilstoši parastajai lidostas apsaimniekotāju praksei, kā atzīmēja arī Komisija lēmumā par Mančestras lidostu (39). MPTRK apgalvo, ka izveidotā kārtība bija uzskatāma par komerciālu praksi bez jebkāda atbalsta LESD 107. panta izpratnē, jo šī kārtība bija atklāta, nediskriminējoša un spēkā tikai ierobežotu laiku, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem. |
| --- | --- |

(195)

MPTRK paziņo, ka ir izstrādājusi attīstības plānu lidostas satiksmes intensitātes palielināšanai, jo īpaši atverot jaunas līnijas. Kā apgalvo MPTRK, stimulējošie pasākumi bija paredzēti šā mērķa sasniegšanai atbilstoši parastajai lidostas apsaimniekotāju praksei, kā atzīmēja arī Komisija lēmumā par Mančestras lidostu (39). MPTRK apgalvo, ka izveidotā kārtība bija uzskatāma par komerciālu praksi bez jebkāda atbalsta LESD 107. panta izpratnē, jo šī kārtība bija atklāta, nediskriminējoša un spēkā tikai ierobežotu laiku, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem.

39

| (196) | MPTRK uzskata, ka atbalsta konstatēšana ir noraidāma arī tādēļ, ka saprātīgs uzņēmējs, kurš darbojas parastos tirgus ekonomikas apstākļos, varēja izlemt iesaistīties uz tiem pašiem nosacījumiem. MPTRK apgalvo, ka pieņemtās modulācijas atbilst plāniem maksimāli paaugstināt lidostas rentabilitāti un to pamatā ir uzņēmējdarbības plāns, kas iekļauts Cocoéco2009. gada 14. septembra sanāksmes sagatavošanas dokumentācijā. Šā pētījuma atjauninājums, kas izskaidrots Francijas atbildē, apstiprina minēto pasākumu rentabilitāti. |
| --- | --- |

(196)

MPTRK uzskata, ka atbalsta konstatēšana ir noraidāma arī tādēļ, ka saprātīgs uzņēmējs, kurš darbojas parastos tirgus ekonomikas apstākļos, varēja izlemt iesaistīties uz tiem pašiem nosacījumiem. MPTRK apgalvo, ka pieņemtās modulācijas atbilst plāniem maksimāli paaugstināt lidostas rentabilitāti un to pamatā ir uzņēmējdarbības plāns, kas iekļauts Cocoéco2009. gada 14. septembra sanāksmes sagatavošanas dokumentācijā. Šā pētījuma atjauninājums, kas izskaidrots Francijas atbildē, apstiprina minēto pasākumu rentabilitāti.

Cocoéco

| (197) | MPTRK piebilst, ka, ņemot vērā parasto tirgus praksi, salīdzinājumā ar kuru jāvērtē tās rīcība, izveidotā kārtība joprojām ir atzīstama par saprātīgu. |
| --- | --- |

(197)

MPTRK piebilst, ka, ņemot vērā parasto tirgus praksi, salīdzinājumā ar kuru jāvērtē tās rīcība, izveidotā kārtība joprojām ir atzīstama par saprātīgu.

4.3.5.   ATBALSTS MĀRKETINGAM – LĪGUMS AR AMS

AMS

| (198) | MPTRK uzskata, ka, noslēdzot līgumu ar AMS, ir rīkojusies kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos. Tā norāda, ka ir maksājusi acīmredzami samērīgu un pamatotu cenu par sniegtajiem pakalpojumiem, ņemot vērā nozares praksi, un apstrīd Air France iesniegtā pētījuma būtiskumu, jo tas attiecās tikai uz vispārīgām vietnēm. MPTRK atgādina, ka pretēji produktiem, kas tiek veicināti Ryanair vietnē, tā rūpējas par plašu lietotāju auditoriju, kas meklē lidmašīnas biļetes. |
| --- | --- |

(198)

MPTRK uzskata, ka, noslēdzot līgumu ar AMS, ir rīkojusies kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos. Tā norāda, ka ir maksājusi acīmredzami samērīgu un pamatotu cenu par sniegtajiem pakalpojumiem, ņemot vērā nozares praksi, un apstrīd Air France iesniegtā pētījuma būtiskumu, jo tas attiecās tikai uz vispārīgām vietnēm. MPTRK atgādina, ka pretēji produktiem, kas tiek veicināti Ryanair vietnē, tā rūpējas par plašu lietotāju auditoriju, kas meklē lidmašīnas biļetes.

AMS

Air France

Ryanair

| (199) | MPTRK norāda, ka tikai viens mērķorientēts reklāmas pasākums noderēja mērķim intensificēt satiksmi terminālī mp2 un jo īpaši starptautisko reisu pasažieru satiksmi, kuriem ir liela pirktspēja. Kā apgalvo MPTRK, Ryanair vietne vien nodrošināja maksimālu reklāmas pamanāmību un efektivitāti. |
| --- | --- |

(199)

MPTRK norāda, ka tikai viens mērķorientēts reklāmas pasākums noderēja mērķim intensificēt satiksmi terminālī mp2 un jo īpaši starptautisko reisu pasažieru satiksmi, kuriem ir liela pirktspēja. Kā apgalvo MPTRK, Ryanair vietne vien nodrošināja maksimālu reklāmas pamanāmību un efektivitāti.

Ryanair

| (200) | MPTRK atgādina, ka AMS līguma gada izmaksas, kas atbilst pārvadāto pasažieru skaitam, 2010. gadā bija EUR [...]*. |
| --- | --- |

(200)

MPTRK atgādina, ka AMS līguma gada izmaksas, kas atbilst pārvadāto pasažieru skaitam, 2010. gadā bija EUR [...]*.

AMS

4.4.   EIROPAS AVIOSABIEDRĪBU ASOCIĀCIJA

EIROPAS AVIOSABIEDRĪBU ASOCIĀCIJA

4.4.1.   SUBSĪDIJAS, KAS PIEŠĶIRTAS MPTRK

| (201) | Eiropas Aviosabiedrību asociācija (EAA) atgādina, ka atbalsta visus pasākumus, kas var veicināt reģionālo attīstību, bet subsīdijas, kas piešķirtas mazām reģionu lidostām, nedrīkst tādējādi traucēt konkurenci. Kā apgalvo EAA, gaisa pārvadājumu nozare jāuzskata par tādas darbības nozari, kurā jebkura iejaukšanās, reglamentējoša vai finansiāla, var izraisīt konkurences traucējumus. Subsīdijas, kas piešķirtas mazajām reģionu lidostām, līdz ar to ir pieņemamas tikai tādā mērā, kādā tās izmanto visi lietotāji bez diskriminācijas un tās nerada konkurences traucējumus starp lidostām, kas atrodas tajā pašā apkalpošanas zonā. |
| --- | --- |

(201)

Eiropas Aviosabiedrību asociācija (EAA) atgādina, ka atbalsta visus pasākumus, kas var veicināt reģionālo attīstību, bet subsīdijas, kas piešķirtas mazām reģionu lidostām, nedrīkst tādējādi traucēt konkurenci. Kā apgalvo EAA, gaisa pārvadājumu nozare jāuzskata par tādas darbības nozari, kurā jebkura iejaukšanās, reglamentējoša vai finansiāla, var izraisīt konkurences traucējumus. Subsīdijas, kas piešķirtas mazajām reģionu lidostām, līdz ar to ir pieņemamas tikai tādā mērā, kādā tās izmanto visi lietotāji bez diskriminācijas un tās nerada konkurences traucējumus starp lidostām, kas atrodas tajā pašā apkalpošanas zonā.

| (202) | EAA apgalvo, ka ir nepieciešams Eiropas līmenī pieņemt tādu saistošu sistēmu attiecībā uz gaisa pārvadājumu nozari kopumā, lai novērstu nekontrolētas subsīdijas un nodrošinātu konkurējošu sistēmu starp saimnieciskās darbības veicējiem. Tās pamatā jāliek princips par infrastruktūras atbalsta pasākumu izvērtēšanu atkarībā no lietotāju pieprasījuma, un tā nedrīkst veicināt satiksmes pārcelšanu uz reģioniem, kur pieprasījums nav tik dinamisks. |
| --- | --- |

(202)

EAA apgalvo, ka ir nepieciešams Eiropas līmenī pieņemt tādu saistošu sistēmu attiecībā uz gaisa pārvadājumu nozari kopumā, lai novērstu nekontrolētas subsīdijas un nodrošinātu konkurējošu sistēmu starp saimnieciskās darbības veicējiem. Tās pamatā jāliek princips par infrastruktūras atbalsta pasākumu izvērtēšanu atkarībā no lietotāju pieprasījuma, un tā nedrīkst veicināt satiksmes pārcelšanu uz reģioniem, kur pieprasījums nav tik dinamisks.

4.4.2.   TARIFU DIFERENCĒŠANA TERMINĀLĪ MP2

| (203) | EAA atbalsta uzskatu, ka lidosta var diferencēt infrastruktūras atkarībā no lietotājiem piedāvātajiem pakalpojumiem. Tomēr EAA apgalvo, ka šāda ieskata pieņemšanas gadījumā lidostai, aprēķinot maksas lielumu, jāievēro principi par pārredzamību un izmaksu sasaisti. EAA apgalvo, ka praksē ir jānodala izmaksas, kas saistītas ar kopīgās infrastruktūras izmantošanu, no vienas puses, un izmaksas, kas saistītas ar konkrētas infrastruktūras izmantošanu, no otras puses. Kā apgalvo EAA, visām aviosabiedrībām piemēro vienādus tarifus par centrālās infrastruktūras izmantošanu (par skrejceļiem, autostāvvietām, gaisa drošības aprīkojumu, drošības pārbaudēm, bagāžas apstrādi, vides nodokli un attiecīgā gadījumā – trokšņa radītajiem traucējumiem). Maksa par termināli un pakalpojumiem dažādos termināļos var atšķirties, atkarībā no aviosabiedrībām piedāvāto pakalpojumu kvalitātes, un šo maksu nosaka, pamatojoties uz apliecinātajām izmaksām. |
| --- | --- |

(203)

EAA atbalsta uzskatu, ka lidosta var diferencēt infrastruktūras atkarībā no lietotājiem piedāvātajiem pakalpojumiem. Tomēr EAA apgalvo, ka šāda ieskata pieņemšanas gadījumā lidostai, aprēķinot maksas lielumu, jāievēro principi par pārredzamību un izmaksu sasaisti. EAA apgalvo, ka praksē ir jānodala izmaksas, kas saistītas ar kopīgās infrastruktūras izmantošanu, no vienas puses, un izmaksas, kas saistītas ar konkrētas infrastruktūras izmantošanu, no otras puses. Kā apgalvo EAA, visām aviosabiedrībām piemēro vienādus tarifus par centrālās infrastruktūras izmantošanu (par skrejceļiem, autostāvvietām, gaisa drošības aprīkojumu, drošības pārbaudēm, bagāžas apstrādi, vides nodokli un attiecīgā gadījumā – trokšņa radītajiem traucējumiem). Maksa par termināli un pakalpojumiem dažādos termināļos var atšķirties, atkarībā no aviosabiedrībām piedāvāto pakalpojumu kvalitātes, un šo maksu nosaka, pamatojoties uz apliecinātajām izmaksām.

| (204) | EAA arī apgalvo, ka piekļuvi termināļiem ar vienkāršotiem pakalpojumiem nedrīkst piedāvāt tikai zemo cenu aviosabiedrībām, bet tie jāatver visām aviosabiedrībām, ievērojot nediskriminācijas principu. |
| --- | --- |

(204)

EAA arī apgalvo, ka piekļuvi termināļiem ar vienkāršotiem pakalpojumiem nedrīkst piedāvāt tikai zemo cenu aviosabiedrībām, bet tie jāatver visām aviosabiedrībām, ievērojot nediskriminācijas principu.

| (205) | Lai nodrošinātu, ka nerodas konkurences izkropļojumi starp aviosabiedrībām, kas darbojas uz vienas un tās pašas lidostas platformas, EAA uzsver, ka lidostas apsaimniekotāji nedrīkst palielināt maksu par galveno termināli, lai kompensētu izmaksas, ko rada terminālis ar vienkāršotiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(205)

Lai nodrošinātu, ka nerodas konkurences izkropļojumi starp aviosabiedrībām, kas darbojas uz vienas un tās pašas lidostas platformas, EAA uzsver, ka lidostas apsaimniekotāji nedrīkst palielināt maksu par galveno termināli, lai kompensētu izmaksas, ko rada terminālis ar vienkāršotiem pakalpojumiem.

4.4.3.   DARBĪBAS SĀKŠANAS ATBALSTS

| (206) | EAA apgalvo, ka aviosabiedrības ir patiesie ieguvēji no šīs kārtības, bet reģionālās lidostas gūst tikai netiešu labumu. EAA uzskata, ka šos atbalsta pasākumus nedrīkst piešķirt maršrutiem, kurus jau apkalpo cita aviosabiedrība. Kā apgalvo EAA, maršrutu nedrīkst uzskatīt par “jaunu”, ja kāda identiska līnija jau tiek ekspluatēta lidostā, kas atrodas tajā pašā apkalpošanas zonā. EAA norāda, ka ideālā gadījumā lidostas, kas atrodas mazāk nekā 100 km vai 120 minūšu brauciena ar ātrgaitas dzelzceļu attālumā, jāuzskata par tādām, kas atrodas tajā pašā apkalpošanas zonā. |
| --- | --- |

(206)

EAA apgalvo, ka aviosabiedrības ir patiesie ieguvēji no šīs kārtības, bet reģionālās lidostas gūst tikai netiešu labumu. EAA uzskata, ka šos atbalsta pasākumus nedrīkst piešķirt maršrutiem, kurus jau apkalpo cita aviosabiedrība. Kā apgalvo EAA, maršrutu nedrīkst uzskatīt par “jaunu”, ja kāda identiska līnija jau tiek ekspluatēta lidostā, kas atrodas tajā pašā apkalpošanas zonā. EAA norāda, ka ideālā gadījumā lidostas, kas atrodas mazāk nekā 100 km vai 120 minūšu brauciena ar ātrgaitas dzelzceļu attālumā, jāuzskata par tādām, kas atrodas tajā pašā apkalpošanas zonā.

| (207) | EAA uzskata, ka trīs gadi ir ārkārtīgi ilgs laikposms attiecībā uz atbalstu darbības sākšanai. EAA apgalvo, ka līnijas dzīvotspēja kļūst redzama jau pēc vairākiem mēnešiem vai ne vairāk kā pēc viena gada. EAA uzsver, ka atbalsts nedrīkst segt regulārās darbības izmaksas, piemēram, iekārtu amortizācijas un iekārtu nomas izmaksas vai maksu par lidostas infrastruktūras izmantošanu. |
| --- | --- |

(207)

EAA uzskata, ka trīs gadi ir ārkārtīgi ilgs laikposms attiecībā uz atbalstu darbības sākšanai. EAA apgalvo, ka līnijas dzīvotspēja kļūst redzama jau pēc vairākiem mēnešiem vai ne vairāk kā pēc viena gada. EAA uzsver, ka atbalsts nedrīkst segt regulārās darbības izmaksas, piemēram, iekārtu amortizācijas un iekārtu nomas izmaksas vai maksu par lidostas infrastruktūras izmantošanu.

| (208) | Atbalstu darbības sākšanai, kā apgalvo EAA, nedrīkst apvienot ar citiem atbalsta pasākumiem, kas piešķirti tās pašas līnijas ekspluatācijai. EAA apgalvo, ka pārvadātājiem, kas neievēro līgumsaistības, jāpiemēro sankciju mehānisms. EAA uzsver, ka atbalstam, kas piešķirts gaisa pārvadājumu nozarē, vienmēr jābūt ierobežojošam, un to drīkst atļaut tikai, pamatojoties uz katra gadījuma atsevišķu izvērtējumu. |
| --- | --- |

(208)

Atbalstu darbības sākšanai, kā apgalvo EAA, nedrīkst apvienot ar citiem atbalsta pasākumiem, kas piešķirti tās pašas līnijas ekspluatācijai. EAA apgalvo, ka pārvadātājiem, kas neievēro līgumsaistības, jāpiemēro sankciju mehānisms. EAA uzsver, ka atbalstam, kas piešķirts gaisa pārvadājumu nozarē, vienmēr jābūt ierobežojošam, un to drīkst atļaut tikai, pamatojoties uz katra gadījuma atsevišķu izvērtējumu.

| (209) | EAA apgalvo, ka atbalstu drīkst piešķirt tikai, izmantojot pārredzamu un nediskriminējošu procedūru. Nosacījumi, uz kuriem atbalsts darbības sākšanai tiek piešķirts, jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Turklāt EAA uzskata, ka visi finansiālie ieguldījumi, ko piešķīrusi teritoriāla iestāde vai reģiona lidosta, jāpaziņo attiecīgai dalībvalstij vismaz trīs mēnešus pirms to stāšanās spēkā tā, lai dalībvalsts lemtu par nepieciešamību informēt Eiropas Komisiju. Ja atbalsts tiek paziņots, EAA uzsver nepieciešamību atgādināt vietējām pašvaldībām, ka jebkura atbalsta izmaksāšana pirms Eiropas Komisijas apstiprinājuma saņemšanas ir uzskatāma par nelikumīgu atbalstu. |
| --- | --- |

(209)

EAA apgalvo, ka atbalstu drīkst piešķirt tikai, izmantojot pārredzamu un nediskriminējošu procedūru. Nosacījumi, uz kuriem atbalsts darbības sākšanai tiek piešķirts, jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Turklāt EAA uzskata, ka visi finansiālie ieguldījumi, ko piešķīrusi teritoriāla iestāde vai reģiona lidosta, jāpaziņo attiecīgai dalībvalstij vismaz trīs mēnešus pirms to stāšanās spēkā tā, lai dalībvalsts lemtu par nepieciešamību informēt Eiropas Komisiju. Ja atbalsts tiek paziņots, EAA uzsver nepieciešamību atgādināt vietējām pašvaldībām, ka jebkura atbalsta izmaksāšana pirms Eiropas Komisijas apstiprinājuma saņemšanas ir uzskatāma par nelikumīgu atbalstu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4.5.   AIRPORT MARKETING SERVICES

AIRPORT MARKETING SERVICES

| (210) | Pirmkārt, AMS apgalvo, ka lēmums noslēgt 2006. gada 19. maija līgumu nav attiecināms uz Francijas valsti. AMS atzīmē, ka, ja apspriešanās ar valsti, izmantojot Cocoéco starpniecību, pirms jebkura lēmuma pieņemšanas par lidostas maksām apliecina šo lēmumu attiecināmību uz valsti, tā tas nav attiecībā uz lēmumu par mārketinga pakalpojumu iegādi. AMS apgalvo, ka mārketinga pakalpojumu iegāde nekādi nebija saistīta ar lēmumiem par piemērojamajām lidostas maksām un tā neatšķīrās no jebkuras citas reklāmas laukumu iegādes. AMS turklāt atgādina, ka organiskais kritērijs, kas ir pamatā Komisijas analīzei, nosakot tirdzniecības un rūpniecības kameras lēmumu attiecināmību uz valsti, ir nepietiekams attiecībā uz prasībām, ko izvirza judikatūra lietā Stardust Marine (40). |
| --- | --- |

(210)

Pirmkārt, AMS apgalvo, ka lēmums noslēgt 2006. gada 19. maija līgumu nav attiecināms uz Francijas valsti. AMS atzīmē, ka, ja apspriešanās ar valsti, izmantojot Cocoéco starpniecību, pirms jebkura lēmuma pieņemšanas par lidostas maksām apliecina šo lēmumu attiecināmību uz valsti, tā tas nav attiecībā uz lēmumu par mārketinga pakalpojumu iegādi. AMS apgalvo, ka mārketinga pakalpojumu iegāde nekādi nebija saistīta ar lēmumiem par piemērojamajām lidostas maksām un tā neatšķīrās no jebkuras citas reklāmas laukumu iegādes. AMS turklāt atgādina, ka organiskais kritērijs, kas ir pamatā Komisijas analīzei, nosakot tirdzniecības un rūpniecības kameras lēmumu attiecināmību uz valsti, ir nepietiekams attiecībā uz prasībām, ko izvirza judikatūra lietā Stardust Marine (40).

AMS

AMS

Cocoéco

AMS

AMS

Stardust Marine

40

| (211) | Pēc tam AMS apgalvo, ka līguma noslēgšana par mārketinga pakalpojumu iegādi atbilst saprātīga uzņēmēja rīcībai tirgus ekonomikas apstākļos. AMS uzsver, ka šis līgums ir līdzīgs līgumiem, kas noslēgti ar tādām privātām lidostām kā Liverpūles lidosta vai Oslo Rygge, par kurām nav šaubu, ka tās rīkojušās kā saprātīgi uzņēmēji tirgus ekonomikas apstākļos. AMS norāda, ka neīsteno nekādu diskrimināciju starp valsts un publiskām lidostām un piemērotie tarifi ir publiskoti un viegli pieejami tās interneta vietnē. |
| --- | --- |

(211)

Pēc tam AMS apgalvo, ka līguma noslēgšana par mārketinga pakalpojumu iegādi atbilst saprātīga uzņēmēja rīcībai tirgus ekonomikas apstākļos. AMS uzsver, ka šis līgums ir līdzīgs līgumiem, kas noslēgti ar tādām privātām lidostām kā Liverpūles lidosta vai Oslo Rygge, par kurām nav šaubu, ka tās rīkojušās kā saprātīgi uzņēmēji tirgus ekonomikas apstākļos. AMS norāda, ka neīsteno nekādu diskrimināciju starp valsts un publiskām lidostām un piemērotie tarifi ir publiskoti un viegli pieejami tās interneta vietnē.

AMS

AMS

Rygge

AMS

| (212) | Turklāt AMS apgalvo, ka prasītie tarifi atbilst tirgus cenai. AMS norāda, ka šie tarifi tika noteikti, pamatojoties uz pētījumu, ko 2004. gadā pēc Ryanair pasūtījuma veica mārketinga pakalpojumu uzņēmuma WPP meitasuzņēmums Mindshare,. AMS piebilst, ka tādi sadarbības partneri kā Hertz un NeedaHotel pērk interneta vietnē pieejamus laukumus, lai reklamētu paši savus pakalpojumus, un ar šiem uzņēmumiem noslēgtie līgumi vislabāk ļauj novērtēt tirgus cenu. AMS arī paziņo, ka ir izstrādājusi tarifu piedāvājumu, izmantojot standartizētu aprēķinu metodi reklāmas ekspozīcijai tiešsaistē, lai novērtētu ekspozīciju, kas piedāvāta Ryanair vietnē. Tarifi tika noteikti par katriem tūkstotis “lapas skatījumiem”, un lapas apmeklētības intensitāte nosaka cenu diapazonu vairumam piedāvāto izvietošanas pakalpojumu. |
| --- | --- |

(212)

Turklāt AMS apgalvo, ka prasītie tarifi atbilst tirgus cenai. AMS norāda, ka šie tarifi tika noteikti, pamatojoties uz pētījumu, ko 2004. gadā pēc Ryanair pasūtījuma veica mārketinga pakalpojumu uzņēmuma WPP meitasuzņēmums Mindshare,. AMS piebilst, ka tādi sadarbības partneri kā Hertz un NeedaHotel pērk interneta vietnē pieejamus laukumus, lai reklamētu paši savus pakalpojumus, un ar šiem uzņēmumiem noslēgtie līgumi vislabāk ļauj novērtēt tirgus cenu. AMS arī paziņo, ka ir izstrādājusi tarifu piedāvājumu, izmantojot standartizētu aprēķinu metodi reklāmas ekspozīcijai tiešsaistē, lai novērtētu ekspozīciju, kas piedāvāta Ryanair vietnē. Tarifi tika noteikti par katriem tūkstotis “lapas skatījumiem”, un lapas apmeklētības intensitāte nosaka cenu diapazonu vairumam piedāvāto izvietošanas pakalpojumu.

AMS

AMS

Ryanair

WPP

Mindshare

AMS

Hertz

NeedaHotel

AMS

Ryanair

| (213) | AMS apgalvo, ka Air France iesniedza salīdzinājumu starp AMS cenu piedāvājumu līguma parakstīšanas brīdī, proti, 2006. gadā, un Viamichelin cenu piedāvājumu 2011. gadam, savukārt lidosta Marseille Provence atbilstīgā veidā šāda salīdzinājuma pamatā lika Viamichelin cenu piedāvājumu 2006. gadam. Ņemot vērā to, ka cenu piedāvājumi mārketinga pakalpojumiem mainās vidēji ik pēc sešiem gadiem, AMS lēš, ka Air France iesniegtie salīdzinājumi nav atbilstoši. |
| --- | --- |

(213)

AMS apgalvo, ka Air France iesniedza salīdzinājumu starp AMS cenu piedāvājumu līguma parakstīšanas brīdī, proti, 2006. gadā, un Viamichelin cenu piedāvājumu 2011. gadam, savukārt lidosta Marseille Provence atbilstīgā veidā šāda salīdzinājuma pamatā lika Viamichelin cenu piedāvājumu 2006. gadam. Ņemot vērā to, ka cenu piedāvājumi mārketinga pakalpojumiem mainās vidēji ik pēc sešiem gadiem, AMS lēš, ka Air France iesniegtie salīdzinājumi nav atbilstoši.

AMS

Air France

AMS

Viamichelin

Marseille Provence

Viamichelin

AM

Air France

| (214) | AMS apgalvo, ka lidostai Marseille Provence tika piedāvāti īpaši labvēlīgi komerciālie nosacījumi. Šajā ziņā AMS atgādina, ka laikā no 2006. līdz 2011. gadam tarifi tika iesaldēti, pamatojoties uz apmeklētāju skaitu Ryanair vietnē 2005. gada aprīlī, taču īstenībā šis skaits palielinājās no 0,65 miljoniem dienā 2005. gadā līdz 1,2 miljoniem dienā 2011. gadā. Turklāt vēstkopas adresātu skaits tika iesaldēts, pamatojoties uz skaitu, kas konstatēts 2005. gada aprīlī, lai gan tas palielinājās no 1,2 miljoniem līdz 2,6 miljoniem. AMS uzsver, ka Air France savā salīdzinājumā nav ņēmusi vērā šos apstākļus, kas raksturo apmeklētības intensitātes apjomu, tādēļ tas ir kļūdains. |
| --- | --- |

(214)

AMS apgalvo, ka lidostai Marseille Provence tika piedāvāti īpaši labvēlīgi komerciālie nosacījumi. Šajā ziņā AMS atgādina, ka laikā no 2006. līdz 2011. gadam tarifi tika iesaldēti, pamatojoties uz apmeklētāju skaitu Ryanair vietnē 2005. gada aprīlī, taču īstenībā šis skaits palielinājās no 0,65 miljoniem dienā 2005. gadā līdz 1,2 miljoniem dienā 2011. gadā. Turklāt vēstkopas adresātu skaits tika iesaldēts, pamatojoties uz skaitu, kas konstatēts 2005. gada aprīlī, lai gan tas palielinājās no 1,2 miljoniem līdz 2,6 miljoniem. AMS uzsver, ka Air France savā salīdzinājumā nav ņēmusi vērā šos apstākļus, kas raksturo apmeklētības intensitātes apjomu, tādēļ tas ir kļūdains.

AMS

Marseille Provence

AMS

Ryanair

AMS

Air France

| (215) | AMS atgādina, ka apmeklētāju skaits Viamichelin vietnē ir mazāks nekā Ryanair vietnē un šī vietne ārpus Francijas ir maz pazīstama. AMS lēš, ka tādēļ šī interneta vietne nav piemērota lidostas reklamēšanai Eiropas mērogā, un to apstiprina fakts, ka neviena lidosta līdz šim nav izmantojusi tās pakalpojumus. AMS uzsver, ka Lonely Planet vietne ir Austrālijas vietne, kas maz zināma Eiropā, un tā rada daudz mazāku satiksmes intensitātes apjomu nekā Ryanair vietne. Visbeidzot, AMS uzsver, ka vietnes, kuras nav savienotas ar aviosabiedrību vietnēm, ir maz piemērotas, jo tajās apmeklētājs nevar uzreiz rezervēt aviobiļetes. AMS uzskata, ka mārketinga pakalpojumu tarifi Air France, British Airways un Expedia vietnēs ir augstāki nekā tarifi Ryanair vietnē, neraugoties uz retāku apmeklētību. |
| --- | --- |

(215)

AMS atgādina, ka apmeklētāju skaits Viamichelin vietnē ir mazāks nekā Ryanair vietnē un šī vietne ārpus Francijas ir maz pazīstama. AMS lēš, ka tādēļ šī interneta vietne nav piemērota lidostas reklamēšanai Eiropas mērogā, un to apstiprina fakts, ka neviena lidosta līdz šim nav izmantojusi tās pakalpojumus. AMS uzsver, ka Lonely Planet vietne ir Austrālijas vietne, kas maz zināma Eiropā, un tā rada daudz mazāku satiksmes intensitātes apjomu nekā Ryanair vietne. Visbeidzot, AMS uzsver, ka vietnes, kuras nav savienotas ar aviosabiedrību vietnēm, ir maz piemērotas, jo tajās apmeklētājs nevar uzreiz rezervēt aviobiļetes. AMS uzskata, ka mārketinga pakalpojumu tarifi Air France, British Airways un Expedia vietnēs ir augstāki nekā tarifi Ryanair vietnē, neraugoties uz retāku apmeklētību.

AMS

Viamichelin

Ryanair

AMS

AMS

Lonely Planet

Ryanair

AMS

AMS

Air France, British Airways

Expedia

Ryanair

| (216) | AMS arī apstrīd viedokli, ka Ryanair būtu piespiedis Marseļas lidostu noslēgt mārketinga pakalpojumu līgumu. AMS apgalvo, ka nav ieinteresēta ierobežot reklāmas laukumu pārdošanu caur Ryanair interneta vietni, kas ir ierobežots resurss, lai atrisinātu ievērojamu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(216)

AMS arī apstrīd viedokli, ka Ryanair būtu piespiedis Marseļas lidostu noslēgt mārketinga pakalpojumu līgumu. AMS apgalvo, ka nav ieinteresēta ierobežot reklāmas laukumu pārdošanu caur Ryanair interneta vietni, kas ir ierobežots resurss, lai atrisinātu ievērojamu pieprasījumu.

AMS

Ryanair

AMS

Ryanair

| (217) | AMS apgalvo, ka reklāmas saišu klātesamība Ryanair vietnē piesaista lidostu apsaimniekotāju vai īpašnieku uzmanību un liecina par regulāru uzņēmumu un ar to saistītiem ieņēmumiem, kas netiek gūti no aviācijas, tā palielinot pašu lidostu vērtību potenciālo pircēju acīs. |
| --- | --- |

(217)

AMS apgalvo, ka reklāmas saišu klātesamība Ryanair vietnē piesaista lidostu apsaimniekotāju vai īpašnieku uzmanību un liecina par regulāru uzņēmumu un ar to saistītiem ieņēmumiem, kas netiek gūti no aviācijas, tā palielinot pašu lidostu vērtību potenciālo pircēju acīs.

AMS

Ryanair

| (218) | AMS apgalvo, ka Komisija Bratislavas lēmumā atzina mārketinga pakalpojumu vērtību (41). |
| --- | --- |

(218)

AMS apgalvo, ka Komisija Bratislavas lēmumā atzina mārketinga pakalpojumu vērtību (41).

AMS

41

| (219) | Visbeidzot, AMS apgalvo, ka 2005. gada vadlīnijas nav piemērojamas attiecībām starp lidostu un mārketinga pakalpojumu sniedzēju. |
| --- | --- |

(219)

Visbeidzot, AMS apgalvo, ka 2005. gada vadlīnijas nav piemērojamas attiecībām starp lidostu un mārketinga pakalpojumu sniedzēju.

AMS

5.   FRANCIJAS KOMENTĀRI PAR TREŠO PERSONU PIEZĪMĒM

FRANCIJAS KOMENTĀRI PAR TREŠO PERSONU PIEZĪMĒM

| (220) | Komentāros par trešo personu piezīmēm Francija norāda, ka Air France iesniegumā ir vairāki kļūdaini apgalvojumi. |
| --- | --- |

(220)

Komentāros par trešo personu piezīmēm Francija norāda, ka Air France iesniegumā ir vairāki kļūdaini apgalvojumi.

Air France

| (221) | Francija atgādina, ka piekļuve terminālim mp2 ir vienlīdzīga un nediskriminējoša, pretēji Air France teiktajam. |
| --- | --- |

(221)

Francija atgādina, ka piekļuve terminālim mp2 ir vienlīdzīga un nediskriminējoša, pretēji Air France teiktajam.

Air France

| (222) | Francija norāda, ka nevar pārmest lidostai Marseille Provence, ka tā nav plānojusi atvērt termināli mp2 starptautiskiem reisiem ārpus Šengenas zonas, jo to izveide tika paredzēta tikai pēc tam, kad 2006. gada 29. decembrī tika parakstīts atvērto debesu nolīgums starp Maroku un Eiropas Savienību. Francija atgādina, ka pētījumi par satiksmes attīstības perspektīvām līdz tam brīdim pievērsās tikai būtiskas attīstības perspektīvām Šengenas zonas robežās, tādēļ termināļa mp2 sākotnējā izveide neparedzēja īpašu infrastruktūru robežkontroles iekārtām, jo tā radītu nelietderīgas papildu izmaksas. Francija arī uzsver, ka Air France, kas apgalvo, ka šāda neiespējamība organizēt starptautiskus reisus ar izlidošanu no termināļa mp2 bija plānota jo īpaši, lai liegtu tai piekļuvi šim terminālim, joprojām neekspluatē reisus no termināļa mp2, lai gan tagad tas ir atvērts starptautiskai satiksmei. |
| --- | --- |

(222)

Francija norāda, ka nevar pārmest lidostai Marseille Provence, ka tā nav plānojusi atvērt termināli mp2 starptautiskiem reisiem ārpus Šengenas zonas, jo to izveide tika paredzēta tikai pēc tam, kad 2006. gada 29. decembrī tika parakstīts atvērto debesu nolīgums starp Maroku un Eiropas Savienību. Francija atgādina, ka pētījumi par satiksmes attīstības perspektīvām līdz tam brīdim pievērsās tikai būtiskas attīstības perspektīvām Šengenas zonas robežās, tādēļ termināļa mp2 sākotnējā izveide neparedzēja īpašu infrastruktūru robežkontroles iekārtām, jo tā radītu nelietderīgas papildu izmaksas. Francija arī uzsver, ka Air France, kas apgalvo, ka šāda neiespējamība organizēt starptautiskus reisus ar izlidošanu no termināļa mp2 bija plānota jo īpaši, lai liegtu tai piekļuvi šim terminālim, joprojām neekspluatē reisus no termināļa mp2, lai gan tagad tas ir atvērts starptautiskai satiksmei.

Marseille Provence

Air France

| (223) | Francija atgādina, ka noteikumiem par piekļuvi terminālim mp2 pamatā bija ar ērtībām un drošību saistīti objektīvi iemesli, ko lidosta ņēma vērā, piemēram, iekāpšanas telpu ierobežotais lielums. Francija uzsver, ka pārsūdzību, kuru Air Méditerranée iesniedza Marseļas Administratīvajā tiesā par piekļuvi terminālim mp2, šī tiesa noraidīja (42). |
| --- | --- |

(223)

Francija atgādina, ka noteikumiem par piekļuvi terminālim mp2 pamatā bija ar ērtībām un drošību saistīti objektīvi iemesli, ko lidosta ņēma vērā, piemēram, iekāpšanas telpu ierobežotais lielums. Francija uzsver, ka pārsūdzību, kuru Air Méditerranée iesniedza Marseļas Administratīvajā tiesā par piekļuvi terminālim mp2, šī tiesa noraidīja (42).

Air Méditerranée

42

| (224) | Francija apstrīd Air France apgalvojumu, ka termināļa mp2 ekonomisko līdzsvaru nebūtu iespējams nodrošināt, ja Air France būtu iespēja pārcelt visas savas darbības uz termināli, kurā maksas summa bija ievērojami mazāka par to, kas bija spēkā galvenajā terminālī. Kā apgalvo Francija, šo apgalvojumu noliedz fakts, ka lidosta savā uzņēmējdarbības plānā bija iekļāvusi sākotnēju pieņēmumu par Air France“starppilsētu” maršruta pārcelšanu uz termināli mp2. Francija uzskata, ka Air France faktiski vaino termināli mp2 par savu apkalpošanas līmeni, kas neatbilst klientu vēlmēm. Francija tādēļ atgādina, ka lidostas pakalpojumu un ar katru pakalpojumu saistītās maksas diferenciāciju joprojām pieļauj Eiropas un dalībvalstu dokumenti. |
| --- | --- |

(224)

Francija apstrīd Air France apgalvojumu, ka termināļa mp2 ekonomisko līdzsvaru nebūtu iespējams nodrošināt, ja Air France būtu iespēja pārcelt visas savas darbības uz termināli, kurā maksas summa bija ievērojami mazāka par to, kas bija spēkā galvenajā terminālī. Kā apgalvo Francija, šo apgalvojumu noliedz fakts, ka lidosta savā uzņēmējdarbības plānā bija iekļāvusi sākotnēju pieņēmumu par Air France“starppilsētu” maršruta pārcelšanu uz termināli mp2. Francija uzskata, ka Air France faktiski vaino termināli mp2 par savu apkalpošanas līmeni, kas neatbilst klientu vēlmēm. Francija tādēļ atgādina, ka lidostas pakalpojumu un ar katru pakalpojumu saistītās maksas diferenciāciju joprojām pieļauj Eiropas un dalībvalstu dokumenti.

Air France

Air France

Air France

Air France

| (225) | Visbeidzot, Francija atgādina, ka tā uzskata – Valsts padome 2011. gada 26. jūlija lēmumā nav noraidījusi metodiku, pēc kuras izmaksas tika sadalītas starp termināļiem mp1 un mp2, bet attiecībā uz termināļa mp1 tarifiem ir apstiprinājusi to, ka tie noteikti saskaņā ar “aprēķina metodi, ko pamato precīza grāmatvedības izpēte”. Francija apstrīd Air France piezīmi, saskaņā ar kuru MPTRK bija jāpalielina pasažieru maksas summa terminālī mp2 pēc tiesas 2009. gada 28. jūlija rīkojuma, ņemot vērā to, ka nebija sprieduma pēc būtības, un atgādina, ka lidosta būtiski pārskatīja šīs maksas struktūru pēc 2011. gada 26. jūlija lēmuma. |
| --- | --- |

(225)

Visbeidzot, Francija atgādina, ka tā uzskata – Valsts padome 2011. gada 26. jūlija lēmumā nav noraidījusi metodiku, pēc kuras izmaksas tika sadalītas starp termināļiem mp1 un mp2, bet attiecībā uz termināļa mp1 tarifiem ir apstiprinājusi to, ka tie noteikti saskaņā ar “aprēķina metodi, ko pamato precīza grāmatvedības izpēte”. Francija apstrīd Air France piezīmi, saskaņā ar kuru MPTRK bija jāpalielina pasažieru maksas summa terminālī mp2 pēc tiesas 2009. gada 28. jūlija rīkojuma, ņemot vērā to, ka nebija sprieduma pēc būtības, un atgādina, ka lidosta būtiski pārskatīja šīs maksas struktūru pēc 2011. gada 26. jūlija lēmuma.

Air France

6.   PASĀKUMU PAR LABU MPTRK NOVĒRTĒJUMS – ATBALSTA ESAMĪBA

PASĀKUMU PAR LABU MPTRK NOVĒRTĒJUMS – ATBALSTA ESAMĪBA

6.1.   IESPĒJAMĀ ATBALSTA ESAMĪBA IEGULDĪJUMĀ, KO SAŅĒMA MPTRK

IESPĒJAMĀ ATBALSTA ESAMĪBA IEGULDĪJUMĀ, KO SAŅĒMA MPTRK

| (226) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu valsts atbalsta noteikumi ir piemērojami tikai tad, ja saņēmējs ir “uzņēmums”. Eiropas Savienības Tiesa par uzņēmumiem konsekventi ir uzskatījusi saimnieciskā darbībā iesaistītas struktūras neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansēšanas veida (43). Ikviena darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu noteiktā tirgū, ir saimnieciska darbība (44). Tas, vai darbība ir uzskatāma par saimniecisku, nav atkarīgs no tā, vai darbības rezultātā tiek gūta peļņa (45). |
| --- | --- |

(226)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu valsts atbalsta noteikumi ir piemērojami tikai tad, ja saņēmējs ir “uzņēmums”. Eiropas Savienības Tiesa par uzņēmumiem konsekventi ir uzskatījusi saimnieciskā darbībā iesaistītas struktūras neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansēšanas veida (43). Ikviena darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu noteiktā tirgū, ir saimnieciska darbība (44). Tas, vai darbība ir uzskatāma par saimniecisku, nav atkarīgs no tā, vai darbības rezultātā tiek gūta peļņa (45).

43

44

45

| (227) | Aviosabiedrību darbība, sniedzot transporta pakalpojumus pasažieriem un/vai uzņēmumiem, ir saimnieciska darbība. Tiesa spriedumā lietā Aéroports de Paris lēma, ka arī lidostas darbības nodrošināšana, kurā ietilpst lidostas pakalpojumu sniegšana aviosabiedrībām un dažādiem pakalpojumu sniedzējiem, ir uzskatāma par saimniecisko darbību. Tiesa spriedumā lietā Aéroport de Leipzig-Halle apstiprināja, ka lidostas ekspluatācija ir saimnieciskā darbība un infrastruktūras būvniecība ir neatņemama tās daļa. |
| --- | --- |

(227)

Aviosabiedrību darbība, sniedzot transporta pakalpojumus pasažieriem un/vai uzņēmumiem, ir saimnieciska darbība. Tiesa spriedumā lietā Aéroports de Paris lēma, ka arī lidostas darbības nodrošināšana, kurā ietilpst lidostas pakalpojumu sniegšana aviosabiedrībām un dažādiem pakalpojumu sniedzējiem, ir uzskatāma par saimniecisko darbību. Tiesa spriedumā lietā Aéroport de Leipzig-Halle apstiprināja, ka lidostas ekspluatācija ir saimnieciskā darbība un infrastruktūras būvniecība ir neatņemama tās daļa.

Aéroports de Paris

Aéroport de Leipzig-Halle

| (228) | Attiecībā uz līdzšinējiem finansēšanas pasākumiem pakāpeniskā tirgus spēku attīstība lidostu nozarē neļauj noteikt precīzu datumu, no kura lidostas ekspluatācija būtu nešaubīgi uzskatāma par saimniecisko darbību. Tomēr Tiesa atzina, ka lidostu darbībā notiek pārmaiņas. Tiesa spriedumā lietā Aéroport de Leipzig-Halle lēma, ka no 2000. gada vairs nevar izslēgt valsts atbalsta noteikumu piemērošanu lidostu infrastruktūras finansēšanai. Tādējādi kopš sprieduma lietā Aéroports de Paris datuma (2000. gada 12. decembris) lidostas infrastruktūras ekspluatāciju un būvniecību nav iespējams uzskatīt par darbību, uz kuru neattiecas valsts atbalsta kontrole. |
| --- | --- |

(228)

Attiecībā uz līdzšinējiem finansēšanas pasākumiem pakāpeniskā tirgus spēku attīstība lidostu nozarē neļauj noteikt precīzu datumu, no kura lidostas ekspluatācija būtu nešaubīgi uzskatāma par saimniecisko darbību. Tomēr Tiesa atzina, ka lidostu darbībā notiek pārmaiņas. Tiesa spriedumā lietā Aéroport de Leipzig-Halle lēma, ka no 2000. gada vairs nevar izslēgt valsts atbalsta noteikumu piemērošanu lidostu infrastruktūras finansēšanai. Tādējādi kopš sprieduma lietā Aéroports de Paris datuma (2000. gada 12. decembris) lidostas infrastruktūras ekspluatāciju un būvniecību nav iespējams uzskatīt par darbību, uz kuru neattiecas valsts atbalsta kontrole.

Aéroport de Leipzig-Halle

Aéroports de Paris

| (229) | Savukārt pirms sprieduma lietā Aéroports de Paris publiskās iestādes varēja leģitīmi uzskatīt, ka lidostas infrastruktūras finansēšana nav valsts atbalsts un ka šādi pasākumi nav jāpaziņo Komisijai. Tādējādi Komisija, balstoties uz valsts atbalsta noteikumiem, tagad nevar apšaubīt finansēšanas pasākumus, kuri veikti pirms sprieduma lietā Aéroports de Paris. |
| --- | --- |

(229)

Savukārt pirms sprieduma lietā Aéroports de Paris publiskās iestādes varēja leģitīmi uzskatīt, ka lidostas infrastruktūras finansēšana nav valsts atbalsts un ka šādi pasākumi nav jāpaziņo Komisijai. Tādējādi Komisija, balstoties uz valsts atbalsta noteikumiem, tagad nevar apšaubīt finansēšanas pasākumus, kuri veikti pirms sprieduma lietā Aéroports de Paris.

Aéroports de Paris

Aéroports de Paris

| (230) | Tomēr atbalsts, kas tika piešķirts, pirms lidostu nozarē attīstījās konkurence, un pieņemšanas brīdī nebija valsts atbalsts, varētu tikt uzskatīts par pastāvošu atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punkta v) apakšpunktu, ja ir izpildīti LESD 107. panta 1. punkta kritēriji. |
| --- | --- |

(230)

Tomēr atbalsts, kas tika piešķirts, pirms lidostu nozarē attīstījās konkurence, un pieņemšanas brīdī nebija valsts atbalsts, varētu tikt uzskatīts par pastāvošu atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punkta v) apakšpunktu, ja ir izpildīti LESD 107. panta 1. punkta kritēriji.

| (231) | Komisija konstatē, ka turpmāk minētās subsīdijas tika piešķirtas pirms sprieduma lietā Aéroports de Paris (proti, pirms 2000. gada 12. decembra). Līdz ar to tā secina, ka nav kompetenta šīs subsīdijas izvērtēt attiecībā uz atbilstību valsts atbalsta noteikumiem.






  — | Ģenerālpadomes 1999. gada 14. decembra subsīdija par summu EUR 3 064 000, |
| --- | --- | --- |

(231)

Komisija konstatē, ka turpmāk minētās subsīdijas tika piešķirtas pirms sprieduma lietā Aéroports de Paris (proti, pirms 2000. gada 12. decembra). Līdz ar to tā secina, ka nav kompetenta šīs subsīdijas izvērtēt attiecībā uz atbilstību valsts atbalsta noteikumiem.

Aéroports de Paris

—

Ģenerālpadomes 1999. gada 14. decembra subsīdija par summu EUR 3 064 000,

| — | Reģionālās padomes 1997. gada 24. oktobra subsīdija par summu EUR 8 032 000, |
| --- | --- |

—

Reģionālās padomes 1997. gada 24. oktobra subsīdija par summu EUR 8 032 000,

| — | Reģionālās padomes 1994. gada 8. jūlija subsīdija par summu EUR 1 372 000, |
| --- | --- |

—

Reģionālās padomes 1994. gada 8. jūlija subsīdija par summu EUR 1 372 000,

| — | valsts 2000. gada 26. aprīļa subsīdija par summu EUR 290 000, |
| --- | --- |

—

valsts 2000. gada 26. aprīļa subsīdija par summu EUR 290 000,

| — | valsts 1999. gada 23. jūnija subsīdija par summu EUR 579 000. |
| --- | --- |

—

valsts 1999. gada 23. jūnija subsīdija par summu EUR 579 000.

| (232) | Tādēļ Komisija ierobežo savu analīzi ar turpmāk minētajām subsīdijām.

  5. tabula








  Subsīdija | Ieguldījuma kopsumma (tūkstošos EUR) | Izmaksātā kopsumma (tūkstošos EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ģenerālpadome
  27.9.2002. | 2 098 | 209 |
| Ģenerālpadome
  26.6.2003. | 8 920 | 3 000 |
| Ģenerālpadome
  19.5.2005. | 15 580 | 7 600 |
| Marseille Provence Métropole
  26.7.2004. | 16 124 | 889 |
| Francijas valsts
  19.12.2001. | N/a | 5 032 |
| ERAF
  22.8.2002. | 5 280 | 1 520 |
| Kopā | 48 002 | 18 250 |

(232)

Tādēļ Komisija ierobežo savu analīzi ar turpmāk minētajām subsīdijām.

5. tabula

5. tabula

Subsīdija

Ieguldījuma kopsumma (tūkstošos EUR)

Izmaksātā kopsumma (tūkstošos EUR)

Ģenerālpadome

27.9.2002.

2 098

209

Ģenerālpadome

26.6.2003.

8 920

3 000

Ģenerālpadome

19.5.2005.

15 580

7 600

Marseille Provence Métropole

26.7.2004.

16 124

889

Francijas valsts

19.12.2001.

N/a

5 032

ERAF

22.8.2002.

5 280

1 520

Kopā

Kopā

48 002

48 002

18 250

18 250

| (233) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud izraisīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(233)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud izraisīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.1.1.   SAIMNIECISKĀ DARBĪBA UN JĒDZIENS “UZŅĒMUMS”

| (234) | Šajā ziņā Komisija konstatē, ka infrastruktūra, uz kuru attiecas šis lēmums, ir saistīta ar komerciālu ekspluatāciju, ko īsteno lidostas apsaimniekotājs MPTRK, iekasējot izdevumus no minētās infrastruktūras lietotājiem. Līdz ar to MPTRK vismaz attiecībā uz lidostas ekspluatāciju ir uzņēmums Savienības konkurences tiesību izpratnē. |
| --- | --- |

(234)

Šajā ziņā Komisija konstatē, ka infrastruktūra, uz kuru attiecas šis lēmums, ir saistīta ar komerciālu ekspluatāciju, ko īsteno lidostas apsaimniekotājs MPTRK, iekasējot izdevumus no minētās infrastruktūras lietotājiem. Līdz ar to MPTRK vismaz attiecībā uz lidostas ekspluatāciju ir uzņēmums Savienības konkurences tiesību izpratnē.

MPTRK

| (235) | Tomēr, neatkarīgi no lidostas ekspluatanta juridiskā statusa, ne visas šīs darbības ir saimnieciska rakstura. Tādēļ būtu jāveic diferenciācija un jākonstatē, kādā mērā šīs dažādās darbības ir vai nav saimnieciskas (46). |
| --- | --- |

(235)

Tomēr, neatkarīgi no lidostas ekspluatanta juridiskā statusa, ne visas šīs darbības ir saimnieciska rakstura. Tādēļ būtu jāveic diferenciācija un jākonstatē, kādā mērā šīs dažādās darbības ir vai nav saimnieciskas (46).

46

| (236) | Tādējādi Tiesa ir atzinusi, ka darbības, par kurām parasti, pamatojoties uz savām suverēnajām tiesībām, ir atbildīga valsts, nepieder pie saimnieciskajām darbībām un neietilpst valsts atbalsta noteikumu piemērošanas jomā. Šādas darbības parasti ietver darbības drošuma, gaisa satiksmes kontroles, policijas un muitas jomā (47). |
| --- | --- |

(236)

Tādējādi Tiesa ir atzinusi, ka darbības, par kurām parasti, pamatojoties uz savām suverēnajām tiesībām, ir atbildīga valsts, nepieder pie saimnieciskajām darbībām un neietilpst valsts atbalsta noteikumu piemērošanas jomā. Šādas darbības parasti ietver darbības drošuma, gaisa satiksmes kontroles, policijas un muitas jomā (47).

47

| (237) | Komisija tādēļ uzskata, ka, tā kā lidostām nav juridiska pienākuma segt izmaksas, ko rada šādu darbību un ar tām saistītās infrastruktūras finansēšana, un tās ir valsts kompetencē, parasti šīs subsīdijas nav valsts atbalsts (48). |
| --- | --- |

(237)

Komisija tādēļ uzskata, ka, tā kā lidostām nav juridiska pienākuma segt izmaksas, ko rada šādu darbību un ar tām saistītās infrastruktūras finansēšana, un tās ir valsts kompetencē, parasti šīs subsīdijas nav valsts atbalsts (48).

48

| (238) | Šajā gadījumā attiecīgās darbības nepieciešams nodalīt turpmāk minētajā veidā. |
| --- | --- |

(238)

Šajā gadījumā attiecīgās darbības nepieciešams nodalīt turpmāk minētajā veidā.

| (239) | Attiecībā uz izmaksām, kas saistītas ar valsts funkciju īstenošanu, jāatzīst, ka izmaksas, kas attiecas uz valsts drošības un drošuma uzdevumiem, nav saistītas ar saimnieciska rakstura darbību veikšanu. |
| --- | --- |

(239)

Attiecībā uz izmaksām, kas saistītas ar valsts funkciju īstenošanu, jāatzīst, ka izmaksas, kas attiecas uz valsts drošības un drošuma uzdevumiem, nav saistītas ar saimnieciska rakstura darbību veikšanu.

| (240) | Vispirms būtu jāatzīst, ka šāds raksturs ir darbībām, kuru mērķis ir nodrošināt sabiedrības drošību lidostā, ciktāl tās paredz novērst nelikumīgas darbības un jo īpaši apkarot terorismu. Tādēļ izmaksas, kas saistītas ar policijas funkcijām un Marseļas pilsētas flotes ugunsdzēsēju klātbūtni, ir saistītas ar šādām darbībām. Tas pats attiecas arī uz muitas uzdevumu izpildi. |
| --- | --- |

(240)

Vispirms būtu jāatzīst, ka šāds raksturs ir darbībām, kuru mērķis ir nodrošināt sabiedrības drošību lidostā, ciktāl tās paredz novērst nelikumīgas darbības un jo īpaši apkarot terorismu. Tādēļ izmaksas, kas saistītas ar policijas funkcijām un Marseļas pilsētas flotes ugunsdzēsēju klātbūtni, ir saistītas ar šādām darbībām. Tas pats attiecas arī uz muitas uzdevumu izpildi.

| (241) | Darbības, kas saistītas ar sabiedrības drošumu lidostā, paredz cilvēku un īpašuma aizsardzības nodrošināšanu. Tā tas ir gadījumā, kad attiecīgie aktīvi ir publiski pieejami, kā šajā gadījumā. Jo īpaši šajā gadījumā saistībā ar minētajiem uzdevumiem būtu jāpiemin šādas darbības:






  — | reģistrētās bagāžas pārbaude un pārmeklēšana, |
| --- | --- | --- |

(241)

Darbības, kas saistītas ar sabiedrības drošumu lidostā, paredz cilvēku un īpašuma aizsardzības nodrošināšanu. Tā tas ir gadījumā, kad attiecīgie aktīvi ir publiski pieejami, kā šajā gadījumā. Jo īpaši šajā gadījumā saistībā ar minētajiem uzdevumiem būtu jāpiemin šādas darbības:

—

reģistrētās bagāžas pārbaude un pārmeklēšana,

| — | vispārējā piekļuves kontrole slēgtajai zonai, |
| --- | --- |

—

vispārējā piekļuves kontrole slēgtajai zonai,

| — | pasažieru un rokas bagāžas pārbaude un pārmeklēšana, |
| --- | --- |

—

pasažieru un rokas bagāžas pārbaude un pārmeklēšana,

| — | automatizētā robežkontrole, izmantojot biometrisko identifikāciju, |
| --- | --- |

—

automatizētā robežkontrole, izmantojot biometrisko identifikāciju,

| — | videonovērošana. |
| --- | --- |

—

videonovērošana.

| (242) | Tomēr tādu darbību publiska finansēšana, kas nav saimnieciskās darbības un ir obligāti saistītas ar saimniecisko darbību, nedrīkst radīt nepamatotu diskrimināciju starp aviosabiedrībām un lidostu apsaimniekotājiem. Faktiski, ja ir pieņemts, ka spēkā esošā juridiskā sistēma paredz, ka aviosabiedrības vai lidostu apsaimniekotāji sedz noteiktas izmaksas uz sava rēķina, bet citi šādas izmaksas nesedz, tādā gadījumā tie iegūst priekšrocības, pat ja šīs izmaksas ir saistītas ar darbībām, kas pašas par sevi ir uzskatāmas par tādām, kas nav saimnieciskas darbības. Tādēļ būtu jāveic analīze par tiesību sistēmu, ko piemēro lidostas apsaimniekotājiem, lai varētu izvērtēt, vai saskaņā ar šo tiesību sistēmu lidostu apsaimniekotājiem vai aviosabiedrībām būtu jāsedz izmaksas, ko rada noteiktas darbības, kas pašas par sevi var nebūt rentablas, bet nav nodalāmas no citu saimniecisku darbību veikšanas. |
| --- | --- |

(242)

Tomēr tādu darbību publiska finansēšana, kas nav saimnieciskās darbības un ir obligāti saistītas ar saimniecisko darbību, nedrīkst radīt nepamatotu diskrimināciju starp aviosabiedrībām un lidostu apsaimniekotājiem. Faktiski, ja ir pieņemts, ka spēkā esošā juridiskā sistēma paredz, ka aviosabiedrības vai lidostu apsaimniekotāji sedz noteiktas izmaksas uz sava rēķina, bet citi šādas izmaksas nesedz, tādā gadījumā tie iegūst priekšrocības, pat ja šīs izmaksas ir saistītas ar darbībām, kas pašas par sevi ir uzskatāmas par tādām, kas nav saimnieciskas darbības. Tādēļ būtu jāveic analīze par tiesību sistēmu, ko piemēro lidostas apsaimniekotājiem, lai varētu izvērtēt, vai saskaņā ar šo tiesību sistēmu lidostu apsaimniekotājiem vai aviosabiedrībām būtu jāsedz izmaksas, ko rada noteiktas darbības, kas pašas par sevi var nebūt rentablas, bet nav nodalāmas no citu saimniecisku darbību veikšanas.

| (243) | Tādēļ Komisija konstatē, ka saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (49) lidostu apsaimniekotājiem principā nebūtu no saviem līdzekļiem jāfinansē infrastruktūras un iekārtas, kas nepieciešamas šādām darbībām. |
| --- | --- |

(243)

Tādēļ Komisija konstatē, ka saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (49) lidostu apsaimniekotājiem principā nebūtu no saviem līdzekļiem jāfinansē infrastruktūras un iekārtas, kas nepieciešamas šādām darbībām.

49

| (244) | Savukārt, tikai ar darbības obligāto raksturu vien, ko nosaka spēkā esošie tiesību akti, nepietiek, lai kādu uzdevumu klasificētu kā ar saimniecisko darbību nesaistītu uzdevumu. Tādēļ izmaksas, kas saistītas ar infrastruktūras sakārtošanu atbilstoši tiesību un administratīvo aktu prasībām attiecībā uz ugunsdrošību, jo īpaši izmaksas, kas saistītas ar aprīkojumu un tīkliem ugunsgrēka atklāšanai telpās, nav uzskatāmas par tādām, kas attiecas uz valsts funkciju izpildi, jo tās ir vienādas visos uzņēmumos. Visiem uzņēmumiem jānodrošina ugunsdrošības standartu ievērošana un jāsedz to izmaksas. Tas pats attiecas uz ekspluatācijas drošību, pat ja tās ievērošana ir paredzēta koncesijas specifikācijā. Tās ir izmaksas, ko parasti sedz ikviens uzņēmums savas darbības nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(244)

Savukārt, tikai ar darbības obligāto raksturu vien, ko nosaka spēkā esošie tiesību akti, nepietiek, lai kādu uzdevumu klasificētu kā ar saimniecisko darbību nesaistītu uzdevumu. Tādēļ izmaksas, kas saistītas ar infrastruktūras sakārtošanu atbilstoši tiesību un administratīvo aktu prasībām attiecībā uz ugunsdrošību, jo īpaši izmaksas, kas saistītas ar aprīkojumu un tīkliem ugunsgrēka atklāšanai telpās, nav uzskatāmas par tādām, kas attiecas uz valsts funkciju izpildi, jo tās ir vienādas visos uzņēmumos. Visiem uzņēmumiem jānodrošina ugunsdrošības standartu ievērošana un jāsedz to izmaksas. Tas pats attiecas uz ekspluatācijas drošību, pat ja tās ievērošana ir paredzēta koncesijas specifikācijā. Tās ir izmaksas, ko parasti sedz ikviens uzņēmums savas darbības nodrošināšanai.

| (245) | No iepriekš teiktā tādējādi izriet, ka vienīgi darbības, kas iekļautas 6. tabulā kā ar saimniecisko darbību nesaistītas darbības, var saņemt valsts finansējumu, kas atbrīvots no valsts atbalsta noteikumu piemērošanas.

  6. tabula












  Subsīdija | Datums | Izmaksas, kas saistītas ar darbībām, kuras nav saimnieciskas darbības (EUR) | Izmaksas, kas saistītas ar darbībām, kuras ir saimnieciskas darbības (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sabiedriskā drošība | Sabiedrības drošums | Tiesību aktu ievērošana un/vai ekspluatācijas drošums |
| Policija un muita | Ugunsdzēsība | Videonovērošana, pārbaudes un pārmeklēšana | Piekļuve publiski pieejamām telpām |
| Ģenerālpadome | 27.9.2002. | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 118 537,45 |
| Ģenerālpadome | 26.6.2003. | 259 786,3 | 0 | 89 883,11 | 129 022,39 | 1 632 851,02 |
| Ģenerālpadome | 19.5.2005. | 94 192,24 | 0 | 105 228,51 | 203 702,13 | 1 870 135,77 |
| Marseille Provence Métropole | 26.7.2004. | 0 | 0 | 0 | 0 | 72 095,00 |
| ERAF | 22.8.2002. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Francijas valsts | 19.12.2001. | 5 032 000 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(245)

No iepriekš teiktā tādējādi izriet, ka vienīgi darbības, kas iekļautas 6. tabulā kā ar saimniecisko darbību nesaistītas darbības, var saņemt valsts finansējumu, kas atbrīvots no valsts atbalsta noteikumu piemērošanas.

6. tabula

6. tabula

Subsīdija

Datums

Izmaksas, kas saistītas ar darbībām, kuras nav saimnieciskas darbības (EUR)

Izmaksas, kas saistītas ar darbībām, kuras ir saimnieciskas darbības (EUR)

Sabiedriskā drošība

Sabiedrības drošums

Tiesību aktu ievērošana un/vai ekspluatācijas drošums

Policija un muita

Ugunsdzēsība

Videonovērošana, pārbaudes un pārmeklēšana

Piekļuve publiski pieejamām telpām

Ģenerālpadome

27.9.2002.

0

0

0

0

1 118 537,45

Ģenerālpadome

26.6.2003.

259 786,3

0

89 883,11

129 022,39

1 632 851,02

Ģenerālpadome

19.5.2005.

94 192,24

0

105 228,51

203 702,13

1 870 135,77

Marseille Provence Métropole

26.7.2004.

0

0

0

0

72 095,00

ERAF

22.8.2002.

0

0

0

0

0

Francijas valsts

19.12.2001.

5 032 000

0

0

0

0

| (246) | Tādējādi iepriekš teiktais un 6. tabula ļauj izveidot kopsavilkuma tabulu (7. tabula) par ieguldījumu atbalstu, ko saņēma lidosta Marseille Provence un kas izskatīts šajā procedūrā.

  7. tabula











  Subsīdija | Ieguldījuma kopsumma (tūkstošos EUR) | Izmaksātā kopsumma (tūkstošos EUR) | Ar saimniecisko darbību nesaistīto darbību summa (tūkstošos EUR) | Atlikusī summa pēc to darbību atskaitīšanas, kuras nav saimnieciskās darbības (tūkstošos EUR) | Subsīdijas likme, atskaitot ar saimniecisko darbību nesaistītās darbības (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ģenerālpadome
  27.9.2002. | 2 098 | 209 | 0 | 209 | 10 |
| Ģenerālpadome
  26.6.2003. | 8 920 | 3 000 | 478 | 2 522 | 28 |
| Ģenerālpadome
  19.5.2005. | 15 580 | 7 600 | 403 | 7 197 | 46 |
| Marseille Provence Métropole
  26.7.2004. | 16 124 | 889 | 0 | 889 | 6 |
| Francijas valsts
  19.12.2001. | N/a | 5 032 | N/a | 0 | N/a |
| ERAF
  22.8.2002. | 5 280 | 1 520 | 0 | 1 520 | 29 |
| Kopā | 48 002 | 18 250 | 5 913 | 12 337 | 26 |

(246)

Tādējādi iepriekš teiktais un 6. tabula ļauj izveidot kopsavilkuma tabulu (7. tabula) par ieguldījumu atbalstu, ko saņēma lidosta Marseille Provence un kas izskatīts šajā procedūrā.

Marseille Provence

7. tabula

7. tabula

Subsīdija

Ieguldījuma kopsumma (tūkstošos EUR)

Izmaksātā kopsumma (tūkstošos EUR)

Ar saimniecisko darbību nesaistīto darbību summa (tūkstošos EUR)

Atlikusī summa pēc to darbību atskaitīšanas, kuras nav saimnieciskās darbības (tūkstošos EUR)

Subsīdijas likme, atskaitot ar saimniecisko darbību nesaistītās darbības (%)

Ģenerālpadome

27.9.2002.

2 098

209

0

209

10

Ģenerālpadome

26.6.2003.

8 920

3 000

478

2 522

28

Ģenerālpadome

19.5.2005.

15 580

7 600

403

7 197

46

Marseille Provence Métropole

26.7.2004.

16 124

889

0

889

6

Francijas valsts

19.12.2001.

N/a

5 032

N/a

0

N/a

ERAF

22.8.2002.

5 280

1 520

0

1 520

29

Kopā

Kopā

48 002

48 002

18 250

18 250

5 913

5 913

12 337

12 337

26

26

6.1.2.   VALSTS LĪDZEKĻI UN ATTIECINĀMĪBA

| (247) | Ģenerālpadome piešķīra MPTRK subsīdijas, ko finansēja no Bušdironas departamenta līdzekļiem, un tā ir decentralizēta teritoriālā iestāde. Teritoriālo iestāžu līdzekļi ir valsts līdzekļi saskaņā ar LESD 107. pantu (50). |
| --- | --- |

(247)

Ģenerālpadome piešķīra MPTRK subsīdijas, ko finansēja no Bušdironas departamenta līdzekļiem, un tā ir decentralizēta teritoriālā iestāde. Teritoriālo iestāžu līdzekļi ir valsts līdzekļi saskaņā ar LESD 107. pantu (50).

50

| (248) | Tas pats attiecas uz subsīdijām, kas saņemtas no pilsētas kopienas Marseille Provence Métropole. |
| --- | --- |

(248)

Tas pats attiecas uz subsīdijām, kas saņemtas no pilsētas kopienas Marseille Provence Métropole.

Marseille Provence Métropole

| (249) | DGAC subsīdiju tiešais avots ir centrālā valdība. |
| --- | --- |

(249)

DGAC subsīdiju tiešais avots ir centrālā valdība.

DGAC

| (250) | Gaisa kravu pārvadājumu attīstību daļēji finansē no ERAF līdzekļiem, kuri ir valsts līdzekļi, jo tos piešķir attiecīgās dalībvalsts kontrolē (51). |
| --- | --- |

(250)

Gaisa kravu pārvadājumu attīstību daļēji finansē no ERAF līdzekļiem, kuri ir valsts līdzekļi, jo tos piešķir attiecīgās dalībvalsts kontrolē (51).

51

| (251) | Ņemot vērā to, ka subsīdijas piešķīrušās iestādes ir daļa no valsts pārvaldes sistēmas un galīgos lēmumus par ERAF līdzekļu izmantošanu pieņēma Francija, šīs subsīdijas ir attiecināmas uz Francijas valsti. |
| --- | --- |

(251)

Ņemot vērā to, ka subsīdijas piešķīrušās iestādes ir daļa no valsts pārvaldes sistēmas un galīgos lēmumus par ERAF līdzekļu izmantošanu pieņēma Francija, šīs subsīdijas ir attiecināmas uz Francijas valsti.

| (252) | Jāsecina, ka šajā lēmumā apskatītie pasākumi ir īstenoti, izmantojot valsts līdzekļus, un ir attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(252)

Jāsecina, ka šajā lēmumā apskatītie pasākumi ir īstenoti, izmantojot valsts līdzekļus, un ir attiecināmi uz valsti.

6.1.3.   SELEKTĪVĀS PRIEKŠROCĪBAS MPTRK

| (253) | Lai novērtētu, vai valsts pasākums uzskatāms par atbalstu uzņēmumam, jānosaka, vai attiecīgais uzņēmums saņem ekonomiskas priekšrocības, kas tam ļauj izvairīties no izmaksām, kuras parasti apgrūtinātu uzņēmuma paša finanšu līdzekļus, un vai tas saņem priekšrocības, ko nesaņemtu parastos tirgus apstākļos (52). |
| --- | --- |

(253)

Lai novērtētu, vai valsts pasākums uzskatāms par atbalstu uzņēmumam, jānosaka, vai attiecīgais uzņēmums saņem ekonomiskas priekšrocības, kas tam ļauj izvairīties no izmaksām, kuras parasti apgrūtinātu uzņēmuma paša finanšu līdzekļus, un vai tas saņem priekšrocības, ko nesaņemtu parastos tirgus apstākļos (52).

52

| (254) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru lidostas ekspluatantam jāsedz tās ekspluatācijas izmaksas, tostarp infrastruktūras izmaksas (53). |
| --- | --- |

(254)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru lidostas ekspluatantam jāsedz tās ekspluatācijas izmaksas, tostarp infrastruktūras izmaksas (53).

53

| (255) | Tomēr šajā saistībā jāatgādina, ka kapitālu, ko valsts tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā apstākļos, kas ir parasti tirgus apstākļi, nevar uzskatīt par valsts atbalstu (54). |
| --- | --- |

(255)

Tomēr šajā saistībā jāatgādina, ka kapitālu, ko valsts tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā apstākļos, kas ir parasti tirgus apstākļi, nevar uzskatīt par valsts atbalstu (54).

54

| (256) | Tādēļ jāpārbauda, vai Ģenerālpadome ir rīkojusies kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, pieņemot lēmumu piedalīties termināļa mp2 būvniecības finansēšanā. |
| --- | --- |

(256)

Tādēļ jāpārbauda, vai Ģenerālpadome ir rīkojusies kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, pieņemot lēmumu piedalīties termināļa mp2 būvniecības finansēšanā.

| (257) | Francija apgalvo, ka MPTRK ir rīkojusies kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, kad uzskaitīja uzņēmējdarbības plānā par termināļa mp2 izveidi neto ieguldījumu plūsmas no subsīdijas, ko saņēma no Ģenerālpadomes. Tā rīkojoties, Francija novērtē termināļa mp2 rentabilitāti lidostas apsaimniekotājam, kurš nesedza visas šīs būves izmaksas. Tomēr tā nenosaka šā ieguldījuma rentabilitāti no atbalsta piešķīrēja, Ģenerālpadomes, viedokļa. |
| --- | --- |

(257)

Francija apgalvo, ka MPTRK ir rīkojusies kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, kad uzskaitīja uzņēmējdarbības plānā par termināļa mp2 izveidi neto ieguldījumu plūsmas no subsīdijas, ko saņēma no Ģenerālpadomes. Tā rīkojoties, Francija novērtē termināļa mp2 rentabilitāti lidostas apsaimniekotājam, kurš nesedza visas šīs būves izmaksas. Tomēr tā nenosaka šā ieguldījuma rentabilitāti no atbalsta piešķīrēja, Ģenerālpadomes, viedokļa.

| (258) | Līdz ar to, kā apgalvo Francija, nekas nepierāda faktu, ka subsīdijas piešķīrēja, Ģenerālpadome, gaidītu kādu rentabilitāti no ieguldījumiem lidostas Marseille Provence platformā. |
| --- | --- |

(258)

Līdz ar to, kā apgalvo Francija, nekas nepierāda faktu, ka subsīdijas piešķīrēja, Ģenerālpadome, gaidītu kādu rentabilitāti no ieguldījumiem lidostas Marseille Provence platformā.

Marseille Provence

| (259) | Turklāt Francija apgalvo (55), ka, piešķirot subsīdiju termināļa mp2 finansēšanai, Ģenerālpadome ir rīkojusies tā, lai sasniegtu sabiedrības interesēm atbilstošu mērķi, kas atbalsta vietējo nodarbinātību un reģionālo attīstību un uzlabo šīs teritorijas savienojumus. |
| --- | --- |

(259)

Turklāt Francija apgalvo (55), ka, piešķirot subsīdiju termināļa mp2 finansēšanai, Ģenerālpadome ir rīkojusies tā, lai sasniegtu sabiedrības interesēm atbilstošu mērķi, kas atbalsta vietējo nodarbinātību un reģionālo attīstību un uzlabo šīs teritorijas savienojumus.

55

| (260) | Tādējādi uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos ir rīkojies, pamatojoties uz gaidāmās peļņas prognozēm (56). Parasti tirgus ekonomikas ieguldītāja princips tiek uzskatīts par izpildītu, ja uzņēmuma struktūra un nākotnes perspektīvas ir atbilstošas, lai pamatotā laikposmā varētu gaidīt normālu peļņu dividenžu maksājumu vai kapitāla pieauguma veidā, salīdzinot šos rādītājus ar pielīdzināmu privātu uzņēmumu. Līdz ar to būtu jāabstrahējas no jebkuriem sociāliem vai reģionālās vai nozares politikas apsvērumiem (57). |
| --- | --- |

(260)

Tādējādi uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos ir rīkojies, pamatojoties uz gaidāmās peļņas prognozēm (56). Parasti tirgus ekonomikas ieguldītāja princips tiek uzskatīts par izpildītu, ja uzņēmuma struktūra un nākotnes perspektīvas ir atbilstošas, lai pamatotā laikposmā varētu gaidīt normālu peļņu dividenžu maksājumu vai kapitāla pieauguma veidā, salīdzinot šos rādītājus ar pielīdzināmu privātu uzņēmumu. Līdz ar to būtu jāabstrahējas no jebkuriem sociāliem vai reģionālās vai nozares politikas apsvērumiem (57).

56

57

| (261) | Tādējādi vērtējot, vai attiecīgā iejaukšanās satur vai nesatur atbalsta elementus, nekādā gadījumā nevar ņemt vērā iespējamos pozitīvos ieguvumus lidostai apkārt esošā reģiona ekonomikai (58). |
| --- | --- |

(261)

Tādējādi vērtējot, vai attiecīgā iejaukšanās satur vai nesatur atbalsta elementus, nekādā gadījumā nevar ņemt vērā iespējamos pozitīvos ieguvumus lidostai apkārt esošā reģiona ekonomikai (58).

58

| (262) | Francija nesniedz citu informāciju, kas varētu pierādīt, ka Ģenerālpadome būtu plānojusi rīkoties kā saprātīgs ieguldītājs, piešķirot attiecīgās subsīdijas. No tā izriet, ka Ģenerālpadome, kurai nebija pamata gaidīt peļņu no plānotajiem ieguldījumiem, nerīkojās kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, pieņemot lēmumu piešķirt lidostai Marseille Provence subsīdiju otra termināļa finansēšanai. |
| --- | --- |

(262)

Francija nesniedz citu informāciju, kas varētu pierādīt, ka Ģenerālpadome būtu plānojusi rīkoties kā saprātīgs ieguldītājs, piešķirot attiecīgās subsīdijas. No tā izriet, ka Ģenerālpadome, kurai nebija pamata gaidīt peļņu no plānotajiem ieguldījumiem, nerīkojās kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, pieņemot lēmumu piešķirt lidostai Marseille Provence subsīdiju otra termināļa finansēšanai.

Marseille Provence

| (263) | Francija neapgalvo, ka citas valsts iestādes, kas ar subsīdijām atbalstījušas infrastruktūras finansēšanu lidostā Marseille Provence, pieņemot šādu lēmumu, būtu rīkojušās kā saprātīgi uzņēmēji tirgus ekonomikas apstākļos. Turklāt nekāda informācija lietas dokumentos neliecina, ka tā varētu būt. |
| --- | --- |

(263)

Francija neapgalvo, ka citas valsts iestādes, kas ar subsīdijām atbalstījušas infrastruktūras finansēšanu lidostā Marseille Provence, pieņemot šādu lēmumu, būtu rīkojušās kā saprātīgi uzņēmēji tirgus ekonomikas apstākļos. Turklāt nekāda informācija lietas dokumentos neliecina, ka tā varētu būt.

Marseille Provence

| (264) | No tā izriet, ka subsīdijas, ko piešķīra Ģenerālpadome, Marseille Provence Métropole un Francijas valsts, un tās subsīdijas, ko finansēja ERAF, radīja MPTRK priekšrocības, kuras MPTRK neiegūtu parastos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(264)

No tā izriet, ka subsīdijas, ko piešķīra Ģenerālpadome, Marseille Provence Métropole un Francijas valsts, un tās subsīdijas, ko finansēja ERAF, radīja MPTRK priekšrocības, kuras MPTRK neiegūtu parastos tirgus apstākļos.

Marseille Provence Métropole

| (265) | Šajā gadījumā Komisija konstatē, ka ieguldījumu subsīdijas radīja priekšrocības tikai MPTRK, salīdzinot ar citiem lidostu ekspluatantiem un citiem uzņēmumiem citās nozarēs. Tādējādi šis pasākums ir selektīvs LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(265)

Šajā gadījumā Komisija konstatē, ka ieguldījumu subsīdijas radīja priekšrocības tikai MPTRK, salīdzinot ar citiem lidostu ekspluatantiem un citiem uzņēmumiem citās nozarēs. Tādējādi šis pasākums ir selektīvs LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

6.1.4.   IETEKME UZ KONKURENCI UN TIRDZNIECĪBU KOPIENAS IETVAROS

| (266) | MPTRK kā lidostas Marseille Provence apsaimniekotājs konkurē ar citām lidostu platformām, kas apkalpo to pašu apkalpošanas zonu, kura atrodas vismaz 100 km vai 60 minūšu brauciena attālumā. Tādēļ Komisija jo īpaši konstatē, ka minētajā zonā atrodas Aviņonas lidosta un Nīmas lidosta. Konkrēti, Komisija konstatē, ka Nīmas lidosta atrodas 98 km attālumā un Tulonas-Jēras lidosta atrodas 113 km attālumā no lidostas Marseille Provence un ka tās arī piedāvā reisus ar galamērķi Brisele-Šarleruā, Fēsa un Londona. Arī Nīmas lidostu, tāpat kā lidostu Marseille Provence, apkalpo Ryanair. Tādēļ atbalsts, kas piešķirts MPTRK, rada konkurences izkropļojumu risku. Tā kā lidostu pakalpojumu un gaisa pārvadājumu tirgus Savienības ietvaros ir konkurencei atvērti tirgi, atbalsts var ietekmēt arī tirdzniecību starp dalībvalstīm. Turklāt pastāv konkurence starp lidostu apsaimniekotājiem, kas atbild par to pārvaldību, tādēļ atbalsta piešķiršana MPTRK var nostiprināt viņu stāvokli šajā tirgū. Tāpat, lidostas, kas atrodas ārpus vienas un tās pašas apkalpošanas zonas, arī konkurē savā starpā, jo aviosabiedrības un jo īpaši zemo cenu aviosabiedrības izvēlas galamērķus no dažādām lidostām Eiropā un ārpus tās. |
| --- | --- |

(266)

MPTRK kā lidostas Marseille Provence apsaimniekotājs konkurē ar citām lidostu platformām, kas apkalpo to pašu apkalpošanas zonu, kura atrodas vismaz 100 km vai 60 minūšu brauciena attālumā. Tādēļ Komisija jo īpaši konstatē, ka minētajā zonā atrodas Aviņonas lidosta un Nīmas lidosta. Konkrēti, Komisija konstatē, ka Nīmas lidosta atrodas 98 km attālumā un Tulonas-Jēras lidosta atrodas 113 km attālumā no lidostas Marseille Provence un ka tās arī piedāvā reisus ar galamērķi Brisele-Šarleruā, Fēsa un Londona. Arī Nīmas lidostu, tāpat kā lidostu Marseille Provence, apkalpo Ryanair. Tādēļ atbalsts, kas piešķirts MPTRK, rada konkurences izkropļojumu risku. Tā kā lidostu pakalpojumu un gaisa pārvadājumu tirgus Savienības ietvaros ir konkurencei atvērti tirgi, atbalsts var ietekmēt arī tirdzniecību starp dalībvalstīm. Turklāt pastāv konkurence starp lidostu apsaimniekotājiem, kas atbild par to pārvaldību, tādēļ atbalsta piešķiršana MPTRK var nostiprināt viņu stāvokli šajā tirgū. Tāpat, lidostas, kas atrodas ārpus vienas un tās pašas apkalpošanas zonas, arī konkurē savā starpā, jo aviosabiedrības un jo īpaši zemo cenu aviosabiedrības izvēlas galamērķus no dažādām lidostām Eiropā un ārpus tās.

Marseille Provence

Marseille Provence

Marseille Provence

Ryanair

6.1.5.   SECINĀJUMS PAR ATBALSTA ESAMĪBU

| (267) | Minēto iemeslu dēļ subsīdijas ieguldījumiem par kopsummu EUR 12,337 miljoni, ko piešķīrušas dažādas valsts iestādes, lai finansētu ieguldījumus lidostā Marseille Provence, no kurām subsīdiju EUR 7,197 miljonu apmērā piešķīra Ģenerālpadome termināļa mp2 būvniecībai, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(267)

Minēto iemeslu dēļ subsīdijas ieguldījumiem par kopsummu EUR 12,337 miljoni, ko piešķīrušas dažādas valsts iestādes, lai finansētu ieguldījumus lidostā Marseille Provence, no kurām subsīdiju EUR 7,197 miljonu apmērā piešķīra Ģenerālpadome termināļa mp2 būvniecībai, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

Marseille Provence

6.2.   IESPĒJAMĀ ATBALSTA MPTRK DARBĪBAI ESAMĪBA

IESPĒJAMĀ ATBALSTA MPTRK DARBĪBAI ESAMĪBA

6.2.1.   FINANŠU PLŪSMA STARP LIDOSTU MARSEILLE PROVENCE UN TRK

MARSEILLE PROVENCE

| (268) | Francija norāda, ka finanšu plūsma par kopsummu EUR [...]* miljoni laikā no 2001. līdz 2010. gadam bija nevis subsīdija, ko saņēma MPTRK, bet gan maksājumi, kurus lidosta maksāja TRK vispārējam dienestam par pakalpojumiem, par kuriem tika izrakstīti rēķini, pamatojoties uz šā vispārējā dienesta apliecinātajām izmaksām (59). Francija apgalvo, ka lidosta Marseille Provence nekad nav saņēmusi finansiālu atbalstu no TRK vispārējā dienesta. Francija iesniedz MPTRK revidenta slēdzienu, kas apstiprina izskatīto grāmatvedības pozīciju ticamību. Dokumentācijā nav informācijas, kas liecinātu par pretējo. Pamatojoties uz to, šķiet, ka minētie pakalpojumi tika apmaksāti pēc to reālajām izmaksām. |
| --- | --- |

(268)

Francija norāda, ka finanšu plūsma par kopsummu EUR [...]* miljoni laikā no 2001. līdz 2010. gadam bija nevis subsīdija, ko saņēma MPTRK, bet gan maksājumi, kurus lidosta maksāja TRK vispārējam dienestam par pakalpojumiem, par kuriem tika izrakstīti rēķini, pamatojoties uz šā vispārējā dienesta apliecinātajām izmaksām (59). Francija apgalvo, ka lidosta Marseille Provence nekad nav saņēmusi finansiālu atbalstu no TRK vispārējā dienesta. Francija iesniedz MPTRK revidenta slēdzienu, kas apstiprina izskatīto grāmatvedības pozīciju ticamību. Dokumentācijā nav informācijas, kas liecinātu par pretējo. Pamatojoties uz to, šķiet, ka minētie pakalpojumi tika apmaksāti pēc to reālajām izmaksām.

59

Marseille Provence

6.2.2.   IESPĒJAMAIS ATBALSTS, KAS IZRIET NO LIDOSTAS NODOKĻA MEHĀNISMA

| (269) | Saskaņā ar Francijas tiesību aktiem lidostas nodokļa sistēmas mērķis ir finansēt valsts funkciju izpildi, piemēram, drošības dienestus, ugunsdzēsību, glābšanu un drošumu (reģistrētās bagāžas pārbaudi un pārmeklēšanu, vispārējo piekļuves kontroli, pasažieru un rokas bagāžas pārbaudi un pārmeklēšanu), kā arī automatizētās robežkontroles. |
| --- | --- |

(269)

Saskaņā ar Francijas tiesību aktiem lidostas nodokļa sistēmas mērķis ir finansēt valsts funkciju izpildi, piemēram, drošības dienestus, ugunsdzēsību, glābšanu un drošumu (reģistrētās bagāžas pārbaudi un pārmeklēšanu, vispārējo piekļuves kontroli, pasažieru un rokas bagāžas pārbaudi un pārmeklēšanu), kā arī automatizētās robežkontroles.

| (270) | Komisijai jāpārbauda, vai šis pārdales mehānisms nevar izraisīt pārmērīgu kompensēšanu, kas pielīdzināma atbalstam, jo īpaši tādēļ, ka šis mehānisms ir atkarīgs no pasažieru skaita. |
| --- | --- |

(270)

Komisijai jāpārbauda, vai šis pārdales mehānisms nevar izraisīt pārmērīgu kompensēšanu, kas pielīdzināma atbalstam, jo īpaši tādēļ, ka šis mehānisms ir atkarīgs no pasažieru skaita.

| (271) | Tomēr sistēma, kas izveidota ar Vispārīgā nodokļu kodeksa 1609-4. pantu, kā arī ar 2009. gada 30. decembra starpministriju rīkojumu par kārtību, kādā lidlauku apsaimniekotāji iesniedz deklarācijas lidostas nodokļa pasažieru tarifa noteikšanai, kas grozīta 2012. gadā, paredz novērst jebkādu pārmērīgu kompensēšanu, vienlaikus kombinējot gan aprēķinu sistēmu, kuras pamatā ir radītās izmaksas, gan iespējamās korekcijas a posteriori. |
| --- | --- |

(271)

Tomēr sistēma, kas izveidota ar Vispārīgā nodokļu kodeksa 1609-4. pantu, kā arī ar 2009. gada 30. decembra starpministriju rīkojumu par kārtību, kādā lidlauku apsaimniekotāji iesniedz deklarācijas lidostas nodokļa pasažieru tarifa noteikšanai, kas grozīta 2012. gadā, paredz novērst jebkādu pārmērīgu kompensēšanu, vienlaikus kombinējot gan aprēķinu sistēmu, kuras pamatā ir radītās izmaksas, gan iespējamās korekcijas a posteriori.

a posteriori

| (272) | Tādēļ lidostas nodokļa aprēķināšana notiek šādi – lidosta avansā sedz izmaksas, kas saistītas ar tādiem uzdevumiem, kuri definēti spēkā esošajos tiesību aktos, pēc tam nosūta šo izmaksu deklarāciju, kā arī datus par radīto satiksmi, DGAC vietējai direkcijai, lai tā varētu veikt pārbaudi un apliecināšanu attiecībā uz spēkā esošajiem tiesību aktiem. Tad DGAC centrālā administrācija veic otrreizēju pārbaudi, ņemot vērā arī iepriekšējos gadus. Pēc tam maksas tiek noteiktas ar starpministriju rīkojumu katrai lidostai atsevišķi, atkarībā no izmaksām, kas katrā no tām rodas, pildot tām uzticētās valsts funkcijas. |
| --- | --- |

(272)

Tādēļ lidostas nodokļa aprēķināšana notiek šādi – lidosta avansā sedz izmaksas, kas saistītas ar tādiem uzdevumiem, kuri definēti spēkā esošajos tiesību aktos, pēc tam nosūta šo izmaksu deklarāciju, kā arī datus par radīto satiksmi, DGAC vietējai direkcijai, lai tā varētu veikt pārbaudi un apliecināšanu attiecībā uz spēkā esošajiem tiesību aktiem. Tad DGAC centrālā administrācija veic otrreizēju pārbaudi, ņemot vērā arī iepriekšējos gadus. Pēc tam maksas tiek noteiktas ar starpministriju rīkojumu katrai lidostai atsevišķi, atkarībā no izmaksām, kas katrā no tām rodas, pildot tām uzticētās valsts funkcijas.

DGAC

DGAC

| (273) | Turklāt nodokļa aprēķinu pamatā ir arī šo izmaksu un satiksmes daudzgadu prognozes, kā arī korekcijas mehānismi pa gadiem; pēc tam pārbaudes a posteriori ļauj koriģēt iespējamās pārmērīgās kompensācijas. |
| --- | --- |

(273)

Turklāt nodokļa aprēķinu pamatā ir arī šo izmaksu un satiksmes daudzgadu prognozes, kā arī korekcijas mehānismi pa gadiem; pēc tam pārbaudes a posteriori ļauj koriģēt iespējamās pārmērīgās kompensācijas.

a posteriori

| (274) | No tā izriet, ka gadījumā, ja šā nodokļa ieņēmumi tiek faktiski izlietoti valsts funkciju apmaksāšanai un lidostas Marseille Provence saņemtā summa nepārsniedz izmaksas, ko tā apliecina saistībā ar minēto uzdevumu izpildi, tā nevar būt selektīva priekšrocība, ko iegūst lidosta. Lidostas nodoklis, ko izmaksā MPTRK, tādējādi nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(274)

No tā izriet, ka gadījumā, ja šā nodokļa ieņēmumi tiek faktiski izlietoti valsts funkciju apmaksāšanai un lidostas Marseille Provence saņemtā summa nepārsniedz izmaksas, ko tā apliecina saistībā ar minēto uzdevumu izpildi, tā nevar būt selektīva priekšrocība, ko iegūst lidosta. Lidostas nodoklis, ko izmaksā MPTRK, tādējādi nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

Marseille Provence

6.3.   IEGULDĪJUMU ATBALSTA SADERĪBA AR KOPĒJO TIRGU

IEGULDĪJUMU ATBALSTA SADERĪBA AR KOPĒJO TIRGU

| (275) | Komisija izvērtēja, vai šis atbalsts būtu uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu. LESD 107. panta 3. punktā ir paredzēti izņēmumi no vispārīgā atbalstu aizlieguma, kas paredzēts tā paša panta 1. punktā. Tādēļ, pamatojoties uz 2005. gada vadlīnijām, atbalsts lidostām var tikt atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstoši 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(275)

Komisija izvērtēja, vai šis atbalsts būtu uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu. LESD 107. panta 3. punktā ir paredzēti izņēmumi no vispārīgā atbalstu aizlieguma, kas paredzēts tā paša panta 1. punktā. Tādēļ, pamatojoties uz 2005. gada vadlīnijām, atbalsts lidostām var tikt atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstoši 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

| (276) | Saskaņā ar 2005. gada vadlīniju 61. punktu (60) atbalstu lidostu infrastruktūru finansēšanai var atzīt par saderīgu, jo īpaši saskaņā ar 107. panta 3. punkta a), b) vai c) apakšpunktu un 93. panta 2. punktu, ja:






  i) | infrastruktūras būvniecība un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktam sabiedrības interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u. c.); |
| --- | --- | --- |

(276)

Saskaņā ar 2005. gada vadlīniju 61. punktu (60) atbalstu lidostu infrastruktūru finansēšanai var atzīt par saderīgu, jo īpaši saskaņā ar 107. panta 3. punkta a), b) vai c) apakšpunktu un 93. panta 2. punktu, ja:

60

i)

infrastruktūras būvniecība un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktam sabiedrības interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u. c.);

| ii) | infrastruktūra ir nepieciešama un proporcionāla noteiktajam mērķim; |
| --- | --- |

ii)

infrastruktūra ir nepieciešama un proporcionāla noteiktajam mērķim;

| iii) | prognozes par infrastruktūras vidēja termiņa izmantošanu ir apmierinošas, jo īpaši, ņemot vērā esošās infrastruktūras izmantošanu; |
| --- | --- |

iii)

prognozes par infrastruktūras vidēja termiņa izmantošanu ir apmierinošas, jo īpaši, ņemot vērā esošās infrastruktūras izmantošanu;

| iv) | infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem; |
| --- | --- |

iv)

infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem;

| v) | ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā ar kopīgajām interesēm. |
| --- | --- |

v)

ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā ar kopīgajām interesēm.

Papildus atbilstībai šiem kritērijiem, jānosaka arī atbalsta nepieciešamība (61). Atbalsta summai jāaprobežojas ar izvirzītā mērķa sasniegšanai nepieciešamo.

61

6.3.1.   TERMINĀĻA MP2 FINANSĒŠANAS IEGULDĪJUMU ATBALSTA SADERĪBA

i)   Infrastruktūras būvniecība un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktam sabiedrības interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u. c.)

| (277) | Saskaņā ar specifikāciju, ko piemēro lidlauka Marseille Provence koncesijai, infrastruktūras būvniecība ir koncesionāra pienākums un atbildība. Ja lidostas ekspluatants pieņem lēmumu un sedz ieguldījumu izmaksas, tas ir ieguldījumu atbalsts, ko saņēmis šis ekspluatants. |
| --- | --- |

(277)

Saskaņā ar specifikāciju, ko piemēro lidlauka Marseille Provence koncesijai, infrastruktūras būvniecība ir koncesionāra pienākums un atbildība. Ja lidostas ekspluatants pieņem lēmumu un sedz ieguldījumu izmaksas, tas ir ieguldījumu atbalsts, ko saņēmis šis ekspluatants.

Marseille Provence

| (278) | Kā apgalvo Francija, lidosta Marseille Provence gatavojās risināt vairāk vai mazāk īslaicīgas pārslodzes problēmas. 2004. gada novembrī izstrādātais uzņēmējdarbības plāns paredzēja, ka, ja nebūs jaunu risinājumu, lidostas Marseille Provence piesātinājums ir paredzams, tuvojoties 2007. gadam, attiecībā uz reģistrācijas vietu un, tuvojoties 2016. gadam, attiecībā uz iekāpšanas zonu. Tādēļ pirmais uzdevums bija īsā laikā atrisināt lidostas pārslodzes jautājumu, ņemot vērā gaidāmo gaisa satiksmes palielinājumu. |
| --- | --- |

(278)

Kā apgalvo Francija, lidosta Marseille Provence gatavojās risināt vairāk vai mazāk īslaicīgas pārslodzes problēmas. 2004. gada novembrī izstrādātais uzņēmējdarbības plāns paredzēja, ka, ja nebūs jaunu risinājumu, lidostas Marseille Provence piesātinājums ir paredzams, tuvojoties 2007. gadam, attiecībā uz reģistrācijas vietu un, tuvojoties 2016. gadam, attiecībā uz iekāpšanas zonu. Tādēļ pirmais uzdevums bija īsā laikā atrisināt lidostas pārslodzes jautājumu, ņemot vērā gaidāmo gaisa satiksmes palielinājumu.

Marseille Provence

Marseille Provence

| (279) | Otrs uzdevums bija veicināt reģiona ekonomikas izaugsmi, pilnvērtīgāk izmantojot lidostu un intensificējot gaisa satiksmi. Tādēļ papildu pakalpojuma izstrāde šajā jomā, piedāvājot to lidostā Marseille Provence saskaņā ar lidostas stratēģiju, kas paredzēja apzināt zemo cenu aviosabiedrības, kuras varētu sākt darboties šajā lidostā, tika uzskatīta par pamatu lidostas darbības attīstībai. No vienas puses, termināļa mp2 būvniecība bija neizbēgama, lai varētu piedāvāt diferencētus pakalpojumus zemo cenu aviosabiedrībām, kas vēl nedarbojās šajā reģionā; minētais terminālis tika īpaši projektēts, lai būtu pēc iespējas labāk piemērots jaunajai lidostas darbības jomai. Tādēļ terminālis mp2 atbilda to klientu atšķirīgajām vajadzībām, kuri bija gatavi pieņemt vienkāršotu apkalpošanas līmeni, lai samazinātu izmaksas. Aviosabiedrības, kas vēlējās piedāvāt šādus vienkāršotus pakalpojumus, nevarēja darboties terminālī mp1, kurā lidostas maksas tarifi par tā izmantošanu bija ievērojami augstāki, atbilstoši augstākai tā infrastruktūras kvalitātei un augstākam izmaksu līmenim. Šis tarifu līmenis būtu noteikti jāatspoguļo aviobiļešu cenās. Pieprasījums pēc šāda veida vienkāršotiem pakalpojumiem būtībā ir jutīgs pret jebkuru izmaksu pieaugumu. No otras puses, ekspluatācijas apstākļi terminālī mp1 nebija piemēroti ātrai pasažieru iekāpšanai un izkāpšanai. |
| --- | --- |

(279)

Otrs uzdevums bija veicināt reģiona ekonomikas izaugsmi, pilnvērtīgāk izmantojot lidostu un intensificējot gaisa satiksmi. Tādēļ papildu pakalpojuma izstrāde šajā jomā, piedāvājot to lidostā Marseille Provence saskaņā ar lidostas stratēģiju, kas paredzēja apzināt zemo cenu aviosabiedrības, kuras varētu sākt darboties šajā lidostā, tika uzskatīta par pamatu lidostas darbības attīstībai. No vienas puses, termināļa mp2 būvniecība bija neizbēgama, lai varētu piedāvāt diferencētus pakalpojumus zemo cenu aviosabiedrībām, kas vēl nedarbojās šajā reģionā; minētais terminālis tika īpaši projektēts, lai būtu pēc iespējas labāk piemērots jaunajai lidostas darbības jomai. Tādēļ terminālis mp2 atbilda to klientu atšķirīgajām vajadzībām, kuri bija gatavi pieņemt vienkāršotu apkalpošanas līmeni, lai samazinātu izmaksas. Aviosabiedrības, kas vēlējās piedāvāt šādus vienkāršotus pakalpojumus, nevarēja darboties terminālī mp1, kurā lidostas maksas tarifi par tā izmantošanu bija ievērojami augstāki, atbilstoši augstākai tā infrastruktūras kvalitātei un augstākam izmaksu līmenim. Šis tarifu līmenis būtu noteikti jāatspoguļo aviobiļešu cenās. Pieprasījums pēc šāda veida vienkāršotiem pakalpojumiem būtībā ir jutīgs pret jebkuru izmaksu pieaugumu. No otras puses, ekspluatācijas apstākļi terminālī mp1 nebija piemēroti ātrai pasažieru iekāpšanai un izkāpšanai.

Marseille Provence

| (280) | Francija apgalvo, ka šā projekta īstenošanai bija būtiski jāiespaido reģiona ekonomiskā un sociālā izaugsme un jo īpaši jāatdzīvina nodarbinātība, lai gan satiksmes samazināšanās terminālī mp1 izraisīja darba vietu likvidāciju. |
| --- | --- |

(280)

Francija apgalvo, ka šā projekta īstenošanai bija būtiski jāiespaido reģiona ekonomiskā un sociālā izaugsme un jo īpaši jāatdzīvina nodarbinātība, lai gan satiksmes samazināšanās terminālī mp1 izraisīja darba vietu likvidāciju.

| (281) | Līdz ar to termināļa mp2 būvniecība atbilst 2007. gada rīcības plānam, palielinot lidostu jaudu, efektivitāti un drošumu Eiropā (62), un šis plāns attiecībā uz lidostām konstatē, ka, “ņemot vērā sagaidāmo attīstību transporta jomā, Eiropa saskarsies ar faktu, ka plaisa starp jaudu un pieprasījumu kļūst aizvien lielāka”, un secina, ka “lidostu jaudas krīze ir apdraudējums visu gaisa pārvadājumu piegādes ķēžu dalībnieku drošībai, efektivitātei un konkurētspējai” (63). Kā paredz minētais rīcības plāns, ne tikai efektīvāk jāizmanto esošās infrastruktūras, bet arī “jāatbalsta jaunu infrastruktūru izveide”; Komisija uzsver reģionālo lidostu nozīmi jaudas iztrūkuma pārvarēšanā. |
| --- | --- |

(281)

Līdz ar to termināļa mp2 būvniecība atbilst 2007. gada rīcības plānam, palielinot lidostu jaudu, efektivitāti un drošumu Eiropā (62), un šis plāns attiecībā uz lidostām konstatē, ka, “ņemot vērā sagaidāmo attīstību transporta jomā, Eiropa saskarsies ar faktu, ka plaisa starp jaudu un pieprasījumu kļūst aizvien lielāka”, un secina, ka “lidostu jaudas krīze ir apdraudējums visu gaisa pārvadājumu piegādes ķēžu dalībnieku drošībai, efektivitātei un konkurētspējai” (63). Kā paredz minētais rīcības plāns, ne tikai efektīvāk jāizmanto esošās infrastruktūras, bet arī “jāatbalsta jaunu infrastruktūru izveide”; Komisija uzsver reģionālo lidostu nozīmi jaudas iztrūkuma pārvarēšanā.

62

63

| (282) | Ņemot vērā iepriekš teikto, jākonstatē, ka termināļa mp2 būvniecība un ekspluatācija atbilda skaidri noteiktiem sabiedrības interešu mērķiem, jo šajā gadījumā tika izpildīts saderības kritērijs. |
| --- | --- |

(282)

Ņemot vērā iepriekš teikto, jākonstatē, ka termināļa mp2 būvniecība un ekspluatācija atbilda skaidri noteiktiem sabiedrības interešu mērķiem, jo šajā gadījumā tika izpildīts saderības kritērijs.

ii)   Infrastruktūra ir vajadzīga un proporcionāla noteiktajam mērķim

| (283) | Ņemot vērā satiksmes prognozes, lidostas apsaimniekotājs paredzēja divus platformas iekārtošanas scenārijus, lai risinātu apzinātās pārslodzes problēmas reģistrācijas vietās un iekāpšanas zonās. Uzņēmējdarbības plāni, kas sagatavoti 2004. gada novembrī un atjaunināti 2005. gada septembrī un 2006. gada maijā, apliecina, ka scenārijs ar jauna zemo cenu termināļa būvi nodrošina vislabākās rentabilitātes izredzes. Turklāt 2005. gada septembra uzņēmējdarbības plāns, kas atjaunināts 2006. gada maijā, ņemot vērā Ģenerālpadomes piešķirto atbalstu, lika izdarīt secinājumu, ka termināļa mp2 izveides projekts nodrošina augstāku rentabilitāti nekā alternatīvais projekts, kas paredzēja iekārtot platformu, balstoties uz pieņēmumiem par satiksmi (64). Tādējādi termināļa mp2 būvniecība bija vispiemērotākā iespēja, lai sasniegtu mērķi atrisināt problēmas, ko radīja lidostas pārslodze, vienlaikus attīstot satiksmi uz platformas Marseille Provence. |
| --- | --- |

(283)

Ņemot vērā satiksmes prognozes, lidostas apsaimniekotājs paredzēja divus platformas iekārtošanas scenārijus, lai risinātu apzinātās pārslodzes problēmas reģistrācijas vietās un iekāpšanas zonās. Uzņēmējdarbības plāni, kas sagatavoti 2004. gada novembrī un atjaunināti 2005. gada septembrī un 2006. gada maijā, apliecina, ka scenārijs ar jauna zemo cenu termināļa būvi nodrošina vislabākās rentabilitātes izredzes. Turklāt 2005. gada septembra uzņēmējdarbības plāns, kas atjaunināts 2006. gada maijā, ņemot vērā Ģenerālpadomes piešķirto atbalstu, lika izdarīt secinājumu, ka termināļa mp2 izveides projekts nodrošina augstāku rentabilitāti nekā alternatīvais projekts, kas paredzēja iekārtot platformu, balstoties uz pieņēmumiem par satiksmi (64). Tādējādi termināļa mp2 būvniecība bija vispiemērotākā iespēja, lai sasniegtu mērķi atrisināt problēmas, ko radīja lidostas pārslodze, vienlaikus attīstot satiksmi uz platformas Marseille Provence.

64

Marseille Provence

| (284) | Turklāt termināļa mp2 būvniecība tika veikta, pārbūvējot bijušo kravas termināli, kas netika izmantots, tādējādi optimizējot arī esošo infrastruktūru. |
| --- | --- |

(284)

Turklāt termināļa mp2 būvniecība tika veikta, pārbūvējot bijušo kravas termināli, kas netika izmantots, tādējādi optimizējot arī esošo infrastruktūru.

| (285) | Visbeidzot, terminālis mp2 tika īpaši projektēts, lai piedāvātu zemo cenu aviosabiedrībām apkalpošanas līmeni, kas atbilst to komerciālajam modelim, bet terminālis mp1 nebija piemērots šāda veida satiksmes uzņemšanai, jo īpaši tādēļ, ka trūka savienojuma ar stāvvietu un izbīdāmo tiltu sagatavošanas laiks neļāva nodrošināt rotācijas termiņus, kas būtu mazāki par 30 minūtēm, bet tas zemo cenu aviosabiedrībām ir svarīgs saimnieciskā modeļa elements. Savukārt, terminālis mp2 tika projektēts tā, lai pasažieri varētu kājām doties no iekāpšanas zāles uz lidmašīnu stāvēšanas zonu. Tādējādi termināļa mp2 iekārtu konstrukcija ļāva nodrošināt šā projekta īpašu piemērotību zemo cenu aviosabiedrību satiksmes uzņemšanai, un tas bija svarīgs elements stratēģijā, kas paredzēja palielināt satiksmi uz platformas Marseille Provence un attīstīt saimnieciskās darbības un nodarbinātību reģionā, ar kuru tā bija tieši vai netieši saistīta. |
| --- | --- |

(285)

Visbeidzot, terminālis mp2 tika īpaši projektēts, lai piedāvātu zemo cenu aviosabiedrībām apkalpošanas līmeni, kas atbilst to komerciālajam modelim, bet terminālis mp1 nebija piemērots šāda veida satiksmes uzņemšanai, jo īpaši tādēļ, ka trūka savienojuma ar stāvvietu un izbīdāmo tiltu sagatavošanas laiks neļāva nodrošināt rotācijas termiņus, kas būtu mazāki par 30 minūtēm, bet tas zemo cenu aviosabiedrībām ir svarīgs saimnieciskā modeļa elements. Savukārt, terminālis mp2 tika projektēts tā, lai pasažieri varētu kājām doties no iekāpšanas zāles uz lidmašīnu stāvēšanas zonu. Tādējādi termināļa mp2 iekārtu konstrukcija ļāva nodrošināt šā projekta īpašu piemērotību zemo cenu aviosabiedrību satiksmes uzņemšanai, un tas bija svarīgs elements stratēģijā, kas paredzēja palielināt satiksmi uz platformas Marseille Provence un attīstīt saimnieciskās darbības un nodarbinātību reģionā, ar kuru tā bija tieši vai netieši saistīta.

Marseille Provence

| (286) | Otra iespēja, kā novērst lidotas pārslodzi, bija paplašināt esošo termināli mp1. Ņemot vērā šā projekta raksturu, izmaksas tika maksimāli ierobežotas. Termināļa mp2 būvniecība tika izvēlēta kā lētākā iespēja, kas spēja arī vairāk palielināt satiksmes intensitāti. |
| --- | --- |

(286)

Otra iespēja, kā novērst lidotas pārslodzi, bija paplašināt esošo termināli mp1. Ņemot vērā šā projekta raksturu, izmaksas tika maksimāli ierobežotas. Termināļa mp2 būvniecība tika izvēlēta kā lētākā iespēja, kas spēja arī vairāk palielināt satiksmes intensitāti.

| (287) | Pamatojoties uz šiem iemesliem, nobeigumā var konstatēt, ka konkrētā infrastruktūra ir vajadzīga un samērīga ar noteikto mērķi. |
| --- | --- |

(287)

Pamatojoties uz šiem iemesliem, nobeigumā var konstatēt, ka konkrētā infrastruktūra ir vajadzīga un samērīga ar noteikto mērķi.

iii)   Infrastruktūra nodrošina apmierinošas prognozes par izmantošanu vidējā termiņā, jo īpaši attiecībā uz esošās infrastruktūras izmantošanu

| (288) | 2004. gada novembra uzņēmējdarbības plāns aplēsa zemo cenu termināļa iekāpšanas un reģistrācijas zāļu jaudu kā atbilstošu 3,8 miljoniem pasažieru un noteica zemo cenu satiksmes prognozes 2005.–2021. gadam. Šīs prognozes liecināja, ka termināļa mp2 jauda jāizmanto vairāk nekā 50 % apmērā, sākot no 2012. gada, un vairāk nekā 89 % apmērā, tuvojoties 2021. gadam. Satiksmes aplēses, uz kurām balstījās šis uzņēmējdarbības plāns, apstiprināja dati par satiksmi terminālī mp2 no 2006. līdz 2010. gadam.

  8. tabula









  Gads | Prognozētā satiksme (PAX) | Īstenotā satiksme | Jaudas izmantojuma pakāpe – prognoze (*3) (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 250 000 | 107 418  (*2) | 6,58 |
| 2007 | 900 000 | 934 481 | 23,68 |
| 2008 | 1 200 000 | 1 059 663 | 31,58 |
| 2009 | 1 450 000 | 1 670 240 | 38,16 |
| 2010 | 1 650 000 | 1 730 000 | 43,42 |
| 2011 | 1 850 000 | 1 372 164 | 48,68 |
| 2012 | 2 050 000 | 1 811 616 | 53,94 |

(288)

2004. gada novembra uzņēmējdarbības plāns aplēsa zemo cenu termināļa iekāpšanas un reģistrācijas zāļu jaudu kā atbilstošu 3,8 miljoniem pasažieru un noteica zemo cenu satiksmes prognozes 2005.–2021. gadam. Šīs prognozes liecināja, ka termināļa mp2 jauda jāizmanto vairāk nekā 50 % apmērā, sākot no 2012. gada, un vairāk nekā 89 % apmērā, tuvojoties 2021. gadam. Satiksmes aplēses, uz kurām balstījās šis uzņēmējdarbības plāns, apstiprināja dati par satiksmi terminālī mp2 no 2006. līdz 2010. gadam.

8. tabula

8. tabula

Gads

Prognozētā satiksme (PAX)

PAX

Īstenotā satiksme

Jaudas izmantojuma pakāpe – prognoze (*3) (%)

*3

2006

250 000

107 418  (*2)

*2

6,58

2007

900 000

934 481

23,68

2008

1 200 000

1 059 663

31,58

2009

1 450 000

1 670 240

38,16

2010

1 650 000

1 730 000

43,42

2011

1 850 000

1 372 164

48,68

2012

2 050 000

1 811 616

53,94

| (289) | Turklāt, tā kā terminālis mp1 un terminālis mp2 piedāvāja atšķirīgus pakalpojumus, termināļa mp2 izmantošanas perspektīvu novērtējumu nedrīkst pamatot ar satiksmes izmaiņām, kas konstatētas galvenajā terminālī. Jebkurā gadījumā dati par satiksmi laikā no 2006. līdz 2010. gadam apliecina, ka termināļa mp1 jaudu izmantošanas pakāpe pēc otra termināļa atvēršanas saglabājās stabila.

  9. tabula








  Gads | Īstenotā satiksme | Jaudas izmantojuma pakāpe – īstenojums (*4) (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 6 008 466 | 69,86 |
| 2007 | 6 028 292 | 70,09 |
| 2008 | 5 907 174 | 68,68 |
| 2009 | 5 619 879 | 65,34 |
| 2010 | 5 799 435 | 67,43 |
| 2011 | 5 990 703 | 69,65 |
| 2012 | 6 483 863 | 75,39 |

(289)

Turklāt, tā kā terminālis mp1 un terminālis mp2 piedāvāja atšķirīgus pakalpojumus, termināļa mp2 izmantošanas perspektīvu novērtējumu nedrīkst pamatot ar satiksmes izmaiņām, kas konstatētas galvenajā terminālī. Jebkurā gadījumā dati par satiksmi laikā no 2006. līdz 2010. gadam apliecina, ka termināļa mp1 jaudu izmantošanas pakāpe pēc otra termināļa atvēršanas saglabājās stabila.

9. tabula

9. tabula

Gads

Īstenotā satiksme

Jaudas izmantojuma pakāpe – īstenojums (*4) (%)

*4

2006

6 008 466

69,86

2007

6 028 292

70,09

2008

5 907 174

68,68

2009

5 619 879

65,34

2010

5 799 435

67,43

2011

5 990 703

69,65

2012

6 483 863

75,39

| (290) | Līdz ar to jaunā infrastruktūra piedāvāja labas perspektīvas izmantošanai vidējā termiņā, jo īpaši attiecībā uz esošo infrastruktūru izmantošanu. |
| --- | --- |

(290)

Līdz ar to jaunā infrastruktūra piedāvāja labas perspektīvas izmantošanai vidējā termiņā, jo īpaši attiecībā uz esošo infrastruktūru izmantošanu.

iv)   Infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem

| (291) | Saskaņā ar informāciju, ko iesniedza Francija, un jo īpaši termināļa mp2 izmantošanas noteikumiem, uz kuriem Komisija jau atsaucās sākšanas lēmumā, jaunā infrastruktūra tika nodota visu potenciālo lietotāju (gaisa pārvadājumu uzņēmumu) rīcībā vienlīdzīgi un bez diskriminācijas. |
| --- | --- |

(291)

Saskaņā ar informāciju, ko iesniedza Francija, un jo īpaši termināļa mp2 izmantošanas noteikumiem, uz kuriem Komisija jau atsaucās sākšanas lēmumā, jaunā infrastruktūra tika nodota visu potenciālo lietotāju (gaisa pārvadājumu uzņēmumu) rīcībā vienlīdzīgi un bez diskriminācijas.

v)   Ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā ar Kopienas interesēm

| (292) | Atbalsta intensitāte nepārsniedz 50 % no attiecināmām izmaksām. Lai gan lidosta Marseille Provence ir vienīgā B kategorijas lidosta šajā apkalpošanas zonā, terminālī mp2 noteiktais tarifs atbilst savienojumiem no viena punkta uz otru, kuri mazajās reģionālajās lidostās var arī mainīties. Aviņonas lidosta atrodas aptuveni 75 km un 45 minūšu brauciena attālumā, un Nīmas Garonas lidosta atrodas aptuveni 100 km un 60 minūšu brauciena attālumā. Tulonas lidosta atrodas 113 km attālumā no lidostas Marseille Provence, tādēļ arī var ietilpt tajā pašā apkalpošanas zonā. |
| --- | --- |

(292)

Atbalsta intensitāte nepārsniedz 50 % no attiecināmām izmaksām. Lai gan lidosta Marseille Provence ir vienīgā B kategorijas lidosta šajā apkalpošanas zonā, terminālī mp2 noteiktais tarifs atbilst savienojumiem no viena punkta uz otru, kuri mazajās reģionālajās lidostās var arī mainīties. Aviņonas lidosta atrodas aptuveni 75 km un 45 minūšu brauciena attālumā, un Nīmas Garonas lidosta atrodas aptuveni 100 km un 60 minūšu brauciena attālumā. Tulonas lidosta atrodas 113 km attālumā no lidostas Marseille Provence, tādēļ arī var ietilpt tajā pašā apkalpošanas zonā.

Marseille Provence

Marseille Provence

| (293) | Tādējādi, no pieejamās informācijas neizriet, ka termināļa mp2 atvēršana varētu ierobežot šo lidostu attīstību vai ietekmēt tirdzniecības attīstību pretēji kopīgajām interesēm. |
| --- | --- |

(293)

Tādējādi, no pieejamās informācijas neizriet, ka termināļa mp2 atvēršana varētu ierobežot šo lidostu attīstību vai ietekmēt tirdzniecības attīstību pretēji kopīgajām interesēm.

vi)   Atbalsta nepieciešamība

| (294) | Saskaņā ar uzņēmējdarbības plānu prognozēm šā termināļa būvniecība bez atbalsta nebūtu rentabla. Tādēļ atbalsts bija nepieciešams brīdī, kad tika pieņemts ieguldīšanas lēmums, jo privāts ieguldītājs nebūtu būvējis termināli bez valsts atbalsta. Turklāt, ņemot vērā šā atbalsta ierobežoto lielumu, Komisija uzskata, ka tas nebija nesamērīgs. |
| --- | --- |

(294)

Saskaņā ar uzņēmējdarbības plānu prognozēm šā termināļa būvniecība bez atbalsta nebūtu rentabla. Tādēļ atbalsts bija nepieciešams brīdī, kad tika pieņemts ieguldīšanas lēmums, jo privāts ieguldītājs nebūtu būvējis termināli bez valsts atbalsta. Turklāt, ņemot vērā šā atbalsta ierobežoto lielumu, Komisija uzskata, ka tas nebija nesamērīgs.

6.3.2.   ERAF SUBSĪDIJAS GAISA KRAVAS PĀRVADĀJUMU ATTĪSTĪBAI SADERĪBA

i)   Infrastruktūras būvēšana un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktam sabiedrības interešu mērķim (65)

65

| (295) | Piešķirtā subsīdija atbilst mērķim attīstīt kravas pārvadājumus lidostā Marseille Provence un tādējādi sekmēt saimniecisko darbību, kas rada darba vietas teritorijā, kurā bezdarba līmenis būtiski pārsniedz valstī vidējo līmeni. |
| --- | --- |

(295)

Piešķirtā subsīdija atbilst mērķim attīstīt kravas pārvadājumus lidostā Marseille Provence un tādējādi sekmēt saimniecisko darbību, kas rada darba vietas teritorijā, kurā bezdarba līmenis būtiski pārsniedz valstī vidējo līmeni.

Marseille Provence

| (296) | ERAF piešķirtais atbalsts ir iekļauts struktūrfondu programmēšanas dokumentā “2. mērķis” laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam attiecībā uz reģioniem ar strukturālām problēmām, kuros jāatbalsta ekonomikas un sociālā pārveide (66). |
| --- | --- |

(296)

ERAF piešķirtais atbalsts ir iekļauts struktūrfondu programmēšanas dokumentā “2. mērķis” laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam attiecībā uz reģioniem ar strukturālām problēmām, kuros jāatbalsta ekonomikas un sociālā pārveide (66).

66

| (297) | Subsīdija, ko ERAF piešķīra kravas pārvadājumu attīstībai lidostā Marseille Provence, tādēļ atbilst skaidri noteiktam sabiedrības interešu mērķim. |
| --- | --- |

(297)

Subsīdija, ko ERAF piešķīra kravas pārvadājumu attīstībai lidostā Marseille Provence, tādēļ atbilst skaidri noteiktam sabiedrības interešu mērķim.

Marseille Provence

ii)   Infrastruktūra ir vajadzīga un proporcionāla noteiktajam mērķim

| (298) | No pieejamās informācijas izriet, ka pārvadāto kravu tonnāža lidostā Marseille Provence 1997. gadā un pēc tam arī 2008. gadā būtiski samazinājās. Tādēļ tika paredzēts atbalsts kravas pārvadājumu darbības saglabāšanai, lai optimizētu esošās infrastruktūras, jo īpaši skrejceļu un zemes platības ap skrejceļu, kurās ir plašas iespējas novietot kravas pa nakti. |
| --- | --- |

(298)

No pieejamās informācijas izriet, ka pārvadāto kravu tonnāža lidostā Marseille Provence 1997. gadā un pēc tam arī 2008. gadā būtiski samazinājās. Tādēļ tika paredzēts atbalsts kravas pārvadājumu darbības saglabāšanai, lai optimizētu esošās infrastruktūras, jo īpaši skrejceļu un zemes platības ap skrejceļu, kurās ir plašas iespējas novietot kravas pa nakti.

Marseille Provence

| (299) | Ieviestie uzlabojumi attiecās uz autoceļu plūsmu drošības pastiprināšanu, atbrīvoto kravas termināļu pārbūvi, gaisa kuģu stāvēšanas laukumu izveidi tuvāk pie kravas stacijas, lai samazinātu procesa laiku, un būvlaukumu paplašināšanu, lai paaugstinātu šīs teritorijas pievilcību. |
| --- | --- |

(299)

Ieviestie uzlabojumi attiecās uz autoceļu plūsmu drošības pastiprināšanu, atbrīvoto kravas termināļu pārbūvi, gaisa kuģu stāvēšanas laukumu izveidi tuvāk pie kravas stacijas, lai samazinātu procesa laiku, un būvlaukumu paplašināšanu, lai paaugstinātu šīs teritorijas pievilcību.

| (300) | Lidosta Marseille Provence īstenoja minētos darbus par kopsummu EUR 5 280 000. Saņemtā subsīdija, kuras summa bija EUR 1 520 000 EUR, tādējādi veidoja tikai 28,79 % no šā projekta kopējām finanšu izmaksām. Turklāt 2002. gada 22. augusta vienošanās starp lidostu Marseille Provence un PACA reģiona prefektūru 5. pantā paredzēja, ka Kopienas atbalsta izmaksāšana notiks tikai, iesniedzot apliecinošus dokumentus par darbu izpildes gaitu un ar nosacījumu, ka faktiski tiks izpildīta finansēšanas plānā iekļautā vienošanās par līdzfinansēšanu. |
| --- | --- |

(300)

Lidosta Marseille Provence īstenoja minētos darbus par kopsummu EUR 5 280 000. Saņemtā subsīdija, kuras summa bija EUR 1 520 000 EUR, tādējādi veidoja tikai 28,79 % no šā projekta kopējām finanšu izmaksām. Turklāt 2002. gada 22. augusta vienošanās starp lidostu Marseille Provence un PACA reģiona prefektūru 5. pantā paredzēja, ka Kopienas atbalsta izmaksāšana notiks tikai, iesniedzot apliecinošus dokumentus par darbu izpildes gaitu un ar nosacījumu, ka faktiski tiks izpildīta finansēšanas plānā iekļautā vienošanās par līdzfinansēšanu.

Marseille Provence

Marseille Provence

PACA

| (301) | Jāsecina, ka izveidotā infrastruktūra ir nepieciešama un proporcionāla izvirzītā sabiedrības interešu mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(301)

Jāsecina, ka izveidotā infrastruktūra ir nepieciešama un proporcionāla izvirzītā sabiedrības interešu mērķa sasniegšanai.

iii)   Infrastruktūra nodrošina apmierinošas prognozes par izmantošanu vidējā termiņā, jo īpaši attiecībā uz esošās infrastruktūras izmantošanu

| (302) | Lai gan lidosta Marseille Provence pieredzēja kravas pārvadājumu samazināšanos pēc tam, kad no tās aizgāja Aéropostale (pirmais kravas pārvadājumu klients), un vietas trūkumu kravas telpās “starppilsētu” maršrutā Marseļa–Orlī, tika ieplānota kravas maršruta izveide virzienā uz Magrebu, lai nodrošinātu to vietējo darba vietu saglabāšanu, kas tieši saistītas ar šo darbību, vienlaikus optimizējot pieejamo infrastruktūru. |
| --- | --- |

(302)

Lai gan lidosta Marseille Provence pieredzēja kravas pārvadājumu samazināšanos pēc tam, kad no tās aizgāja Aéropostale (pirmais kravas pārvadājumu klients), un vietas trūkumu kravas telpās “starppilsētu” maršrutā Marseļa–Orlī, tika ieplānota kravas maršruta izveide virzienā uz Magrebu, lai nodrošinātu to vietējo darba vietu saglabāšanu, kas tieši saistītas ar šo darbību, vienlaikus optimizējot pieejamo infrastruktūru.

Marseille Provence

Aéropostale

| (303) | Satiksmes dati liecina, ka pārvadātā tonnāža no 2005. līdz 2010. gadam palielinājās par vairāk nekā 20 %. |
| --- | --- |

(303)

Satiksmes dati liecina, ka pārvadātā tonnāža no 2005. līdz 2010. gadam palielinājās par vairāk nekā 20 %.

| (304) | Tādējādi vidējā laika posmā pastāv labas izmantošanas izredzes saistībā ar jauno infrastruktūru, jo īpaši attiecībā uz esošās infrastruktūras izmantošanu, kas tiks uzlabota plānoto darbu ietvaros. |
| --- | --- |

(304)

Tādējādi vidējā laika posmā pastāv labas izmantošanas izredzes saistībā ar jauno infrastruktūru, jo īpaši attiecībā uz esošās infrastruktūras izmantošanu, kas tiks uzlabota plānoto darbu ietvaros.

iv)   Infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem

| (305) | Kā liecina pieejamā informācija, neviens ekspluatācijas noteikums neierobežo piekļuvi kravas pārvadājumu infrastruktūrai. Kravas zonā darbojas steidzamo sūtījumu pārvadātāji, palīdzības pakalpojumu sniedzēji apstāšanās vietās, kravas pārvadājumu uzņēmumi un autoceļu pārvadātāji. |
| --- | --- |

(305)

Kā liecina pieejamā informācija, neviens ekspluatācijas noteikums neierobežo piekļuvi kravas pārvadājumu infrastruktūrai. Kravas zonā darbojas steidzamo sūtījumu pārvadātāji, palīdzības pakalpojumu sniedzēji apstāšanās vietās, kravas pārvadājumu uzņēmumi un autoceļu pārvadātāji.

| (306) | No tā izriet, ka kravas zonas infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(306)

No tā izriet, ka kravas zonas infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem lietotājiem.

v)   Ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā ar Kopienas interesēm

| (307) | Kravas pārvadājumu darbības attīstības projektam piešķirtais atbalsts aprobežojas ar 28 % no darbu kopsummas. Turklāt šis projekts veicina Eiropas transporta sistēmas attīstību un ekonomikas attīstību. |
| --- | --- |

(307)

Kravas pārvadājumu darbības attīstības projektam piešķirtais atbalsts aprobežojas ar 28 % no darbu kopsummas. Turklāt šis projekts veicina Eiropas transporta sistēmas attīstību un ekonomikas attīstību.

| (308) | Tādējādi var secināt, ka tirdzniecības attīstība netiek ietekmēta tādā mērā, lai kaitētu Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(308)

Tādējādi var secināt, ka tirdzniecības attīstība netiek ietekmēta tādā mērā, lai kaitētu Kopienas interesēm.

vi)   Atbalsta nepieciešamība

| (309) | Lēmums par ieguldīšanu tika pieņemts apstākļos, kad 2000. gadā tika atvērta ātrgaitas dzelzceļa līnija maršrutā Parīze–Marseļa un gaisa satiksme samazinājās pēc 2001. gada 11. septembra. Tāpat arī lidostas Marseille Provence finansiālās iespējas laikā no 2000. līdz 2003. gadam pastāvīgi un būtiski samazinājās. Tādēļ MPTRK bija jāreaģē uz pasažieru un kravas pārvadājumu sarukumu. Dārgi darbi bija paredzēti 2005.–2006. gadā, atjauninot divus skrejceļus. Šādā situācijā, pat ja projekta rentabilitāte netika izslēgta, atdeve no ieguldījumiem būtu vēl negaidītāka, jo īpaši tuvākajā laikā. Tādēļ iespējams, ka bez ERAF subsīdijas lidosta, kuru nomāca pasažieru satiksmes samazināšanās, būtu atlikusi vai pat atcēlusi ieguldījumus kravas pārvadājumu darbībā. |
| --- | --- |

(309)

Lēmums par ieguldīšanu tika pieņemts apstākļos, kad 2000. gadā tika atvērta ātrgaitas dzelzceļa līnija maršrutā Parīze–Marseļa un gaisa satiksme samazinājās pēc 2001. gada 11. septembra. Tāpat arī lidostas Marseille Provence finansiālās iespējas laikā no 2000. līdz 2003. gadam pastāvīgi un būtiski samazinājās. Tādēļ MPTRK bija jāreaģē uz pasažieru un kravas pārvadājumu sarukumu. Dārgi darbi bija paredzēti 2005.–2006. gadā, atjauninot divus skrejceļus. Šādā situācijā, pat ja projekta rentabilitāte netika izslēgta, atdeve no ieguldījumiem būtu vēl negaidītāka, jo īpaši tuvākajā laikā. Tādēļ iespējams, ka bez ERAF subsīdijas lidosta, kuru nomāca pasažieru satiksmes samazināšanās, būtu atlikusi vai pat atcēlusi ieguldījumus kravas pārvadājumu darbībā.

Marseille Provence

| (310) | Ņemot vērā tirgus situāciju atbalsta piešķiršanas brīdī, kurai bija raksturīgas kravas apjomu svārstības lidostā, paaugstināto riska līmeni un neskaidrās rentabilitātes perspektīvas nesen liberalizētajā tirgū, privāts ieguldītājs visticamāk nebūtu ieguldījis kravas pārvadājumu attīstībā Marseļas lidostā. Tādēļ atbalsts bija nepieciešams izvirzītā mērķa sasniegšanai. Turklāt, ņemot vērā atbalsta ierobežoto apjomu, Komisija uzskata, ka šis atbalsts nebija nesamērīgs, salīdzinot ar minētā mērķa sasniegšanu. |
| --- | --- |

(310)

Ņemot vērā tirgus situāciju atbalsta piešķiršanas brīdī, kurai bija raksturīgas kravas apjomu svārstības lidostā, paaugstināto riska līmeni un neskaidrās rentabilitātes perspektīvas nesen liberalizētajā tirgū, privāts ieguldītājs visticamāk nebūtu ieguldījis kravas pārvadājumu attīstībā Marseļas lidostā. Tādēļ atbalsts bija nepieciešams izvirzītā mērķa sasniegšanai. Turklāt, ņemot vērā atbalsta ierobežoto apjomu, Komisija uzskata, ka šis atbalsts nebija nesamērīgs, salīdzinot ar minētā mērķa sasniegšanu.

6.3.3.   ĢENERĀLPADOMES 2002. GADA 27. SEPTEMBRA UN 2003. GADA 26. JŪNIJA SUBSĪDIJU UN PILSĒTAS KOPIENAS MARSEILLE MÉTROPOLE PROVENCE2004. GADA 26. JŪLIJA SUBSĪDIJAS LIDOSTAS PAPLAŠINĀŠANAI, PĀRSTRUKTURĒŠANAI UN ATTĪSTĪŠANAI SADERĪBA

MARSEILLE MÉTROPOLE PROVENCE

i)   Infrastruktūras būvniecība un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktam sabiedrības interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u. c.)

| (311) | 2002. un 2003. gada subsīdijas attiecās uz galvenā skrejceļa un gaisa kuģu stāvvietas plākšņu savienojumu remonta darbiem, pievedceļu ierīkošanu un avārijas izeju izveidi, kam bija jāpalielina kustību skaits noteiktā laika vienībā, kā arī uz esošās infrastruktūras izmantošanas optimizēšanu. No Francijas iesniegtās informācijas izriet, ka jo īpaši abi lidostas skrejceļi laikā no 1980. līdz 2000. gadam nekādi netika pārveidoti, lai gan komerciālo kustību skaits bija pieaudzis no 46 603 līdz 100 047. Tādējādi šā pasākuma mērķis bija novērst tuvākajā laikā gaidāmo pārslodzi lidostas aeronavigācijas platībās. |
| --- | --- |

(311)

2002. un 2003. gada subsīdijas attiecās uz galvenā skrejceļa un gaisa kuģu stāvvietas plākšņu savienojumu remonta darbiem, pievedceļu ierīkošanu un avārijas izeju izveidi, kam bija jāpalielina kustību skaits noteiktā laika vienībā, kā arī uz esošās infrastruktūras izmantošanas optimizēšanu. No Francijas iesniegtās informācijas izriet, ka jo īpaši abi lidostas skrejceļi laikā no 1980. līdz 2000. gadam nekādi netika pārveidoti, lai gan komerciālo kustību skaits bija pieaudzis no 46 603 līdz 100 047. Tādējādi šā pasākuma mērķis bija novērst tuvākajā laikā gaidāmo pārslodzi lidostas aeronavigācijas platībās.

| (312) | 2004. gada subsīdija palīdzēja finansēt 1. zāles jaudas palielināšanu, 1. skrejceļa optimizēšanu un 2. skrejceļa pārbūvi. Šie uzlabojumi tika atzīti par nepieciešamiem, lai lidosta Marseille Provence varētu tikt galā ar būtisku Eiropas satiksmes pieaugumu, ņemot vērā prognozes par pasažieru skaita izmaiņām (67). |
| --- | --- |

(312)

2004. gada subsīdija palīdzēja finansēt 1. zāles jaudas palielināšanu, 1. skrejceļa optimizēšanu un 2. skrejceļa pārbūvi. Šie uzlabojumi tika atzīti par nepieciešamiem, lai lidosta Marseille Provence varētu tikt galā ar būtisku Eiropas satiksmes pieaugumu, ņemot vērā prognozes par pasažieru skaita izmaiņām (67).

Marseille Provence

67

| (313) | Dzelzceļa stacijas izbūve, lai tajā pieturētu ātrgaitas vilcieni, paredzēja uzlabot koordināciju starp dažādiem satiksmes veidiem. |
| --- | --- |

(313)

Dzelzceļa stacijas izbūve, lai tajā pieturētu ātrgaitas vilcieni, paredzēja uzlabot koordināciju starp dažādiem satiksmes veidiem.

| (314) | Līdzīgi kā tika konstatēts attiecībā uz termināļa mp2 būvniecību, Komisija arī šajā jomā secina, ka lidostas paplašināšana, pārstrukturēšana un attīstīšana atbilda sabiedrības interešu mērķiem nodrošināt gaisa satiksmes nepārtrauktību un tās attīstību nākotnē. |
| --- | --- |

(314)

Līdzīgi kā tika konstatēts attiecībā uz termināļa mp2 būvniecību, Komisija arī šajā jomā secina, ka lidostas paplašināšana, pārstrukturēšana un attīstīšana atbilda sabiedrības interešu mērķiem nodrošināt gaisa satiksmes nepārtrauktību un tās attīstību nākotnē.

ii)   Infrastruktūra ir vajadzīga un proporcionāla noteiktajam mērķim

| (315) | Veiktie darbi bija nepieciešami lidostas “skrejceļu jaudas” palielināšanai un saglabāšanai un esošo nepilnību novēršanai, kā arī savienojuma ar ātrgaitas dzelzceļa tīklu optimizēšanai. |
| --- | --- |

(315)

Veiktie darbi bija nepieciešami lidostas “skrejceļu jaudas” palielināšanai un saglabāšanai un esošo nepilnību novēršanai, kā arī savienojuma ar ātrgaitas dzelzceļa tīklu optimizēšanai.

| (316) | Turklāt Ģenerālpadomes subsīdija veidoja 9,5 % no veikto darbu summas un 7 % no sākotnējās aprīkošanas programmas. Pilsētas kopienas Marseille Métropole Provence subsīdija veidoja 6,2 % no veikto darbu summas un 5,6 % no šo darbu provizoriskās programmas summas. |
| --- | --- |

(316)

Turklāt Ģenerālpadomes subsīdija veidoja 9,5 % no veikto darbu summas un 7 % no sākotnējās aprīkošanas programmas. Pilsētas kopienas Marseille Métropole Provence subsīdija veidoja 6,2 % no veikto darbu summas un 5,6 % no šo darbu provizoriskās programmas summas.

Marseille Métropole Provence

| (317) | Jāsecina, ka izveidotā infrastruktūra ir nepieciešama un proporcionāla izvirzītā sabiedrības interešu mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(317)

Jāsecina, ka izveidotā infrastruktūra ir nepieciešama un proporcionāla izvirzītā sabiedrības interešu mērķa sasniegšanai.

iii)   Infrastruktūra nodrošina apmierinošas prognozes par izmantošanu vidējā termiņā, jo īpaši attiecībā uz esošās infrastruktūras izmantošanu

| (318) | Finansētie uzlabojumi tika atzīti par nepieciešamiem papildu satiksmes uzņemšanai. Tādējādi, kā liecina pieejamie dati, lidostā Marseille Provence pārvadāto pasažieru skaits laikā no 2006. līdz 2012. gadam palielinājās par vairāk nekā 25 %. Turklāt skrejceļu jauda pašlaik sasniedz 140 000 kustības gadā. Saskaņā ar prognozēm, kas izklāstītas ziņojumā par Trokšņa iedarbības plānu, kas pievienots pielikumā prefekta 2006. gada 4. augusta rīkojumam, lidostas satiksmes mērķis 2015. gadam tiks sasniegts, nodrošinot 113 909 pārvadājumus, un mērķis 2020. gadam – 122 449 pārvadājumus. Tādējādi skrejceļu un iebraukšanas un izbraukšanas pievedceļu ierīkošana ļauj īstenot satiksmes prognozes par laiku līdz 2020. gadam un infrastruktūrai ir apmierinošas izmantošanas perspektīvas. |
| --- | --- |

(318)

Finansētie uzlabojumi tika atzīti par nepieciešamiem papildu satiksmes uzņemšanai. Tādējādi, kā liecina pieejamie dati, lidostā Marseille Provence pārvadāto pasažieru skaits laikā no 2006. līdz 2012. gadam palielinājās par vairāk nekā 25 %. Turklāt skrejceļu jauda pašlaik sasniedz 140 000 kustības gadā. Saskaņā ar prognozēm, kas izklāstītas ziņojumā par Trokšņa iedarbības plānu, kas pievienots pielikumā prefekta 2006. gada 4. augusta rīkojumam, lidostas satiksmes mērķis 2015. gadam tiks sasniegts, nodrošinot 113 909 pārvadājumus, un mērķis 2020. gadam – 122 449 pārvadājumus. Tādējādi skrejceļu un iebraukšanas un izbraukšanas pievedceļu ierīkošana ļauj īstenot satiksmes prognozes par laiku līdz 2020. gadam un infrastruktūrai ir apmierinošas izmantošanas perspektīvas.

Marseille Provence

iv)   Infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem

| (319) | No pieejamās informācijas izriet, ka infrastruktūra ir pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem vienlīdzīgā un nediskriminējošā veidā. |
| --- | --- |

(319)

No pieejamās informācijas izriet, ka infrastruktūra ir pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem vienlīdzīgā un nediskriminējošā veidā.

v)   Ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā ar Kopienas interesēm

| (320) | Kā norādīts 293. un 308. apsvērumā, satiksmes attīstība lidostā Marseille Provence neietekmēja to lidostu darbību, kas atrodas tajā pašā apkalpošanas zonā, un neietekmē tirdzniecības attīstību tādā mērā, ka tas būtu pretrunā Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(320)

Kā norādīts 293. un 308. apsvērumā, satiksmes attīstība lidostā Marseille Provence neietekmēja to lidostu darbību, kas atrodas tajā pašā apkalpošanas zonā, un neietekmē tirdzniecības attīstību tādā mērā, ka tas būtu pretrunā Kopienas interesēm.

Marseille Provence

vi)   Atbalsta nepieciešamība

| (321) | Lēmums par ieguldīšanu tika pieņemts apstākļos, kad 2000. gadā tika atvērta ātrgaitas dzelzceļa līnija maršrutā Parīze–Marseļa un gaisa satiksme samazinājās pēc 2001. gada 11. septembra. Tāpat arī lidostas Marseille Provence finansiālās iespējas laikā no 2000. līdz 2003. gadam pastāvīgi un būtiski samazinājās. Tādēļ MPTRK bija jāreaģē uz pasažieru un kravas pārvadājumu sarukumu. Šā atbalsta intensitāte aprobežojās ar 13 % (68). Tā kā ieguldījumi aeronavigācijas platībās bija nenovēršami, bez šīs subsīdijas programma būtu jāsamazina par vairāk nekā EUR 3 miljoniem, visticamāk uz 1. zāles iekšējās apdares rēķina, bet tajā darbojas visi ekspluatanti, ir izvietotas aviosabiedrību biļešu kases vai ierīkoti veikali. Tādējādi šie ieguldījumi nodrošināja ārvalstu aviosabiedrību un visu ekspluatantu uzņemšanu un tirdzniecības maksas palielināšanu. |
| --- | --- |

(321)

Lēmums par ieguldīšanu tika pieņemts apstākļos, kad 2000. gadā tika atvērta ātrgaitas dzelzceļa līnija maršrutā Parīze–Marseļa un gaisa satiksme samazinājās pēc 2001. gada 11. septembra. Tāpat arī lidostas Marseille Provence finansiālās iespējas laikā no 2000. līdz 2003. gadam pastāvīgi un būtiski samazinājās. Tādēļ MPTRK bija jāreaģē uz pasažieru un kravas pārvadājumu sarukumu. Šā atbalsta intensitāte aprobežojās ar 13 % (68). Tā kā ieguldījumi aeronavigācijas platībās bija nenovēršami, bez šīs subsīdijas programma būtu jāsamazina par vairāk nekā EUR 3 miljoniem, visticamāk uz 1. zāles iekšējās apdares rēķina, bet tajā darbojas visi ekspluatanti, ir izvietotas aviosabiedrību biļešu kases vai ierīkoti veikali. Tādējādi šie ieguldījumi nodrošināja ārvalstu aviosabiedrību un visu ekspluatantu uzņemšanu un tirdzniecības maksas palielināšanu.

Marseille Provence

68

| (322) | Ņemot vērā tirgus situāciju atbalsta piešķiršanas brīdī, kurai bija raksturīgs privāto uzņēmēju pieredzes un iniciatīvas trūkums, nelabprāt ieguldot lidostas infrastruktūrā, paaugstināto riska līmeni un neskaidrās rentabilitātes perspektīvas nesen liberalizētajā tirgū, privāts ieguldītājs visticamāk nebūtu ieguldījis lidostas infrastruktūras rekonstrukcijā un ātrgaitas dzelzceļa savienojuma izveidē ar Marseļas lidostu. Tādēļ atbalsts bija nepieciešams izvirzītā mērķa sasniegšanai. Turklāt, ņemot vērā atbalsta ierobežoto apjomu, Komisija uzskata, ka šis atbalsts nebija nesamērīgs, salīdzinot ar minētā mērķa sasniegšanu. |
| --- | --- |

(322)

Ņemot vērā tirgus situāciju atbalsta piešķiršanas brīdī, kurai bija raksturīgs privāto uzņēmēju pieredzes un iniciatīvas trūkums, nelabprāt ieguldot lidostas infrastruktūrā, paaugstināto riska līmeni un neskaidrās rentabilitātes perspektīvas nesen liberalizētajā tirgū, privāts ieguldītājs visticamāk nebūtu ieguldījis lidostas infrastruktūras rekonstrukcijā un ātrgaitas dzelzceļa savienojuma izveidē ar Marseļas lidostu. Tādēļ atbalsts bija nepieciešams izvirzītā mērķa sasniegšanai. Turklāt, ņemot vērā atbalsta ierobežoto apjomu, Komisija uzskata, ka šis atbalsts nebija nesamērīgs, salīdzinot ar minētā mērķa sasniegšanu.

7.   NOVĒRTĒJUMS ATBALSTA PASĀKUMIEM AVIOSABIEDRĪBĀM, KAS IZMANTOJA LIDOSTU – ATBALSTA ESAMĪBA

NOVĒRTĒJUMS ATBALSTA PASĀKUMIEM AVIOSABIEDRĪBĀM, KAS IZMANTOJA LIDOSTU – ATBALSTA ESAMĪBA

7.1.   IESPĒJAMAIS ATBALSTS, KAS PIEŠĶIRTS, NODROŠINOT PASAŽIERU MAKSAS ATLAIDES IEKŠZEMES REISIEM

IESPĒJAMAIS ATBALSTS, KAS PIEŠĶIRTS, NODROŠINOT PASAŽIERU MAKSAS ATLAIDES IEKŠZEMES REISIEM

| (323) | Iepriekšējā lēmumā (69) Komisija izdarīja secinājumu par tāda esoša atbalsta režīma esamību un nesaderību ar kopējo tirgu, kas atbalstīja aviosabiedrības, kuras apkalpoja līnijas ar iekšzemes galamērķiem. Francija apstiprināja pasākumus, kas likvidēja šo mehānismu. |
| --- | --- |

(323)

Iepriekšējā lēmumā (69) Komisija izdarīja secinājumu par tāda esoša atbalsta režīma esamību un nesaderību ar kopējo tirgu, kas atbalstīja aviosabiedrības, kuras apkalpoja līnijas ar iekšzemes galamērķiem. Francija apstiprināja pasākumus, kas likvidēja šo mehānismu.

69

| (324) | Izraksts no Cocoéco 2007. gada sanāksmes protokola, ko iesniedza Francija, liecina, ka pasažieru maksas tarifi, ko piemēroja iekšzemes reisiem un reisiem uz Savienības dalībvalstīm, kas ietilpa Šengenas zonā, tika attiecināti uz lidostu Marseille Provence no 2008. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(324)

Izraksts no Cocoéco 2007. gada sanāksmes protokola, ko iesniedza Francija, liecina, ka pasažieru maksas tarifi, ko piemēroja iekšzemes reisiem un reisiem uz Savienības dalībvalstīm, kas ietilpa Šengenas zonā, tika attiecināti uz lidostu Marseille Provence no 2008. gada 1. janvāra.

Cocoéco

Marseille Provence

| (325) | Tādēļ Komisija uzskata, ka šis atceltais pasākums tai nav atkārtoti jāizmeklē. |
| --- | --- |

(325)

Tādēļ Komisija uzskata, ka šis atceltais pasākums tai nav atkārtoti jāizmeklē.

7.2.   
  IESPĒJAMAIS ATBALSTS AVIOSABIEDRĪBĀM, KAS IZMANTOJA LIDOSTU, DIFERENCĒJOT LIDOSTAS MAKSU, UN IESPĒJAMAIS ATBALSTS RYANAIR UN AMS ,NOSLĒDZOT MĀRKETINGA LĪGUMU

IESPĒJAMAIS ATBALSTS AVIOSABIEDRĪBĀM, KAS IZMANTOJA LIDOSTU, DIFERENCĒJOT LIDOSTAS MAKSU, UN IESPĒJAMAIS ATBALSTS

UN

,NOSLĒDZOT MĀRKETINGA LĪGUMU

7.2.1.   VALSTS LĪDZEKĻI UN ATTIECINĀMĪBA

| (326) | Lai noteiktu, vai MPTRK līdzekļi ir valsts līdzekļi, Komisija konstatē, ka valsts iestāde ar administratīvu raksturu ir patstāvīga publiska struktūra, kas tomēr pieder valsts pārvaldes organizācijai, un tādēļ šos līdzekļus ļoti stingri uzrauga citas valsts iestādes. |
| --- | --- |

(326)

Lai noteiktu, vai MPTRK līdzekļi ir valsts līdzekļi, Komisija konstatē, ka valsts iestāde ar administratīvu raksturu ir patstāvīga publiska struktūra, kas tomēr pieder valsts pārvaldes organizācijai, un tādēļ šos līdzekļus ļoti stingri uzrauga citas valsts iestādes.

| (327) | Turklāt TRK vispārējais budžets tiek finansēts no nodokļu ieņēmumiem, kas saņemti no Tirdzniecības un uzņēmumu reģistrā iekļautiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(327)

Turklāt TRK vispārējais budžets tiek finansēts no nodokļu ieņēmumiem, kas saņemti no Tirdzniecības un uzņēmumu reģistrā iekļautiem uzņēmumiem.

| (328) | TRK arī pieder valsts varas iestāžu kategorijai Komisijas Direktīvas 2000/52/EK (70) izpratnē un ir līgumslēdzējas iestādes Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/18/EK (71) izpratnē vai attiecīgā gadījumā – līgumslēdzējas struktūras Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK (72) izpratnē, un, lai veiktu iepirkumus, tām jāievēro piešķiršanas procedūras, ko piemēro publiskiem iepirkumiem. |
| --- | --- |

(328)

TRK arī pieder valsts varas iestāžu kategorijai Komisijas Direktīvas 2000/52/EK (70) izpratnē un ir līgumslēdzējas iestādes Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/18/EK (71) izpratnē vai attiecīgā gadījumā – līgumslēdzējas struktūras Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK (72) izpratnē, un, lai veiktu iepirkumus, tām jāievēro piešķiršanas procedūras, ko piemēro publiskiem iepirkumiem.

70

71

72

| (329) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru elementi, kas attiecas uz valsts sektora iekšējo organizāciju un noteikumu, kas nodrošina valsts iestādes neatkarību no citām iestādēm, esamību, neļauj apšaubīt pašu principu par šīs iestādes publisko raksturu. Savienības tiesībās netiek pieļauts, ka, vienkārši izveidojot autonomas struktūras atbalsta sadalei, ir iespējams apiet valsts atbalstu reglamentējošās tiesību normas (73). Saskaņā ar Francijas tiesību aktiem TRK ir valsts starpniekiestādes. Tādēļ to rīcība visos veidos ir attiecināma uz Francijas valsti, jo tās ir neatņemama valsts daļa. Tā kā TRK ir valsts pārvaldes daļa un tās ir stingrā citu valsts iestāžu uzraudzībā (skatīt 10. apsvērumu), Komisija uzskata, ka šo publisko struktūru lēmumi ir noteikti attiecināmi uz valsti. Tādējādi TRK stāvoklis atšķiras no valsts uzņēmumu situācijas. TRK gadījumā šī attiecināmība nav jānosaka tā, kā gadījumā, kas minēts spriedumā lietā Stardust Marine, atsaucoties uz citu valsts iestādi, kas iesaistīta valsts uzņēmuma lēmumu pieņemšanas procesā, kā to apliecina arī daudzie sabiedrības interešu uzdevumi, kurus tai uztic tiesību akti. |
| --- | --- |

(329)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru elementi, kas attiecas uz valsts sektora iekšējo organizāciju un noteikumu, kas nodrošina valsts iestādes neatkarību no citām iestādēm, esamību, neļauj apšaubīt pašu principu par šīs iestādes publisko raksturu. Savienības tiesībās netiek pieļauts, ka, vienkārši izveidojot autonomas struktūras atbalsta sadalei, ir iespējams apiet valsts atbalstu reglamentējošās tiesību normas (73). Saskaņā ar Francijas tiesību aktiem TRK ir valsts starpniekiestādes. Tādēļ to rīcība visos veidos ir attiecināma uz Francijas valsti, jo tās ir neatņemama valsts daļa. Tā kā TRK ir valsts pārvaldes daļa un tās ir stingrā citu valsts iestāžu uzraudzībā (skatīt 10. apsvērumu), Komisija uzskata, ka šo publisko struktūru lēmumi ir noteikti attiecināmi uz valsti. Tādējādi TRK stāvoklis atšķiras no valsts uzņēmumu situācijas. TRK gadījumā šī attiecināmība nav jānosaka tā, kā gadījumā, kas minēts spriedumā lietā Stardust Marine, atsaucoties uz citu valsts iestādi, kas iesaistīta valsts uzņēmuma lēmumu pieņemšanas procesā, kā to apliecina arī daudzie sabiedrības interešu uzdevumi, kurus tai uztic tiesību akti.

73

Stardust Marine

| (330) | Turklāt, pat ja Komisijai būtu jānosaka MPTRK lēmumu attiecināmība uz valsti, apskatot MPTRK vienkārši kā valsts uzņēmumu, tās rīcībā ir noteikta informācija, kas ļauj konstatēt šādu attiecināmību. |
| --- | --- |

(330)

Turklāt, pat ja Komisijai būtu jānosaka MPTRK lēmumu attiecināmība uz valsti, apskatot MPTRK vienkārši kā valsts uzņēmumu, tās rīcībā ir noteikta informācija, kas ļauj konstatēt šādu attiecināmību.

| (331) | Vispirms, MPTRK ir pakļauta stingrai administratīvai uzraudzībai, kā izskaidrots 2.1.2. punktā. Konkrēti, MPTRK lēmumi par lidostas tarifiem ir jo īpaši jāapstiprina uzraudzības iestādei, lai tos varētu izpildīt. Turklāt ar Cocoéco, kas pārstāv Bušdironas Ģenerālpadomi, Provansas Alpu Azūra krasta Reģionālo padomi un pilsētas kopienu Marseille Provence Métropole, notika apspriedes ik reizi pirms jaunu lidostas maksas tarifu ieviešanas, un tā šos tarifus apstiprināja. |
| --- | --- |

(331)

Vispirms, MPTRK ir pakļauta stingrai administratīvai uzraudzībai, kā izskaidrots 2.1.2. punktā. Konkrēti, MPTRK lēmumi par lidostas tarifiem ir jo īpaši jāapstiprina uzraudzības iestādei, lai tos varētu izpildīt. Turklāt ar Cocoéco, kas pārstāv Bušdironas Ģenerālpadomi, Provansas Alpu Azūra krasta Reģionālo padomi un pilsētas kopienu Marseille Provence Métropole, notika apspriedes ik reizi pirms jaunu lidostas maksas tarifu ieviešanas, un tā šos tarifus apstiprināja.

Cocoéco

Marseille Provence Métropole

| (332) | Tādēļ ir ļoti maz ticams, ka Cocoéco nebūtu apstiprinājusi arī lēmumu parakstīt mārketinga pakalpojumu sniegšanas līgumu ar AMS vai ka tā nebūtu vismaz iesaistīta šā līguma slēgšanā. Kaut arī tā netika oficiāli izteikusies par šo līgumu, tā apstiprina lidostas līdzekļu vispārējo izlietojumu, kontrolējot arī lidostas maksas tarifus. Tādējādi jo īpaši jāveic kopīgs novērtējums attiecībā uz lēmumiem par lidostas maksu un ar AMS noslēgto mārketinga pakalpojumu līgumu. |
| --- | --- |

(332)

Tādēļ ir ļoti maz ticams, ka Cocoéco nebūtu apstiprinājusi arī lēmumu parakstīt mārketinga pakalpojumu sniegšanas līgumu ar AMS vai ka tā nebūtu vismaz iesaistīta šā līguma slēgšanā. Kaut arī tā netika oficiāli izteikusies par šo līgumu, tā apstiprina lidostas līdzekļu vispārējo izlietojumu, kontrolējot arī lidostas maksas tarifus. Tādējādi jo īpaši jāveic kopīgs novērtējums attiecībā uz lēmumiem par lidostas maksu un ar AMS noslēgto mārketinga pakalpojumu līgumu.

Cocoéco

AMS

AMS

| (333) | Turklāt MPTRK noslēdza vairākus partnerības līgumus (74) ar attiecīgajām pašvaldībām, lai tās daļēji finansētu ieguldījumu programmas lidostas infrastruktūrā. Atlīdzinot par šādu finansiālu iesaisti, lidosta Marseille Provence apņēmās īstenot dinamisku komerciālo politiku, lai varētu nodrošināt iekšzemes un starptautisko gaisa pārvadājumu maksimālu attīstību (75), un tika uzsvērts, ka tas jādara “saskaņojot ar Ģenerālpadomi”, bet tā varēja pieprasīt lidostai iesniegt pētījumus par izmaiņām gaisa satiksmē un iespējām attīstīt jaunus savienojumus. |
| --- | --- |

(333)

Turklāt MPTRK noslēdza vairākus partnerības līgumus (74) ar attiecīgajām pašvaldībām, lai tās daļēji finansētu ieguldījumu programmas lidostas infrastruktūrā. Atlīdzinot par šādu finansiālu iesaisti, lidosta Marseille Provence apņēmās īstenot dinamisku komerciālo politiku, lai varētu nodrošināt iekšzemes un starptautisko gaisa pārvadājumu maksimālu attīstību (75), un tika uzsvērts, ka tas jādara “saskaņojot ar Ģenerālpadomi”, bet tā varēja pieprasīt lidostai iesniegt pētījumus par izmaiņām gaisa satiksmē un iespējām attīstīt jaunus savienojumus.

74

Marseille Provence

75

| (334) | Turklāt kopumā gan Francija, gan MPTRK apgalvo, ka attīstības stratēģija, ko pieņēma lidosta Marseille Provence, paredzēja sabiedrības interešu mērķus nodrošināt attiecīgā reģiona ekonomikas dinamismu un darba vietu izveidi, un šādos mērķos vietējās pašvaldības bija tieši ieinteresētas, kā tas arī tika uzsvērts, noslēdzot vienošanās ar MPTRK (76). |
| --- | --- |

(334)

Turklāt kopumā gan Francija, gan MPTRK apgalvo, ka attīstības stratēģija, ko pieņēma lidosta Marseille Provence, paredzēja sabiedrības interešu mērķus nodrošināt attiecīgā reģiona ekonomikas dinamismu un darba vietu izveidi, un šādos mērķos vietējās pašvaldības bija tieši ieinteresētas, kā tas arī tika uzsvērts, noslēdzot vienošanās ar MPTRK (76).

Marseille Provence

76

| (335) | Turklāt, ņemot vērā 10. apsvērumu, šķiet, ka TRK ir iekļautas valsts pārvaldes struktūrā, ka tās veic saimniecisko darbību ļoti īpašos apstākļos, kas nekādi nelīdzinās privāto uzņēmēju apstākļiem, ka to juridisko statusu regulē publiskās tiesības un ka uzraudzības pakāpe, ko īsteno valsts iestādes attiecībā uz TRK vadību, ir būtiska. |
| --- | --- |

(335)

Turklāt, ņemot vērā 10. apsvērumu, šķiet, ka TRK ir iekļautas valsts pārvaldes struktūrā, ka tās veic saimniecisko darbību ļoti īpašos apstākļos, kas nekādi nelīdzinās privāto uzņēmēju apstākļiem, ka to juridisko statusu regulē publiskās tiesības un ka uzraudzības pakāpe, ko īsteno valsts iestādes attiecībā uz TRK vadību, ir būtiska.

| (336) | Tādējādi, ņemot vērā iepriekš teikto, jāsecina, ka lidostas tarifu noteikšanas pasākumi un mārketinga pakalpojumu līgums, kas noslēgts ar AMS, tika finansēti no valsts līdzekļiem un to finansēšana ir attiecināma uz valsti. |
| --- | --- |

(336)

Tādējādi, ņemot vērā iepriekš teikto, jāsecina, ka lidostas tarifu noteikšanas pasākumi un mārketinga pakalpojumu līgums, kas noslēgts ar AMS, tika finansēti no valsts līdzekļiem un to finansēšana ir attiecināma uz valsti.

AMS

7.2.2.   SELEKTĪVĀS PRIEKŠROCĪBAS AVIOSABIEDRĪBĀM, KAS DARBOJAS LIDOSTĀ MARSEILLE PROVENCE

MARSEILLE PROVENCE

| (337) | Lai novērtētu, vai valsts pasākums uzskatāms par atbalstu, jānosaka, vai attiecīgais uzņēmums saņem ekonomiskas priekšrocības, kas tam ļauj izvairīties no izmaksām, kuras parasti apgrūtinātu uzņēmuma paša finanšu līdzekļus, un vai tas saņem priekšrocības, ko nesaņemtu parastos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(337)

Lai novērtētu, vai valsts pasākums uzskatāms par atbalstu, jānosaka, vai attiecīgais uzņēmums saņem ekonomiskas priekšrocības, kas tam ļauj izvairīties no izmaksām, kuras parasti apgrūtinātu uzņēmuma paša finanšu līdzekļus, un vai tas saņem priekšrocības, ko nesaņemtu parastos tirgus apstākļos.

| (338) | Komisija tādēļ atgādina, ka reģionālās attīstības apsvērumus nevar ņemt vērā, piemērojot testu par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(338)

Komisija tādēļ atgādina, ka reģionālās attīstības apsvērumus nevar ņemt vērā, piemērojot testu par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos.

Salīdzinošās pieejas piemērošana

Salīdzinošās pieejas piemērošana

| (339) | Ryanair apgalvo, ka, lai izslēgtu tādu ekonomisku priekšrocību esamību, kuras nevar iegūt parastos tirgus apstākļos, maksas, kas paredzētas 1999. gada līgumos, jāsalīdzina ar lidostas maksām, ko zemo cenu aviosabiedrībām piemēro citās Eiropas lidostās. |
| --- | --- |

(339)

Ryanair apgalvo, ka, lai izslēgtu tādu ekonomisku priekšrocību esamību, kuras nevar iegūt parastos tirgus apstākļos, maksas, kas paredzētas 1999. gada līgumos, jāsalīdzina ar lidostas maksām, ko zemo cenu aviosabiedrībām piemēro citās Eiropas lidostās.

Ryanair

| (340) | Komisija principā neizslēdz šādu pieeju. Tomēr, lai definētu salīdzināmo elementu, vispirms jāizvēlas pietiekams skaits salīdzināmu lidostu, kas sniedz līdzīgus pakalpojumus parastos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(340)

Komisija principā neizslēdz šādu pieeju. Tomēr, lai definētu salīdzināmo elementu, vispirms jāizvēlas pietiekams skaits salīdzināmu lidostu, kas sniedz līdzīgus pakalpojumus parastos tirgus apstākļos.

| (341) | Šajā ziņā Komisija atzīmē, ka laikā, kad tika slēgti 1999. gada līgumi, Savienības lidostas lielākoties tika uzskatītas par daļu no valsts pārvaldes sistēmas un pildīja sociālas un reģionālas funkcijas, kuras tādēļ finansēja valsts iestādes, neatkarīgi no rentabilitātes. Faktiski lielākā daļa Savienības lidostu arī pašlaik saņem valsts līdzekļus, ar ko sedz ieguldījumu un ekspluatācijas izmaksas. Tādēļ Komisija uzskata, ka šo lidostu piemērotie tarifi pārsvarā tiek noteikti, neņemot vērā tirgus apsvērumus un jo īpaši pamatotas ex ante rentabilitātes perspektīvas, bet gan pamatā ņemot vērā sociālus vai reģionālās politikas apsvērumus. |
| --- | --- |

(341)

Šajā ziņā Komisija atzīmē, ka laikā, kad tika slēgti 1999. gada līgumi, Savienības lidostas lielākoties tika uzskatītas par daļu no valsts pārvaldes sistēmas un pildīja sociālas un reģionālas funkcijas, kuras tādēļ finansēja valsts iestādes, neatkarīgi no rentabilitātes. Faktiski lielākā daļa Savienības lidostu arī pašlaik saņem valsts līdzekļus, ar ko sedz ieguldījumu un ekspluatācijas izmaksas. Tādēļ Komisija uzskata, ka šo lidostu piemērotie tarifi pārsvarā tiek noteikti, neņemot vērā tirgus apsvērumus un jo īpaši pamatotas ex ante rentabilitātes perspektīvas, bet gan pamatā ņemot vērā sociālus vai reģionālās politikas apsvērumus.

ex ante

| (342) | Komisija arī atzīmē, ka, pat ja dažas lidostas ir privātpersonu īpašumā vai pārvaldībā un to īpašumtiesības vai pārvaldība tiek īstenota, neņemot vērā sociālus vai reģionālās politikas apsvērumus, to tarifus var būtiski ietekmēt šāda prakse, ko īsteno lielākā daļa lidostu apsaimniekotāju, kas saņem subsīdijas no publiskiem līdzekļiem, un aviosabiedrības ņem vērā viņu noteiktos tarifus sarunās ar privātpersonu īpašumā vai pārvaldībā esošām lidostām. |
| --- | --- |

(342)

Komisija arī atzīmē, ka, pat ja dažas lidostas ir privātpersonu īpašumā vai pārvaldībā un to īpašumtiesības vai pārvaldība tiek īstenota, neņemot vērā sociālus vai reģionālās politikas apsvērumus, to tarifus var būtiski ietekmēt šāda prakse, ko īsteno lielākā daļa lidostu apsaimniekotāju, kas saņem subsīdijas no publiskiem līdzekļiem, un aviosabiedrības ņem vērā viņu noteiktos tarifus sarunās ar privātpersonu īpašumā vai pārvaldībā esošām lidostām.

| (343) | Šajā gadījumā lidostas, ar ko būtu jāveic salīdzinājums, saņēma valsts finansējumu pirms privatizācijas, vai pat pēc tās. Tā, Lūtonas lidostu, ko uztur no valsts līdzekļiem, privāts uzņēmums sāka ekspluatēt tikai pēc tam, kad bija saņēmis ieguldījumu GDP 80 miljonu apmērā, noslēdzot valsts un privāto partnerību. Liverpūles lidosta pati saņēma īpašu līdzfinansējumu no Savienības struktūrfondiem, un Prestvikas lidosta, kas strādāja ar zaudējumiem, nesen tika atkārtoti nacionalizēta par simbolisku summu vienas GPB apmērā. Turklāt nav skaidrs, vai iepriekš eksistējušo infrastruktūru izmaksas tika ņemtas vērā, privatizējot šīs salīdzināmās lidostas. Visbeidzot, Oxera pētījuma datu salīdzināmība ir ierobežota, ņemot vērā to, ka cenā, kas maksāta lidostai Marseille Provence, nebija iekļauts mārketinga līgums ar AMS, bet no cenām, kas norādītas attiecībā uz visām citām lidostām, bija atskaitīti visi lidostas maksājumi par Ryanair mārketinga pasākumiem. |
| --- | --- |

(343)

Šajā gadījumā lidostas, ar ko būtu jāveic salīdzinājums, saņēma valsts finansējumu pirms privatizācijas, vai pat pēc tās. Tā, Lūtonas lidostu, ko uztur no valsts līdzekļiem, privāts uzņēmums sāka ekspluatēt tikai pēc tam, kad bija saņēmis ieguldījumu GDP 80 miljonu apmērā, noslēdzot valsts un privāto partnerību. Liverpūles lidosta pati saņēma īpašu līdzfinansējumu no Savienības struktūrfondiem, un Prestvikas lidosta, kas strādāja ar zaudējumiem, nesen tika atkārtoti nacionalizēta par simbolisku summu vienas GPB apmērā. Turklāt nav skaidrs, vai iepriekš eksistējušo infrastruktūru izmaksas tika ņemtas vērā, privatizējot šīs salīdzināmās lidostas. Visbeidzot, Oxera pētījuma datu salīdzināmība ir ierobežota, ņemot vērā to, ka cenā, kas maksāta lidostai Marseille Provence, nebija iekļauts mārketinga līgums ar AMS, bet no cenām, kas norādītas attiecībā uz visām citām lidostām, bija atskaitīti visi lidostas maksājumi par Ryanair mārketinga pasākumiem.

Oxera

Marseille Provence

AMS

Ryanair

| (344) | Šādā situācijā Komisija nevar noteikt piemērotu atskaites punktu salīdzinājumam, lai noteiktu ticamu tirgus cenu pakalpojumiem, ko sniedza lidostas apsaimniekotājs. |
| --- | --- |

(344)

Šādā situācijā Komisija nevar noteikt piemērotu atskaites punktu salīdzinājumam, lai noteiktu ticamu tirgus cenu pakalpojumiem, ko sniedza lidostas apsaimniekotājs.

Rentabilitātes analīze

Rentabilitātes analīze

| (345) | Tā kā nav skaidri definēta salīdzināmā elementa, Komisija uzskata, ka rentabilitātes ex ante papildu analīze ir kritērijs, kas jāizpilda, lai varētu novērtēt līgumus, ko lidostas apsaimniekotāji piedāvāja vai noslēdza ar dažādām aviosabiedrībām. Šādos apstākļos analizējamie pasākumi iekļaujas lidostas vispārējās stratēģijas īstenošanā, lai nodrošinātu rentabilitāti, vismaz ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(345)

Tā kā nav skaidri definēta salīdzināmā elementa, Komisija uzskata, ka rentabilitātes ex ante papildu analīze ir kritērijs, kas jāizpilda, lai varētu novērtēt līgumus, ko lidostas apsaimniekotāji piedāvāja vai noslēdza ar dažādām aviosabiedrībām. Šādos apstākļos analizējamie pasākumi iekļaujas lidostas vispārējās stratēģijas īstenošanā, lai nodrošinātu rentabilitāti, vismaz ilgtermiņā.

ex ante

| (346) | Komisija uzskata, ka atšķirīgu cenu noteikšana ir normāla komerciāla prakse. Tomēr šāda prakse ir vismaz jāpamato ar komerciāliem apsvērumiem, lai izpildītu uzņēmēja tirgus ekonomikas apstākļos principu (77). |
| --- | --- |

(346)

Komisija uzskata, ka atšķirīgu cenu noteikšana ir normāla komerciāla prakse. Tomēr šāda prakse ir vismaz jāpamato ar komerciāliem apsvērumiem, lai izpildītu uzņēmēja tirgus ekonomikas apstākļos principu (77).

77

| (347) | Francija apgalvo, ka lidosta Marseille Provence ir rīkojusies saprātīgi, un pamato šādu apgalvojumu, iesniedzot lidostas ex ante aprēķinus. |
| --- | --- |

(347)

Francija apgalvo, ka lidosta Marseille Provence ir rīkojusies saprātīgi, un pamato šādu apgalvojumu, iesniedzot lidostas ex ante aprēķinus.

Marseille Provence

ex ante

| (348) | Komisija, vērtējot šo kritēriju, ņēma vērā gan ieņēmumus no aeronavigācijas (lidostas maksas), gan ieņēmumus, ko deva ar aeronavigāciju nesaistītās lidostas darbības (veikali, autostāvvietas u. c.). |
| --- | --- |

(348)

Komisija, vērtējot šo kritēriju, ņēma vērā gan ieņēmumus no aeronavigācijas (lidostas maksas), gan ieņēmumus, ko deva ar aeronavigāciju nesaistītās lidostas darbības (veikali, autostāvvietas u. c.).

7.2.2.1.   
  Tarifu atlaides jaunu līniju veidošanai

Tarifu atlaides jaunu līniju veidošanai

| (349) | MPTRK vienu pēc otra ieviesa divus atšķirīgus tarifu atlaižu režīmus, stimulējot jaunu gaisa savienojumu izveidi. Cocoéco2004. gada 6. decembrī nobalsoja par 90 % atvieglojuma noteikšanu pirmajā gadā un 50 % – otrajā gadā maksai par nolaišanos, skrejceļa apgaismojumu un stāvvietu pasažieru reisiem un maksai par nolaišanos un skrejceļa apgaismojumu. Šāda kārtība bija spēkā no 2005. gada 15. februāra līdz 2009. gada 31. jūlijam. |
| --- | --- |

(349)

MPTRK vienu pēc otra ieviesa divus atšķirīgus tarifu atlaižu režīmus, stimulējot jaunu gaisa savienojumu izveidi. Cocoéco2004. gada 6. decembrī nobalsoja par 90 % atvieglojuma noteikšanu pirmajā gadā un 50 % – otrajā gadā maksai par nolaišanos, skrejceļa apgaismojumu un stāvvietu pasažieru reisiem un maksai par nolaišanos un skrejceļa apgaismojumu. Šāda kārtība bija spēkā no 2005. gada 15. februāra līdz 2009. gada 31. jūlijam.

Cocoéco

| (350) | Attiecībā uz pirmo pasākumu Francija apgalvo, ka 2004. gada 8. decembraex ante rentabilitātes pētījums aplēsa, no vienas puses, ikgadējo atvieglojumu esošajām līnijām vai tām, kas izveidotas bez minētā pasākuma, EUR [...]* apmērā un, no otras puses, ikgadējās papildu izmaksas, kas saistītas ar apkalpi un automobiļu stāvvietām, vairāk nekā EUR [...]* apmērā. Tika pieņemts, ka trešajā gadā saglabāsies tikai 20 % jauno līniju un attiecīgā summa būs EUR [...]*. Ieņēmumi no jaunizveidotajām līnijām tika lēsti EUR [...]* apmērā. Šķiet, ka sākotnējā pētījuma pieņēmumi to izstrādes brīdī bija reālistiski. |
| --- | --- |

(350)

Attiecībā uz pirmo pasākumu Francija apgalvo, ka 2004. gada 8. decembraex ante rentabilitātes pētījums aplēsa, no vienas puses, ikgadējo atvieglojumu esošajām līnijām vai tām, kas izveidotas bez minētā pasākuma, EUR [...]* apmērā un, no otras puses, ikgadējās papildu izmaksas, kas saistītas ar apkalpi un automobiļu stāvvietām, vairāk nekā EUR [...]* apmērā. Tika pieņemts, ka trešajā gadā saglabāsies tikai 20 % jauno līniju un attiecīgā summa būs EUR [...]*. Ieņēmumi no jaunizveidotajām līnijām tika lēsti EUR [...]* apmērā. Šķiet, ka sākotnējā pētījuma pieņēmumi to izstrādes brīdī bija reālistiski.

ex ante

| (351) | Ņemot vērā to, ka lidostas peļņa bija pozitīva un šis pasākums neparedzēja sākotnējus ieguldījumus, Komisija secina, ka tas atbilda principam par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(351)

Ņemot vērā to, ka lidostas peļņa bija pozitīva un šis pasākums neparedzēja sākotnējus ieguldījumus, Komisija secina, ka tas atbilda principam par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos.

| (352) | Attiecībā uz atlaidi, kas bija spēkā no 2005. gada 15. februāra līdz 2009. gada 31. jūlijam, Francija iesniedza Cocoéco2009. gada 14. septembra sanāksmes dokumentus, saskaņā ar kuriem, no vienas puses, 83,1 % atvieglojumu summas saņēma līnijas, kas turpināja darbu pēc arī atvieglojuma beigām, un, no otras puses, šī modulācija neradīja nekādu jaudas ieguldījumu. |
| --- | --- |

(352)

Attiecībā uz atlaidi, kas bija spēkā no 2005. gada 15. februāra līdz 2009. gada 31. jūlijam, Francija iesniedza Cocoéco2009. gada 14. septembra sanāksmes dokumentus, saskaņā ar kuriem, no vienas puses, 83,1 % atvieglojumu summas saņēma līnijas, kas turpināja darbu pēc arī atvieglojuma beigām, un, no otras puses, šī modulācija neradīja nekādu jaudas ieguldījumu.

Cocoéco

| (353) | Visbeidzot, ekonomiskās ietekmes novērtējums modulācijai, kas tika piedāvāta minētajā Cocoéco sanāksmē, lika secināt, ka attiecībā uz katru pasažieri, kurš lidoja reisā ar tarifa modulāciju, trīs gadu laikā, kamēr piemēroja šo pasākumu, vidējā peļņa bija pozitīva:






  — | terminālī mp1 – [...]* – [...]* = [...]* EUR, |
| --- | --- | --- |

(353)

Visbeidzot, ekonomiskās ietekmes novērtējums modulācijai, kas tika piedāvāta minētajā Cocoéco sanāksmē, lika secināt, ka attiecībā uz katru pasažieri, kurš lidoja reisā ar tarifa modulāciju, trīs gadu laikā, kamēr piemēroja šo pasākumu, vidējā peļņa bija pozitīva:

Cocoéco

—

terminālī mp1 – [...]* – [...]* = [...]* EUR,

| — | terminālī mp2 – [...]* – [...]* = [...]* EUR. |
| --- | --- |

—

terminālī mp2 – [...]* – [...]* = [...]* EUR.

| (354) | Šādas izmaiņas liecina, ka ex ante aprēķini par izlidošanu faktiski bija ļoti piesardzīgi, jo īpaši tādēļ, ka vairāk nekā 20 % jauno līniju turpināja darbu arī pēc sākotnējās atlaides beigām. Tādēļ, atjauninot uzņēmējdarbības plānus un veicot turpmāko izpēti, šie pieņēmumi tika atjaunināti, lai ņemtu vērā sākotnējo pieredzi, kas gūta attiecībā uz šo pasākumu. |
| --- | --- |

(354)

Šādas izmaiņas liecina, ka ex ante aprēķini par izlidošanu faktiski bija ļoti piesardzīgi, jo īpaši tādēļ, ka vairāk nekā 20 % jauno līniju turpināja darbu arī pēc sākotnējās atlaides beigām. Tādēļ, atjauninot uzņēmējdarbības plānus un veicot turpmāko izpēti, šie pieņēmumi tika atjaunināti, lai ņemtu vērā sākotnējo pieredzi, kas gūta attiecībā uz šo pasākumu.

ex ante

| (355) | Pamatojoties uz gūto pieredzi, 2009. gada 18. septembrī tika apstiprināts otrs stimulējošais režīms jaunajām līnijām, un tas stājās spēkā 2010. gada 1. februārī. Šis režīms piešķīra atvieglojumus 60 % apmērā pirmajā jaunās līnijas ekspluatācijas gadā, 45 % otrajā gadā un 20 % trešajā gadā. Arī tā mērķis bija palielināt peļņas normu. Kā liecina iepriekš sniegtie aprēķini, arī otrā režīma rentabilitāte bija ticama. Šie atvieglojumi tika pakāpeniski samazināti un izbeidzās 2011. gada 31. oktobrī. |
| --- | --- |

(355)

Pamatojoties uz gūto pieredzi, 2009. gada 18. septembrī tika apstiprināts otrs stimulējošais režīms jaunajām līnijām, un tas stājās spēkā 2010. gada 1. februārī. Šis režīms piešķīra atvieglojumus 60 % apmērā pirmajā jaunās līnijas ekspluatācijas gadā, 45 % otrajā gadā un 20 % trešajā gadā. Arī tā mērķis bija palielināt peļņas normu. Kā liecina iepriekš sniegtie aprēķini, arī otrā režīma rentabilitāte bija ticama. Šie atvieglojumi tika pakāpeniski samazināti un izbeidzās 2011. gada 31. oktobrī.

| (356) | Tādējādi Komisija secina, ka arī šis pasākums atbilda principam par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, jo tika paredzēts, ka tas radīs papildu ieņēmumus. |
| --- | --- |

(356)

Tādējādi Komisija secina, ka arī šis pasākums atbilda principam par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, jo tika paredzēts, ka tas radīs papildu ieņēmumus.

7.2.2.2.   
  Bezmaksas stāvvieta pa nakti

Bezmaksas stāvvieta pa nakti

| (357) | No 2005. gada 1. marta līdz pat šodienai lidmašīnu stāvvieta laikposmā no pulksten 22.00. līdz 6.00. bija bez maksas pasažieru pārvadājumiem attiecībā uz pieciem reisiem nedēļā uz vienu un to pašu galamērķi vismaz vienu IATA sezonu un attiecībā uz gaisa kuģiem, kas tiek novietoti vismaz sešas stundas pēc kārtas laikā no pulksten 22.00. līdz 6.00. Šo pasākumu piemēro bez diskriminācijas visām aviosabiedrībām abos termināļos. |
| --- | --- |

(357)

No 2005. gada 1. marta līdz pat šodienai lidmašīnu stāvvieta laikposmā no pulksten 22.00. līdz 6.00. bija bez maksas pasažieru pārvadājumiem attiecībā uz pieciem reisiem nedēļā uz vienu un to pašu galamērķi vismaz vienu IATA sezonu un attiecībā uz gaisa kuģiem, kas tiek novietoti vismaz sešas stundas pēc kārtas laikā no pulksten 22.00. līdz 6.00. Šo pasākumu piemēro bez diskriminācijas visām aviosabiedrībām abos termināļos.

IATA

| (358) | Kā apgalvo Francija, stāvvieta pa nakti uz platformas ļauj aviosabiedrībām nodrošināt pasažieru iekāpšanu pirmajā rīta nišā un nolaišanos pašās dienas beigās, un tādējādi gaisa kuģis veic četras rotācijas dienā, nevis vairs tikai trīs. |
| --- | --- |

(358)

Kā apgalvo Francija, stāvvieta pa nakti uz platformas ļauj aviosabiedrībām nodrošināt pasažieru iekāpšanu pirmajā rīta nišā un nolaišanos pašās dienas beigās, un tādējādi gaisa kuģis veic četras rotācijas dienā, nevis vairs tikai trīs.

| (359) | Francija apgalvo, ka pētījums par 2004. gada uzskaites datiem ļauj ex ante noteikt šā pasākuma rentabilitāti lidostas apsaimniekotājam. |
| --- | --- |

(359)

Francija apgalvo, ka pētījums par 2004. gada uzskaites datiem ļauj ex ante noteikt šā pasākuma rentabilitāti lidostas apsaimniekotājam.

ex ante

| (360) | Minētā pētījuma pamatā bija pieņēmums, ka terminālī mp1 vienīgi iekšzemes reisu gaisa kuģi spēja nodrošināt papildu rotācijas tādēļ, ka stāvvieta pa nakti bija bez maksas. Tika atzīts, ka terminālī mp2 ikdienā papildu rotāciju katram savam gaisa kuģim spēj radīt tikai zemo cenu aviosabiedrības, kas bija šā termināļa klientes un neekspluatēja vienreizējos vienvirziena un abu virzienu reisus ar izlidošanu ik dienas no savas nakšņošanas bāzes. Šiem pieņēmumiem par papildu rotāciju piemēroja svēruma koeficientu 50 %. |
| --- | --- |

(360)

Minētā pētījuma pamatā bija pieņēmums, ka terminālī mp1 vienīgi iekšzemes reisu gaisa kuģi spēja nodrošināt papildu rotācijas tādēļ, ka stāvvieta pa nakti bija bez maksas. Tika atzīts, ka terminālī mp2 ikdienā papildu rotāciju katram savam gaisa kuģim spēj radīt tikai zemo cenu aviosabiedrības, kas bija šā termināļa klientes un neekspluatēja vienreizējos vienvirziena un abu virzienu reisus ar izlidošanu ik dienas no savas nakšņošanas bāzes. Šiem pieņēmumiem par papildu rotāciju piemēroja svēruma koeficientu 50 %.

| (361) | Veiktais pētījums pieņēma, ka papildu izmaksas, ko radīja stāvvieta pa nakti, aprobežojās ar darbaspēka, tehniskās apkopes, remonta un dažādu materiālu patēriņa izdevumiem, proti, ar EUR [...]* par vienu nakti vienam gaisa kuģim. |
| --- | --- |

(361)

Veiktais pētījums pieņēma, ka papildu izmaksas, ko radīja stāvvieta pa nakti, aprobežojās ar darbaspēka, tehniskās apkopes, remonta un dažādu materiālu patēriņa izdevumiem, proti, ar EUR [...]* par vienu nakti vienam gaisa kuģim.

| (362) | Šķiet, ka sākotnējā pētījuma pieņēmumi to izstrādes brīdī bija reālistiski. No 2008. gadā veiktā pētījuma faktiski izriet, ka izmaksas tika novērtētas pārāk zemu, taču jāatceras apstāklis, ka papildu rotācijas, ko radīja šis pasākums, vienlaikus radīja arī neto ieņēmumus, sākot no 2010. gada. Tādēļ, atjauninot uzņēmējdarbības plānus un veicot turpmāko izpēti, šie pieņēmumi tika atjaunināti, lai ņemtu vērā sākotnējo pieredzi, kas gūta attiecībā uz šo pasākumu. |
| --- | --- |

(362)

Šķiet, ka sākotnējā pētījuma pieņēmumi to izstrādes brīdī bija reālistiski. No 2008. gadā veiktā pētījuma faktiski izriet, ka izmaksas tika novērtētas pārāk zemu, taču jāatceras apstāklis, ka papildu rotācijas, ko radīja šis pasākums, vienlaikus radīja arī neto ieņēmumus, sākot no 2010. gada. Tādēļ, atjauninot uzņēmējdarbības plānus un veicot turpmāko izpēti, šie pieņēmumi tika atjaunināti, lai ņemtu vērā sākotnējo pieredzi, kas gūta attiecībā uz šo pasākumu.

| (363) | No visa iepriekš teiktā izriet, ka MPTRK rīkojās kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, pieņemot lēmumu nodrošināt bezmaksas stāvvietu pa nakti lidostā Marseille Provence. |
| --- | --- |

(363)

No visa iepriekš teiktā izriet, ka MPTRK rīkojās kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, pieņemot lēmumu nodrošināt bezmaksas stāvvietu pa nakti lidostā Marseille Provence.

Marseille Provence

7.2.2.3.   
  Mārketinga pasākumu finansēšana

Mārketinga pasākumu finansēšana

| (364) | Pirmais mārketinga pasākumu finansēšanas mehānisms lidostā Marseille Provence tika izveidots ar MPTRK 2005. gada 21. novembra lēmumu. Tomēr šī kārtība tika atcelta vēl pirms stāšanās spēkā. Kā apgalvo Francija, tās ietvaros tika veikts vienīgi maksājums EUR [mazāk par 300 000]* apmērā uzņēmumam BMI Baby. |
| --- | --- |

(364)

Pirmais mārketinga pasākumu finansēšanas mehānisms lidostā Marseille Provence tika izveidots ar MPTRK 2005. gada 21. novembra lēmumu. Tomēr šī kārtība tika atcelta vēl pirms stāšanās spēkā. Kā apgalvo Francija, tās ietvaros tika veikts vienīgi maksājums EUR [mazāk par 300 000]* apmērā uzņēmumam BMI Baby.

Marseille Provence

BMI Baby

| (365) | Francija apgalvo, ka uz šo summu, ja vien tā bija valsts atbalsts, attiecās Regula (EK) Nr. 1998/2006. 2012. gadā aviosabiedrība BMI Baby izbeidza darbību. |
| --- | --- |

(365)

Francija apgalvo, ka uz šo summu, ja vien tā bija valsts atbalsts, attiecās Regula (EK) Nr. 1998/2006. 2012. gadā aviosabiedrība BMI Baby izbeidza darbību.

BMI Baby

| (366) | Komisija secina, ka šis atbalsts tiešām bija de minimis atbalsts. |
| --- | --- |

(366)

Komisija secina, ka šis atbalsts tiešām bija de minimis atbalsts.

de minimis

7.2.2.4.   
  Pārvadājumu maksas tarifa noteikšana terminālī mp2

Pārvadājumu maksas tarifa noteikšana terminālī mp2

| (367) | 2004. gada novembra uzņēmējdarbības plāna tāme, kas sagatavota pirms lēmuma pieņemšanas par termināļa mp2 būvniecību, liecina, ka tajā paredzētais risinājums ļautu atrisināt pārslodzes problēmas, vienlaikus nodrošinot pietiekamas rentabilitātes perspektīvas. Ņemot vērā subsīdiju, kas saņemta mp2 būvniecībai, šis uzņēmējdarbības plāns uz 15 gadiem, kas tika izstrādāts, pieņemot lēmumu par termināļa mp2 būvniecību, pierādīja minētā projekta izdevīgumu lidostai. Abi uzņēmējdarbības plāna atjauninājumi tika izstrādāti 2005. un 2006. gadā, pirms termināļa mp2 nodošanas ekspluatācijā. Tādējādi, visi šie uzņēmējdarbības plāni apstiprināja, ka termināļa mp2 izbūve bija labākais risinājums, kas nodrošina labākās rentabilitātes perspektīvas. |
| --- | --- |

(367)

2004. gada novembra uzņēmējdarbības plāna tāme, kas sagatavota pirms lēmuma pieņemšanas par termināļa mp2 būvniecību, liecina, ka tajā paredzētais risinājums ļautu atrisināt pārslodzes problēmas, vienlaikus nodrošinot pietiekamas rentabilitātes perspektīvas. Ņemot vērā subsīdiju, kas saņemta mp2 būvniecībai, šis uzņēmējdarbības plāns uz 15 gadiem, kas tika izstrādāts, pieņemot lēmumu par termināļa mp2 būvniecību, pierādīja minētā projekta izdevīgumu lidostai. Abi uzņēmējdarbības plāna atjauninājumi tika izstrādāti 2005. un 2006. gadā, pirms termināļa mp2 nodošanas ekspluatācijā. Tādējādi, visi šie uzņēmējdarbības plāni apstiprināja, ka termināļa mp2 izbūve bija labākais risinājums, kas nodrošina labākās rentabilitātes perspektīvas.

| (368) | 2006. gadā izstrādātais uzņēmējdarbības plāna atjauninājums, kas sagatavots pirms maksas tarifu noteikšanas terminālī mp2, ņem vērā maksas atlaides ne tikai jaunām līnijām un novietošanai, bet arī mārketinga pasākumiem. Tas arī pierāda termināļa mp2 izdevīgumu lidostai, vienlaikus ņemot vērā maksas atlaides.
  Finanšu peļņas aprēķini vienam reisam, ņemot vērā atlaides maksai un mārketinga pasākumiem (kopējo izmaksu metode)

  10. tabula


  Gaisa kuģis B737 – 67 tonnas – GA: 5 – ietilpība: 189 pers. | Terminālis mp2 |
| --- | --- | --- |
| 1. gads | 2. gads | 3. gads | 4. gads |
| | PRDTS | CHGES | PRDTS | CHGES | PDTS | CHGES | PDTS | CHGES |
| IEKŠZEMES SATIKSME | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Nolaišanās | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Skrejceļa apgaismojums | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Stāvvieta mazāk nekā 1 stundai | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Pasažieri 75 % (142 pers.) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Reģistrācijas vietas | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Aeronavigācijas starpsumma | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Veikali | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Autostāvvietas | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| KOPĀ vienam reisam | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Peļņa pirms mārketinga pasākumiem | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Mārketinga pasākumi | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Peļņa pēc mārketinga pasākumiem | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(368)

2006. gadā izstrādātais uzņēmējdarbības plāna atjauninājums, kas sagatavots pirms maksas tarifu noteikšanas terminālī mp2, ņem vērā maksas atlaides ne tikai jaunām līnijām un novietošanai, bet arī mārketinga pasākumiem. Tas arī pierāda termināļa mp2 izdevīgumu lidostai, vienlaikus ņemot vērā maksas atlaides.

Finanšu peļņas aprēķini vienam reisam, ņemot vērā atlaides maksai un mārketinga pasākumiem (kopējo izmaksu metode)

10. tabula

10. tabula

Gaisa kuģis B737 – 67 tonnas – GA: 5 – ietilpība: 189 pers.

Gaisa kuģis B737

Terminālis mp2

1. gads

2. gads

3. gads

4. gads

PRDTS

CHGES

PRDTS

CHGES

PDTS

CHGES

PDTS

CHGES

IEKŠZEMES SATIKSME

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Nolaišanās

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Skrejceļa apgaismojums

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Stāvvieta mazāk nekā 1 stundai

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Pasažieri 75 % (142 pers.)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Reģistrācijas vietas

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Aeronavigācijas starpsumma

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Veikali

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Autostāvvietas

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

KOPĀ vienam reisam

KOPĀ vienam reisam

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Peļņa pirms mārketinga pasākumiem

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Mārketinga pasākumi

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Peļņa pēc mārketinga pasākumiem

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| | 1. gads | 2. gads | 3. gads | 4. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | PRDTS | CHGES | PRDTS | CHGES | PDTS | CHGES | PDTS | CHGES |
| SATIKSME ES | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Nolaišanās | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Skrejceļa apgaismojums | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Stāvvieta mazāk nekā 1 stundai | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Pasažieri 75 % (142 pers.) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Reģistrācijas vietas | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Aeronavigācijas starpsumma | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Veikali | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Autostāvvietas | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| KOPĀ vienam reisam | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Peļņa pirms mārketinga pasākumiem | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Mārketinga pasākumi | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Peļņa pēc mārketinga pasākumiem | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

1. gads

2. gads

3. gads

4. gads

PRDTS

CHGES

PRDTS

CHGES

PDTS

CHGES

PDTS

CHGES

SATIKSME ES

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Nolaišanās

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Skrejceļa apgaismojums

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Stāvvieta mazāk nekā 1 stundai

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Pasažieri 75 % (142 pers.)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Reģistrācijas vietas

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Aeronavigācijas starpsumma

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Veikali

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Autostāvvietas

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

KOPĀ vienam reisam

KOPĀ vienam reisam

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Peļņa pirms mārketinga pasākumiem

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Mārketinga pasākumi

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Peļņa pēc mārketinga pasākumiem

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

11. tabula

11. tabula

Gaisa kuģis FOCKER 100 – 45 tonnas – GA: 5 – ietilpība: 100 pers.

Gaisa kuģis FOCKER 100

| | Terminālis mp2 |
| --- | --- |
| 1. gads | 2. gads | 3. gads | 4. gads |
| | PRDTS | CHGES | PRDTS | CHGES | PDTS | CHGES | PDTS | CHGES |
| IEKŠZEMES SATIKSME | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Nolaišanās | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Skrejceļa apgaismojums | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Stāvvieta mazāk nekā 1 stundai | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Pasažieri 75 % (75 pers.) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Reģistrācijas vietas | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Aeronavigācijas starpsumma | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Veikali | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Autostāvvietas | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| KOPĀ vienam reisam | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Peļņa pirms mārketinga pasākumiem | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Mārketinga pasākumi | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Peļņa pēc mārketinga pasākumiem | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

Terminālis mp2

1. gads

2. gads

3. gads

4. gads

PRDTS

CHGES

PRDTS

CHGES

PDTS

CHGES

PDTS

CHGES

IEKŠZEMES SATIKSME

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Nolaišanās

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Skrejceļa apgaismojums

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Stāvvieta mazāk nekā 1 stundai

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Pasažieri 75 % (75 pers.)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Reģistrācijas vietas

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Aeronavigācijas starpsumma

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Veikali

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Autostāvvietas

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

KOPĀ vienam reisam

KOPĀ vienam reisam

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Peļņa pirms mārketinga pasākumiem

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Mārketinga pasākumi

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Peļņa pēc mārketinga pasākumiem

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| | 1. gads | 2. gads | 3. gads | 4. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | PRDTS | CHGES | PRDTS | CHGES | PDTS | CHGES | PDTS | CHGES |
| SATIKSME ES | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Nolaišanās | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Skrejceļa apgaismojums | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Stāvvieta mazāk nekā 1 stundai | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Pasažieri 75 % (75 pers.) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Reģistrācijas vietas | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Aeronavigācijas starpsumma | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Veikali | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Autostāvvietas | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| KOPĀ vienam reisam | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Peļņa pirms mārketinga pasākumiem | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Mārketinga pasākumi | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Peļņa pēc mārketinga pasākumiem | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

1. gads

2. gads

3. gads

4. gads

PRDTS

CHGES

PRDTS

CHGES

PDTS

CHGES

PDTS

CHGES

SATIKSME ES

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Nolaišanās

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Skrejceļa apgaismojums

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Stāvvieta mazāk nekā 1 stundai

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Pasažieri 75 % (75 pers.)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Reģistrācijas vietas

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Aeronavigācijas starpsumma

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Veikali

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Autostāvvietas

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

KOPĀ vienam reisam

KOPĀ vienam reisam

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Peļņa pirms mārketinga pasākumiem

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Mārketinga pasākumi

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Peļņa pēc mārketinga pasākumiem

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

12. tabula

12. tabula

Rentabilitātes analīze (tūkstošos EUR, pēc pašreizējās vērtības)

Rentabilitātes analīze (tūkstošos EUR, pēc pašreizējās vērtības)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | KOPĀ 2005.–2021. gadā | Iekšējās rentabilitātes likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KOPĀ NAUDAS PLŪSMA, ar NBV 2021. gada beigās, bez ZCT | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| KOPĀ NAUDAS PLŪSMA, ar NBV 2021. gada beigās, ar ZCT | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| NAUDAS PLŪSMAS STARPĪBA | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| KOPĀ NAUDAS PLŪSMA, ar NBV 2021. gada beigās, atjaunināta bez ZCT | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| KOPĀ NAUDAS PLŪSMA, ar NBV 2021. gada beigās, atjaunināta ar ZCT | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| KOPĀ NAUDAS PLŪSMAS STARPĪBA | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Avots: atjauninātais 2005. gada 15. septembra uzņēmējdarbības plāns (NBV – neto bilances vērtība, ZCT – zemo cenu terminālis). |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

KOPĀ 2005.–2021. gadā

Iekšējās rentabilitātes likme

KOPĀ NAUDAS PLŪSMA, ar NBV 2021. gada beigās, bez ZCT

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

KOPĀ NAUDAS PLŪSMA, ar NBV 2021. gada beigās, ar ZCT

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

NAUDAS PLŪSMAS STARPĪBA

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

KOPĀ NAUDAS PLŪSMA, ar NBV 2021. gada beigās, atjaunināta bez ZCT

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

KOPĀ NAUDAS PLŪSMA, ar NBV 2021. gada beigās, atjaunināta ar ZCT

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

KOPĀ NAUDAS PLŪSMAS STARPĪBA

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Avots: atjauninātais 2005. gada 15. septembra uzņēmējdarbības plāns (NBV – neto bilances vērtība, ZCT – zemo cenu terminālis).

Avots:

| (369) | Saprātīgs uzņēmējs, nosakot vienkāršotu pakalpojumu termināļa projekta rentabilitāti un attiecīgos tarifus, ņem vērā visus ieņēmumus no aeronavigācijas un ar aeronavigāciju nesaistītos ieņēmumus, vienlaikus ievērojot arī satiksmes pieprasījuma elastību, un salīdzina to ar plānotajiem aeronavigācijas maksas tarifiem... Starpība starp pasažieru maksas tarifa līmeni un pasažieru pārvadāšanas izmaksām, kuras sedz ar aeronavigāciju nesaistīti ieņēmumi, tādēļ nerada priekšrocības aviosabiedrībām, bet izriet no ekspluatanta veiktās pamata optimizācijas, kuras mērķis, gluži pretēji, ir padarīt ieguldījumu projektu ienesīgu. |
| --- | --- |

(369)

Saprātīgs uzņēmējs, nosakot vienkāršotu pakalpojumu termināļa projekta rentabilitāti un attiecīgos tarifus, ņem vērā visus ieņēmumus no aeronavigācijas un ar aeronavigāciju nesaistītos ieņēmumus, vienlaikus ievērojot arī satiksmes pieprasījuma elastību, un salīdzina to ar plānotajiem aeronavigācijas maksas tarifiem... Starpība starp pasažieru maksas tarifa līmeni un pasažieru pārvadāšanas izmaksām, kuras sedz ar aeronavigāciju nesaistīti ieņēmumi, tādēļ nerada priekšrocības aviosabiedrībām, bet izriet no ekspluatanta veiktās pamata optimizācijas, kuras mērķis, gluži pretēji, ir padarīt ieguldījumu projektu ienesīgu.

| (370) | Pasažieru maksas tarifi (neskaitot reģistrācijas vietas), ko piemēroja terminālī mp2, ir apkopoti 13. tabulā.

  13. tabula










  Gads | Maksa par vienu pasažieri ES iekšējos reisos (EUR) | Maksa par vienu pasažieri reisos ārpus ES (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sākotnēji | Retrospektīvi | Sākotnēji | Retrospektīvi |
| 2006 | 1,23 | 2,85 | X | 2,99 |
| 2007 | 1,22 | 2,85 | 1,28 | 2,99 |
| 2008 | 1,31 | 2,54 | 6,75 | 2,68 |
| 2009 | 1,79 | | 1,93 | |
| 2010 | 1,79 | | 1,93 | |
| 2011 | 1,84 | | 1,99 | |

(370)

Pasažieru maksas tarifi (neskaitot reģistrācijas vietas), ko piemēroja terminālī mp2, ir apkopoti 13. tabulā.

13. tabula

13. tabula

Gads

Maksa par vienu pasažieri ES iekšējos reisos (EUR)

Maksa par vienu pasažieri reisos ārpus ES (EUR)

Sākotnēji

Retrospektīvi

Sākotnēji

Retrospektīvi

2006

1,23

2,85

X

2,99

2007

1,22

2,85

1,28

2,99

2008

1,31

2,54

6,75

2,68

2009

1,79

1,93

2010

1,79

1,93

2011

1,84

1,99

| (371) | 2009. gadā tarifi tika koriģēti pēc tam, kad Valsts padome anulēja tarifus. Cocoéco2009. gada 18. februāra lēmums papildus raksturoja aprēķināšanas metodes, kas lika uz turpmākajiem sešiem gadiem noteikt šādus tarifus, pamatojoties uz izmaksām un ieņēmumiem katrā terminālī, kā norādīts pētījumā, kuru 2008. gada veica uzņēmums Mazars. Šajā pētījumā, pamatojoties uz prognozēm, kas bija pētījuma pamatā, vērā ņemtās izmaksas bija izmaksas, ko radīja iesaistītās ēkas katrā terminālī, tehniskās apkopes un uzturēšanas izmaksas un ekspluatācijas izmaksas proporcionāli to ietekmei uz pasažieru pārvadāšanu un izmantojumam katrā terminālī. Vērā ņemtie ieņēmumi attiecās vienlaikus uz ieņēmumiem no lidostas maksas (par pasažieriem un reģistrācijas vietām) un komerciālajiem ieņēmumiem (no veikaliem un autostāvvietām), kas iegūti uz platformas un piesaistīti katram terminālim. |
| --- | --- |

(371)

2009. gadā tarifi tika koriģēti pēc tam, kad Valsts padome anulēja tarifus. Cocoéco2009. gada 18. februāra lēmums papildus raksturoja aprēķināšanas metodes, kas lika uz turpmākajiem sešiem gadiem noteikt šādus tarifus, pamatojoties uz izmaksām un ieņēmumiem katrā terminālī, kā norādīts pētījumā, kuru 2008. gada veica uzņēmums Mazars. Šajā pētījumā, pamatojoties uz prognozēm, kas bija pētījuma pamatā, vērā ņemtās izmaksas bija izmaksas, ko radīja iesaistītās ēkas katrā terminālī, tehniskās apkopes un uzturēšanas izmaksas un ekspluatācijas izmaksas proporcionāli to ietekmei uz pasažieru pārvadāšanu un izmantojumam katrā terminālī. Vērā ņemtie ieņēmumi attiecās vienlaikus uz ieņēmumiem no lidostas maksas (par pasažieriem un reģistrācijas vietām) un komerciālajiem ieņēmumiem (no veikaliem un autostāvvietām), kas iegūti uz platformas un piesaistīti katram terminālim.

Cocoéco

Mazars

| (372) | Šķiet, ka pasažieru maksas tarifi bija noteikti tā, lai ieņēmumi no aeronavigācijas segtu arī pasažieru pārvadājumu normu terminālī mp2 un terminālī mp1, proti [no 50 līdz 80 % par 2007., 2008., 2009. un 2010. gadu]*. |
| --- | --- |

(372)

Šķiet, ka pasažieru maksas tarifi bija noteikti tā, lai ieņēmumi no aeronavigācijas segtu arī pasažieru pārvadājumu normu terminālī mp2 un terminālī mp1, proti [no 50 līdz 80 % par 2007., 2008., 2009. un 2010. gadu]*.

| (373) | No finanšu datiem, kas izklāstīti 2009. gada 18. februāra lēmumā, izriet, ka, ņemot vērā gan ieņēmumus no lidostas maksām, gan komerciālos ieņēmumus, kas saistīti ar pasažieru pārvadājumiem, tie sedz minēto pārvadājumu izmaksas terminālī mp2 [no 100 līdz 140 % par 2007., 2008., 2009. un 2010. gadu]*, izmantojot pasažieru maksas tarifu, kas noteikts ar 2009. gada 25. maija lēmumu. |
| --- | --- |

(373)

No finanšu datiem, kas izklāstīti 2009. gada 18. februāra lēmumā, izriet, ka, ņemot vērā gan ieņēmumus no lidostas maksām, gan komerciālos ieņēmumus, kas saistīti ar pasažieru pārvadājumiem, tie sedz minēto pārvadājumu izmaksas terminālī mp2 [no 100 līdz 140 % par 2007., 2008., 2009. un 2010. gadu]*, izmantojot pasažieru maksas tarifu, kas noteikts ar 2009. gada 25. maija lēmumu.

| (374) | Pasažieru maksas tarifi terminālī mp2 tika noteikti, pamatojoties uz iepriekšēju finansiālo izpēti. Tajā tika ņemtas vērā visas piemērotās atlaides. Kā liecina šī finansiālā izpēte, maksai katrā terminālī bija jāsedz attiecīgās izmaksas. Pētījums secināja, ka NPV bija pozitīva. |
| --- | --- |

(374)

Pasažieru maksas tarifi terminālī mp2 tika noteikti, pamatojoties uz iepriekšēju finansiālo izpēti. Tajā tika ņemtas vērā visas piemērotās atlaides. Kā liecina šī finansiālā izpēte, maksai katrā terminālī bija jāsedz attiecīgās izmaksas. Pētījums secināja, ka NPV bija pozitīva.

| (375) | Kaut arī jaunie retrospektīvie tarifi tika rēķināti tā, lai segtu visas lidostas izmaksas, pēc korekcijas saistībā ar vairāku kopīgu maksu sadalījumu starp termināļiem, sākotnējie tarifi sedza arī robežizmaksas, kas bija tieši saistītas ar aviosabiedrību un katra papildu pasažiera ierašanos. Līdz ar to visu laiku tika paredzēts, ka tarifi, ko piemēro aviosabiedrībām, sedz vismaz robežizmaksas, kas saistītas ar lidostas izmantošanu aviosabiedrības vajadzībām. |
| --- | --- |

(375)

Kaut arī jaunie retrospektīvie tarifi tika rēķināti tā, lai segtu visas lidostas izmaksas, pēc korekcijas saistībā ar vairāku kopīgu maksu sadalījumu starp termināļiem, sākotnējie tarifi sedza arī robežizmaksas, kas bija tieši saistītas ar aviosabiedrību un katra papildu pasažiera ierašanos. Līdz ar to visu laiku tika paredzēts, ka tarifi, ko piemēro aviosabiedrībām, sedz vismaz robežizmaksas, kas saistītas ar lidostas izmantošanu aviosabiedrības vajadzībām.

| (376) | Turklāt sākotnējā uzņēmējdarbības plānā, kas lika pieņemt lēmumu par termināļa mp2 būvniecību, lidosta plānoja sasniegt pozitīvu NPV. Pirms jebkuru jaunu izmaiņu veikšanas tarifos, lidosta veica ticamas aplēses, saskaņā ar kurām šie pasākumi labvēlīgi ietekmēja lidostas rentabilitāti. |
| --- | --- |

(376)

Turklāt sākotnējā uzņēmējdarbības plānā, kas lika pieņemt lēmumu par termināļa mp2 būvniecību, lidosta plānoja sasniegt pozitīvu NPV. Pirms jebkuru jaunu izmaiņu veikšanas tarifos, lidosta veica ticamas aplēses, saskaņā ar kurām šie pasākumi labvēlīgi ietekmēja lidostas rentabilitāti.

| (377) | Tādējādi Komisija uzskata, ka lēmums, ar ko noteica tarifus terminālī mp2, atbilda principam par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos. Tas pats attiecas arī uz 2009. gada 25. maija lēmumu, ar ko šos tarifus noteica 2006.–2008. gadam un sākot ar 2009. gada 1. augustu. |
| --- | --- |

(377)

Tādējādi Komisija uzskata, ka lēmums, ar ko noteica tarifus terminālī mp2, atbilda principam par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos. Tas pats attiecas arī uz 2009. gada 25. maija lēmumu, ar ko šos tarifus noteica 2006.–2008. gadam un sākot ar 2009. gada 1. augustu.

7.2.2.5.   
  Mārketinga līgums ar AMS

Mārketinga līgums ar AMS

Kopīgs novērtējums ekonomiskajām priekšrocībām, kas radītas Ryanair un AMS

Kopīgs novērtējums ekonomiskajām priekšrocībām, kas radītas Ryanair un AMS

| (378) | Komisijai vispirms jāizmeklē, vai nolūkā apzināt ekonomiskās priekšrocības, kuras saņēma Ryanair un tās meitasuzņēmums AMS, šie uzņēmumi jāvērtē atsevišķi vai kopā. |
| --- | --- |

(378)

Komisijai vispirms jāizmeklē, vai nolūkā apzināt ekonomiskās priekšrocības, kuras saņēma Ryanair un tās meitasuzņēmums AMS, šie uzņēmumi jāvērtē atsevišķi vai kopā.

Ryanair

AMS

| (379) | Komisija vispirms konstatē, ka AMS ir 100 % Ryanair meitasuzņēmums un tās vienīgie vadītāji ir Ryanair augstākā līmeņa vadītāji (78). Komisija arī konstatē, ka šis uzņēmums faktiski tika izveidots ar vienīgo mērķi sniegt mārketinga pakalpojumus Ryanair tīmekļa vietnē un tas neveic nekādu citu darbību. |
| --- | --- |

(379)

Komisija vispirms konstatē, ka AMS ir 100 % Ryanair meitasuzņēmums un tās vienīgie vadītāji ir Ryanair augstākā līmeņa vadītāji (78). Komisija arī konstatē, ka šis uzņēmums faktiski tika izveidots ar vienīgo mērķi sniegt mārketinga pakalpojumus Ryanair tīmekļa vietnē un tas neveic nekādu citu darbību.

AMS

Ryanair

Ryanair

78

Ryanair

| (380) | Turklāt MPTRK 2005. gada 15. novembra dokumentācijā, gatavojoties lidostas padomes sanāksmei, tika norādīts, ka reklāmas pakalpojumu iegāde Ryanair interneta vietnē un atbalsta mehānisma radīšana jaunu līniju izveidei paredzēja arī radīt tādus izmaksu nosacījumus lidostā Marseille Provence, kas ļautu izpildīt Ryanair rentabilitātes kritērijus, jo īpaši attiecībā uz gaisa kuģu bāzes izveidi. |
| --- | --- |

(380)

Turklāt MPTRK 2005. gada 15. novembra dokumentācijā, gatavojoties lidostas padomes sanāksmei, tika norādīts, ka reklāmas pakalpojumu iegāde Ryanair interneta vietnē un atbalsta mehānisma radīšana jaunu līniju izveidei paredzēja arī radīt tādus izmaksu nosacījumus lidostā Marseille Provence, kas ļautu izpildīt Ryanair rentabilitātes kritērijus, jo īpaši attiecībā uz gaisa kuģu bāzes izveidi.

Ryanair

Marseille Provence

Ryanair

| (381) | No Francijas atbildē minētajiem argumentiem izriet arī tas, ka ar AMS noslēgtā līguma finansiālie nosacījumi tika pieņemti atbilstoši finanšu normām, kas saistītas ar katru Ryanair ekspluatēto reisu. Francija arī norāda, ka ar AMS noslēgtais līgums paredzēja dažādas saistības no uzņēmuma Ryanair puses attiecībā uz gaisa kuģu skaitu, kas izvietoti bāzē lidostā, ikdienas satiksmes intensitāti un pasažieru skaitu gadā. Visbeidzot, Francija savā atbildē apgalvo, ka MPTRK rīcība jāvērtē, ņemot vērā “rentabilitāti, ko kopīgi nodrošina visas modulācijas jaunu līniju izveidei un AMS iepirkumam tikai attiecībā uz Ryanair reisiem,” un uzsver, ka “šis apvienotais pētījums par dažādiem pasākumiem būtībā īpaši attiecas uz konkrēto gadījumu” (79). |
| --- | --- |

(381)

No Francijas atbildē minētajiem argumentiem izriet arī tas, ka ar AMS noslēgtā līguma finansiālie nosacījumi tika pieņemti atbilstoši finanšu normām, kas saistītas ar katru Ryanair ekspluatēto reisu. Francija arī norāda, ka ar AMS noslēgtais līgums paredzēja dažādas saistības no uzņēmuma Ryanair puses attiecībā uz gaisa kuģu skaitu, kas izvietoti bāzē lidostā, ikdienas satiksmes intensitāti un pasažieru skaitu gadā. Visbeidzot, Francija savā atbildē apgalvo, ka MPTRK rīcība jāvērtē, ņemot vērā “rentabilitāti, ko kopīgi nodrošina visas modulācijas jaunu līniju izveidei un AMS iepirkumam tikai attiecībā uz Ryanair reisiem,” un uzsver, ka “šis apvienotais pētījums par dažādiem pasākumiem būtībā īpaši attiecas uz konkrēto gadījumu” (79).

AMS

Ryanair

AMS

Ryanair

AMS

Ryanair

79

| (382) | Visbeidzot, Komisijai jāatgādina, ka tā jau ir izmantojusi šādu pieeju 2007. gada 29. novembra lēmumā par oficiālās pārbaudes procedūras sākšanu Po lidostā, 2012. gada 25. janvāra lēmumā par procedūras pagarināšanu tajā pašā lidostā, kā arī 2012. gada 8. februāra un 23. marta lēmumā par procedūras sākšanu Larošelas un Angulēmas lidostās. |
| --- | --- |

(382)

Visbeidzot, Komisijai jāatgādina, ka tā jau ir izmantojusi šādu pieeju 2007. gada 29. novembra lēmumā par oficiālās pārbaudes procedūras sākšanu Po lidostā, 2012. gada 25. janvāra lēmumā par procedūras pagarināšanu tajā pašā lidostā, kā arī 2012. gada 8. februāra un 23. marta lēmumā par procedūras sākšanu Larošelas un Angulēmas lidostās.

| (383) | Visu minēto iemeslu dēļ pasākumi par labu Ryanair un AMS jāvērtē kopīgi, lai noteiktu ekonomisku priekšrocību esamību, jo Ryanair un AMS faktiski ir viens attiecīgo pasākumu saņēmējs (80). |
| --- | --- |

(383)

Visu minēto iemeslu dēļ pasākumi par labu Ryanair un AMS jāvērtē kopīgi, lai noteiktu ekonomisku priekšrocību esamību, jo Ryanair un AMS faktiski ir viens attiecīgo pasākumu saņēmējs (80).

Ryanair

AMS

Ryanair

AMS

80

| (384) | Komisija arī konstatē, ka vienīgā priekšrocība, ko lidostas apsaimniekotāji varēja gūt no AMS piedāvātajiem mārketinga pasākumiem Ryanair vietnē, bija to pasažieru skaita palielināšanās, kuri lidoja ar Ryanair. Tādējādi aplēses par satiksmi un reisu aizpildes pakāpi ir būtisks elements analīzē par to, cik ienesīga ir attiecību izveidošana ar Ryanair (81). Komisija tādēļ uzskata, ka, lai piemērotu kritēriju par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, novērtējumā par iespējamību veidot komerciālas attiecības ar Ryanair (82) nedrīkst ignorēt ietekmi, ko radīja paralēlā mārketinga līgumu noslēgšana, jo īpaši to izmaksas. |
| --- | --- |

(384)

Komisija arī konstatē, ka vienīgā priekšrocība, ko lidostas apsaimniekotāji varēja gūt no AMS piedāvātajiem mārketinga pasākumiem Ryanair vietnē, bija to pasažieru skaita palielināšanās, kuri lidoja ar Ryanair. Tādējādi aplēses par satiksmi un reisu aizpildes pakāpi ir būtisks elements analīzē par to, cik ienesīga ir attiecību izveidošana ar Ryanair (81). Komisija tādēļ uzskata, ka, lai piemērotu kritēriju par saprātīgu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, novērtējumā par iespējamību veidot komerciālas attiecības ar Ryanair (82) nedrīkst ignorēt ietekmi, ko radīja paralēlā mārketinga līgumu noslēgšana, jo īpaši to izmaksas.

AMS

Ryanair

Ryanair

Ryanair

81

Ryanair

82

Saprātīga uzņēmēja tirgus ekonomikas apstākļos kritērijs

Saprātīga uzņēmēja tirgus ekonomikas apstākļos kritērijs

| (385) | MPTRK 2006. gada 19. maijā bez konkursa un iepriekšējas izziņošanas noslēdza reklāmas platības pirkuma līgumu uz pieciem gadiem, paredzot iespēju to vienu reizi atjaunot uz tādu pašu laikposmu, ar uzņēmumu AMS, aviosabiedrības Ryanair 100 % meitasuzņēmumu. Attiecībā uz to tarifu noteikšanu, par kuriem pieņemts 2009. gada 25. maija lēmums, Cocoéco2009. gada 18. februāra lēmums paredzēja, ka AMS līguma izmaksas tā darbības laikā, proti, no 2006. gada oktobra līdz 2011. gada oktobrim, ir EUR [...]*, proti, EUR [...]* gadā. |
| --- | --- |

(385)

MPTRK 2006. gada 19. maijā bez konkursa un iepriekšējas izziņošanas noslēdza reklāmas platības pirkuma līgumu uz pieciem gadiem, paredzot iespēju to vienu reizi atjaunot uz tādu pašu laikposmu, ar uzņēmumu AMS, aviosabiedrības Ryanair 100 % meitasuzņēmumu. Attiecībā uz to tarifu noteikšanu, par kuriem pieņemts 2009. gada 25. maija lēmums, Cocoéco2009. gada 18. februāra lēmums paredzēja, ka AMS līguma izmaksas tā darbības laikā, proti, no 2006. gada oktobra līdz 2011. gada oktobrim, ir EUR [...]*, proti, EUR [...]* gadā.

AMS

Ryanair

Cocoéco

AMS

| (386) | Francija vispirms apgalvo, ka maksājumi, kas veikti saskaņā ar šo līgumu, atbilda tirgus cenai par mārketinga pakalpojumu sniegšanu tiešsaistē, un no tā secina, ka MPTRK rīkojās kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, noslēdzot šo līgumu ar AMS. |
| --- | --- |

(386)

Francija vispirms apgalvo, ka maksājumi, kas veikti saskaņā ar šo līgumu, atbilda tirgus cenai par mārketinga pakalpojumu sniegšanu tiešsaistē, un no tā secina, ka MPTRK rīkojās kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, noslēdzot šo līgumu ar AMS.

AMS

| (387) | Tomēr, kā minēts 7.2.2.5. punktā, Komisija uzskata, ka iespējamās priekšrocības, ko saņēma uzņēmums AMS un uzņēmums Ryanair, jāanalizē kopā, ņemot vērā to, ka pakalpojumi, ko sniedza aviosabiedrība un tās meitasuzņēmums, nav atsevišķi nodalāmi. Būtībā Komisija uzskata, ka AMS nodrošināto mārketinga pakalpojumu potenciālās vērtības pamatā ir Ryanair satiksmes pieaugums. |
| --- | --- |

(387)

Tomēr, kā minēts 7.2.2.5. punktā, Komisija uzskata, ka iespējamās priekšrocības, ko saņēma uzņēmums AMS un uzņēmums Ryanair, jāanalizē kopā, ņemot vērā to, ka pakalpojumi, ko sniedza aviosabiedrība un tās meitasuzņēmums, nav atsevišķi nodalāmi. Būtībā Komisija uzskata, ka AMS nodrošināto mārketinga pakalpojumu potenciālās vērtības pamatā ir Ryanair satiksmes pieaugums.

AMS

Ryanair

AMS

Ryanair

| (388) | Šķiet, ka Francijas atbilde liecina par piekrišanu šādai analīzei. Faktiski Francija apgalvo, ka saprātīgs uzņēmējs analizētu kopā gan tarifu sistēmu, ko piemēro Ryanair, gan no AMS iegādāto mārketinga pakalpojumu izmaksas, lai noteiktu, cik rentabls ir viens Ryanair reiss, un šāds pamatojums būtu jāizmanto MPTRK, pieņemot lēmumu par 2006. gada 19. maija līguma noslēgšanu. |
| --- | --- |

(388)

Šķiet, ka Francijas atbilde liecina par piekrišanu šādai analīzei. Faktiski Francija apgalvo, ka saprātīgs uzņēmējs analizētu kopā gan tarifu sistēmu, ko piemēro Ryanair, gan no AMS iegādāto mārketinga pakalpojumu izmaksas, lai noteiktu, cik rentabls ir viens Ryanair reiss, un šāds pamatojums būtu jāizmanto MPTRK, pieņemot lēmumu par 2006. gada 19. maija līguma noslēgšanu.

Ryanair

AMS

Ryanair

| (389) | Tā kā AMS sniegtie mārketinga pakalpojumi nav nodalāmi no attiecību sistēmas starp lidostu Marseille Provence un aviosabiedrību Ryanair, ir jāizpēta priekšrocības, kuras šīs abas struktūras saņēma kopīgi. |
| --- | --- |

(389)

Tā kā AMS sniegtie mārketinga pakalpojumi nav nodalāmi no attiecību sistēmas starp lidostu Marseille Provence un aviosabiedrību Ryanair, ir jāizpēta priekšrocības, kuras šīs abas struktūras saņēma kopīgi.

AMS

Marseille Provence

Ryanair

| (390) | Tādējādi MPTRK rīcība laikā, kad tika noslēgts 2006. gada 19. maija līgums ar AMS, nav jāvērtē salīdzinājumā ar citu interneta reklāmdevēju piedāvājumiem, kuri nenodrošināja salīdzināmus pakalpojumus. |
| --- | --- |

(390)

Tādējādi MPTRK rīcība laikā, kad tika noslēgts 2006. gada 19. maija līgums ar AMS, nav jāvērtē salīdzinājumā ar citu interneta reklāmdevēju piedāvājumiem, kuri nenodrošināja salīdzināmus pakalpojumus.

AMS

| (391) | Francija arī apgalvo, ka līgums, kuru MPTRK noslēdza ar AMS, bija lidostai Marseille Provence izdevīgs pirkums, jo īpaši ņemot vērā darbības terminālī mp2. |
| --- | --- |

(391)

Francija arī apgalvo, ka līgums, kuru MPTRK noslēdza ar AMS, bija lidostai Marseille Provence izdevīgs pirkums, jo īpaši ņemot vērā darbības terminālī mp2.

AMS

Marseille Provence

| (392) | Jāatgādina, ka pētījumā par ieguldījumu rentabilitāti, būvējot termināli mp2 (2005. gada septembra uzņēmējdarbības plānā, kas atjaunināts 2006. gada maijā), netika ņemtas vērā ar AMS noslēgtā līguma izmaksas, bet izmaksas, kas saistītas ar iepriekšējo mehānismu mārketinga izdevumu segšanai. Šis mehānisms gala rezultātā netika piemērots, kā izskaidrots 7.2.2.3. punktā. |
| --- | --- |

(392)

Jāatgādina, ka pētījumā par ieguldījumu rentabilitāti, būvējot termināli mp2 (2005. gada septembra uzņēmējdarbības plānā, kas atjaunināts 2006. gada maijā), netika ņemtas vērā ar AMS noslēgtā līguma izmaksas, bet izmaksas, kas saistītas ar iepriekšējo mehānismu mārketinga izdevumu segšanai. Šis mehānisms gala rezultātā netika piemērots, kā izskaidrots 7.2.2.3. punktā.

AMS

| (393) | Francija iesniedza rentabilitātes pētījumu, norādot finanšu peļņu Ryanair reisiem par 2007.–2021. gadu, kas sagatavots 2005. gada septembrī un atjaunināts 2006. gada maijā, vēl pirms tika noslēgts līgums ar AMS, un MPTRK to izmantoja, pieņemot lēmumu par 2006. gada 19. maija līgumu. |
| --- | --- |

(393)

Francija iesniedza rentabilitātes pētījumu, norādot finanšu peļņu Ryanair reisiem par 2007.–2021. gadu, kas sagatavots 2005. gada septembrī un atjaunināts 2006. gada maijā, vēl pirms tika noslēgts līgums ar AMS, un MPTRK to izmantoja, pieņemot lēmumu par 2006. gada 19. maija līgumu.

Ryanair

AMS

| (394) | Minētā pētījuma pamatā bija šādi dati (par 2007. gadu):






  — | finanšu peļņa vienam reisam, neņemot vērā AMS līguma izmaksas, izmantojot gaisa kuģi B737 un darbojoties terminālī mp2, ir EUR [...]*, |
| --- | --- | --- |

(394)

Minētā pētījuma pamatā bija šādi dati (par 2007. gadu):

—

finanšu peļņa vienam reisam, neņemot vērā AMS līguma izmaksas, izmantojot gaisa kuģi B737 un darbojoties terminālī mp2, ir EUR [...]*,

AMS

| — | Ryanair satiksme faktiski veido 85 % pieņēmumā par “zemo cenu” satiksmi, |
| --- | --- |

—

Ryanair satiksme faktiski veido 85 % pieņēmumā par “zemo cenu” satiksmi,

Ryanair

| — | Ryanair satiksme faktiski sastāv no 2 694 reisiem (tas atbilst gaisa kuģim ar 189 sēdvietām, ja piepildījuma pakāpe ir 75 %). |
| --- | --- |

—

Ryanair satiksme faktiski sastāv no 2 694 reisiem (tas atbilst gaisa kuģim ar 189 sēdvietām, ja piepildījuma pakāpe ir 75 %).

Ryanair

| (395) | Minētais pētījums konstatē, ka aviosabiedrības Ryanair klātbūtne lidostā Marseille Provence, ņemot vērā tai piedāvātos tarifu nosacījumus, jo īpaši atlaides jaunajām līnijām, kā arī stāvvietai pa nakti, un ņemot vērā mārketinga pakalpojumu iegādi no meitasuzņēmuma, lika lidostai ciest zaudējumus pirmajos trijos gados un ļāva sasniegt pozitīvu normu lidostai tikai no ceturtā darbības gada (83). |
| --- | --- |

(395)

Minētais pētījums konstatē, ka aviosabiedrības Ryanair klātbūtne lidostā Marseille Provence, ņemot vērā tai piedāvātos tarifu nosacījumus, jo īpaši atlaides jaunajām līnijām, kā arī stāvvietai pa nakti, un ņemot vērā mārketinga pakalpojumu iegādi no meitasuzņēmuma, lika lidostai ciest zaudējumus pirmajos trijos gados un ļāva sasniegt pozitīvu normu lidostai tikai no ceturtā darbības gada (83).

Ryanair

Marseille Provence

83

| (396) | No uzņēmējdarbības plāna izriet, ka 15 gadus (2007.–2021. gadā) vidējā peļņas likme visiem reisiem būs pietiekami augsta, lai nodrošinātu rentabilitāti, kas vēlama saprātīgam uzņēmējam tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(396)

No uzņēmējdarbības plāna izriet, ka 15 gadus (2007.–2021. gadā) vidējā peļņas likme visiem reisiem būs pietiekami augsta, lai nodrošinātu rentabilitāti, kas vēlama saprātīgam uzņēmējam tirgus ekonomikas apstākļos.

| (397) | 2006. gada 19. maija līgums tika noslēgts, plānojot satiksmes attīstību lidostā vidējā termiņā. Līgums ar AMS aizstāja mārketinga pasākumus, kas sākotnēji bija paredzēti termināļa mp2 būvniecības projekta uzņēmējdarbības plānā. Līguma ar AMS vidējās izmaksas uz vienu Ryanair pasažieri pēc tam ļauj noteikt termināļa mp2 būvniecības projekta kopējo rentabilitāti.

  14. tabula


  Līguma ar AMS rentabilitātes modelis atkarībā no Ryanair satiksmes intensitātes (iekļaujot tarifu modulāciju ietekmi)





















  Kopējā satiksmes prognoze | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izlidojošie Ryanair pasažieri ([...]* %) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Izlidojošo Ryanair reisu skaits | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| AMS reklāmas iegāde (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Līguma cena uz vienu personu | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Peļņa no satiksmes pēc līguma ar AMS | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(397)

2006. gada 19. maija līgums tika noslēgts, plānojot satiksmes attīstību lidostā vidējā termiņā. Līgums ar AMS aizstāja mārketinga pasākumus, kas sākotnēji bija paredzēti termināļa mp2 būvniecības projekta uzņēmējdarbības plānā. Līguma ar AMS vidējās izmaksas uz vienu Ryanair pasažieri pēc tam ļauj noteikt termināļa mp2 būvniecības projekta kopējo rentabilitāti.

AMS

AMS

Ryanair

14. tabula

14. tabula

Līguma ar AMS rentabilitātes modelis atkarībā no Ryanair satiksmes intensitātes (iekļaujot tarifu modulāciju ietekmi)

Līguma ar AMS

Ryanair

Kopējā satiksmes prognoze

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Izlidojošie Ryanair pasažieri ([...]* %)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Izlidojošo Ryanair reisu skaits

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

AMS reklāmas iegāde (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Līguma cena uz vienu personu

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Peļņa no satiksmes pēc līguma ar AMS

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| Līguma ar AMS vidējā cena uz vienu personu, rēķinot uz 5 gadiem | [...]* |
| --- | --- |
| Līguma ar AMS vidējā cena uz vienu personu, rēķinot uz 10 gadiem | [...]* |

Līguma ar AMS vidējā cena uz vienu personu, rēķinot uz 5 gadiem

[...]*

Līguma ar AMS vidējā cena uz vienu personu, rēķinot uz 10 gadiem

[...]*

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieņēmumi (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Maksas (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Peļņa (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Neto peļņa (EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Likme | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | |
| Vidējā likme | [> 7,5 %]* | | | | | | | | | | | | | | |
| NPV līdz [...]* % (EUR) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ieņēmumi (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Maksas (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Peļņa (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Neto peļņa (EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Likme

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Vidējā likme

[> 7,5 %]*

NPV līdz [...]* % (EUR)

[...]*

| (398) | Līdz ar to, ņemot vērā dažādās piemērotās atlaides un līguma ar AMS izmaksas, aviosabiedrībām piemērotie tarifi visu laiku nosedza vismaz papildu izdevumus, kas bija saistīti ar to, ka aviosabiedrība izmantoja lidostu. |
| --- | --- |

(398)

Līdz ar to, ņemot vērā dažādās piemērotās atlaides un līguma ar AMS izmaksas, aviosabiedrībām piemērotie tarifi visu laiku nosedza vismaz papildu izdevumus, kas bija saistīti ar to, ka aviosabiedrība izmantoja lidostu.

AMS

| (399) | Turklāt sākotnējā uzņēmējdarbības plānā, kas lika pieņemt lēmumu par termināļa mp2 būvniecību, lidosta plānoja sasniegt pozitīvu NPV. Pirms jebkuru jaunu izmaiņu veikšanas tarifos un pirms mārketinga līguma parakstīšanas ar AMS, lidosta veica ticamas aplēses, saskaņā ar kurām šie pasākumi labvēlīgi ietekmēja lidostas rentabilitāti. |
| --- | --- |

(399)

Turklāt sākotnējā uzņēmējdarbības plānā, kas lika pieņemt lēmumu par termināļa mp2 būvniecību, lidosta plānoja sasniegt pozitīvu NPV. Pirms jebkuru jaunu izmaiņu veikšanas tarifos un pirms mārketinga līguma parakstīšanas ar AMS, lidosta veica ticamas aplēses, saskaņā ar kurām šie pasākumi labvēlīgi ietekmēja lidostas rentabilitāti.

AMS

| (400) | Pieņēmumi un citi scenāriji, kas bija paredzēti sākotnējā uzņēmējdarbības plānā un tā jaunajās redakcijās, kā arī finansiālie aprēķini, kas saistīti ar turpmākiem pasākumiem, šķita reālistiski laikā, kad tika izstrādāti. Turpmākās izmaiņas pierādīja, ka faktiski tie bija drīzāk piesardzīgi. Turklāt tie tika regulāri atjaunināti un pārskatīti, arī tarifi tika regulāri pielāgoti, lai nodrošinātu lidostas rentabilitāti ilgtermiņā, kā arī tarifu izmaiņas īstermiņā. |
| --- | --- |

(400)

Pieņēmumi un citi scenāriji, kas bija paredzēti sākotnējā uzņēmējdarbības plānā un tā jaunajās redakcijās, kā arī finansiālie aprēķini, kas saistīti ar turpmākiem pasākumiem, šķita reālistiski laikā, kad tika izstrādāti. Turpmākās izmaiņas pierādīja, ka faktiski tie bija drīzāk piesardzīgi. Turklāt tie tika regulāri atjaunināti un pārskatīti, arī tarifi tika regulāri pielāgoti, lai nodrošinātu lidostas rentabilitāti ilgtermiņā, kā arī tarifu izmaiņas īstermiņā.

7.2.3.   SECINĀJUMS PAR ATBALSTA ESAMĪBU

| (401) | No 6.3. punkta izriet, ka lidosta Marseille Provence saņēma atbalstu ieguldījumiem, kas saderīgs ar iekšējo tirgu. Komisija uzskata, ka, tā kā lidostas apsaimniekotājs saņēma saderīgu atbalstu, priekšrocības, kas izrietēja no šā atbalsta, netika nodotas kādai konkrētai aviosabiedrībai, jo īpaši izpildot šādus nosacījumus:






  i) | infrastruktūras ir atvērtas visām aviosabiedrībām (tostarp infrastruktūras, kuras vislabāk var izmantot noteiktas kategorijas uzņēmumi, piemēram, zemo cenu aviosabiedrības vai čarterreisu sabiedrības) un netiek rezervētas konkrētām aviosabiedrībām; un |
| --- | --- | --- |

(401)

No 6.3. punkta izriet, ka lidosta Marseille Provence saņēma atbalstu ieguldījumiem, kas saderīgs ar iekšējo tirgu. Komisija uzskata, ka, tā kā lidostas apsaimniekotājs saņēma saderīgu atbalstu, priekšrocības, kas izrietēja no šā atbalsta, netika nodotas kādai konkrētai aviosabiedrībai, jo īpaši izpildot šādus nosacījumus:

Marseille Provence

i)

infrastruktūras ir atvērtas visām aviosabiedrībām (tostarp infrastruktūras, kuras vislabāk var izmantot noteiktas kategorijas uzņēmumi, piemēram, zemo cenu aviosabiedrības vai čarterreisu sabiedrības) un netiek rezervētas konkrētām aviosabiedrībām; un

| ii) | aviosabiedrībām ir noteikti tarifi, kas sedz vismaz robežizmaksas. |
| --- | --- |

ii)

aviosabiedrībām ir noteikti tarifi, kas sedz vismaz robežizmaksas.

| (402) | Šajā gadījumā Komisija, pirmkārt, konstatē, ka terminālis mp2 un tam līdzās esošais gaisa kuģu stāvvietu laukums netiek rezervēti konkrētiem uzņēmumiem. Terminālis mp2 ir atvērts visām aviosabiedrībām, kas vēlas to izmantot, ņemot vērā, ka tas piedāvā ierobežotu apkalpošanas līmeni. Lai nodrošinātu minētā termināļa pieejamību visiem ieinteresētajiem ekspluatantiem, lidosta izsludināja uzaicinājumu paust ieinteresētību šīs infrastruktūras izmantošanā. Tādējādi, tā kā šis terminālis netiek izmantots pilnībā, tas ir pieejams visām ieinteresētajām aviosabiedrībām. |
| --- | --- |

(402)

Šajā gadījumā Komisija, pirmkārt, konstatē, ka terminālis mp2 un tam līdzās esošais gaisa kuģu stāvvietu laukums netiek rezervēti konkrētiem uzņēmumiem. Terminālis mp2 ir atvērts visām aviosabiedrībām, kas vēlas to izmantot, ņemot vērā, ka tas piedāvā ierobežotu apkalpošanas līmeni. Lai nodrošinātu minētā termināļa pieejamību visiem ieinteresētajiem ekspluatantiem, lidosta izsludināja uzaicinājumu paust ieinteresētību šīs infrastruktūras izmantošanā. Tādējādi, tā kā šis terminālis netiek izmantots pilnībā, tas ir pieejams visām ieinteresētajām aviosabiedrībām.

| (403) | Otrkārt, saskaņā ar iepriekš minēto novērtējumu (skatīt 7.2.2.1.–7.2.2.5. punktu) aviosabiedrības arī apmaksā tarifus, kas sedz vismaz robežizmaksas, kuras paredzētas katrā līgumā. |
| --- | --- |

(403)

Otrkārt, saskaņā ar iepriekš minēto novērtējumu (skatīt 7.2.2.1.–7.2.2.5. punktu) aviosabiedrības arī apmaksā tarifus, kas sedz vismaz robežizmaksas, kuras paredzētas katrā līgumā.

| (404) | Komisija atgādina, ka analizējamie līgumi iekļaujas lidostas vispārējās stratēģijas īstenošanā, lai nodrošinātu rentabilitāti, vismaz ilgtermiņā. Lai novērtētu, kāda ietekme līgumiem starp lidostu un aviosabiedrībām ir uz lidostas rentabilitāti, Komisija izmanto pieejamos konkrētos pierādījumus, kā arī informāciju par izmaiņām, kuras pamatoti bija iespējams paredzēt laikā, kad šie līgumi tika noslēgti. Komisija jo īpaši ņem vērā:






  i) | tā laika tirgus situāciju, jo īpaši izmaiņas, kas notika pēc gaisa pārvadājumu tirgus liberalizācijas, pēc zemo cenu aviosabiedrību (84) un citu pārvadātāju, kas nodrošina pārvadājumus “no viena punkta uz otru”, ierašanās tirgū un attīstības un pēc izmaiņām lidostu nozares organizatoriskajā un ekonomiskajā struktūrā (85); lidostu pildīto funkciju diversifikācijas un sarežģītības pakāpi, konkurences pastiprināšanos starp aviosabiedrībām un lidostām, neskaidro ekonomikas situāciju, ko izraisīja izmaiņas tirgus situācijā, vai jebkuras citas neskaidrības, kas vērojamas ekonomikas nozarē; |
| --- | --- | --- |

(404)

Komisija atgādina, ka analizējamie līgumi iekļaujas lidostas vispārējās stratēģijas īstenošanā, lai nodrošinātu rentabilitāti, vismaz ilgtermiņā. Lai novērtētu, kāda ietekme līgumiem starp lidostu un aviosabiedrībām ir uz lidostas rentabilitāti, Komisija izmanto pieejamos konkrētos pierādījumus, kā arī informāciju par izmaiņām, kuras pamatoti bija iespējams paredzēt laikā, kad šie līgumi tika noslēgti. Komisija jo īpaši ņem vērā:

i)

tā laika tirgus situāciju, jo īpaši izmaiņas, kas notika pēc gaisa pārvadājumu tirgus liberalizācijas, pēc zemo cenu aviosabiedrību (84) un citu pārvadātāju, kas nodrošina pārvadājumus “no viena punkta uz otru”, ierašanās tirgū un attīstības un pēc izmaiņām lidostu nozares organizatoriskajā un ekonomiskajā struktūrā (85); lidostu pildīto funkciju diversifikācijas un sarežģītības pakāpi, konkurences pastiprināšanos starp aviosabiedrībām un lidostām, neskaidro ekonomikas situāciju, ko izraisīja izmaiņas tirgus situācijā, vai jebkuras citas neskaidrības, kas vērojamas ekonomikas nozarē;

84

85

| ii) | plānoto ilgtermiņa ietekmi uz lidostas rentabilitāti. |
| --- | --- |

ii)

plānoto ilgtermiņa ietekmi uz lidostas rentabilitāti.

| (405) | Komisija konstatē, ka saskaņā ar Francijas iesniegto informāciju lidosta sākotnējā uzņēmējdarbības plānā, kas lika pieņemt lēmumu par termināļa mp2 būvniecību, paredzēja sasniegt pozitīvu NPV tikai ilgtermiņā. Kā apgalvo Francija, termināļa mp2 finanšu rezultāti ļāva apstiprināt šīs optimistiskās prognozes. Tāpat, maksām piešķirtās atlaides, ko piemēroja visai lidostai, tostarp terminālim mp1, bija pamatotas uz stingriem finansiāliem aprēķiniem, kuru dēļ lidosta varēja plānot šo pasākumu nodrošināto rentabilitāti. Komisija uzskata, ka prognozes par termināļa mp2 rentabilitāti un izmantošanu bija pamatotas un stabilas. Visbiežāk tās izrādījās piesardzīgas. Līdz ar to Komisija uzskata, ka piemērotās maksas, piešķirtās atlaides, kā arī mārketinga līgums, kas noslēgts ar AMS, iekļāvās lidostas vispārējā stratēģijā, lai nodrošinātu rentabilitāti, vismaz ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(405)

Komisija konstatē, ka saskaņā ar Francijas iesniegto informāciju lidosta sākotnējā uzņēmējdarbības plānā, kas lika pieņemt lēmumu par termināļa mp2 būvniecību, paredzēja sasniegt pozitīvu NPV tikai ilgtermiņā. Kā apgalvo Francija, termināļa mp2 finanšu rezultāti ļāva apstiprināt šīs optimistiskās prognozes. Tāpat, maksām piešķirtās atlaides, ko piemēroja visai lidostai, tostarp terminālim mp1, bija pamatotas uz stingriem finansiāliem aprēķiniem, kuru dēļ lidosta varēja plānot šo pasākumu nodrošināto rentabilitāti. Komisija uzskata, ka prognozes par termināļa mp2 rentabilitāti un izmantošanu bija pamatotas un stabilas. Visbiežāk tās izrādījās piesardzīgas. Līdz ar to Komisija uzskata, ka piemērotās maksas, piešķirtās atlaides, kā arī mārketinga līgums, kas noslēgts ar AMS, iekļāvās lidostas vispārējā stratēģijā, lai nodrošinātu rentabilitāti, vismaz ilgtermiņā.

AMS

| (406) | Tādēļ Komisija atzīst, ka līgumi, kas tika noslēgti starp lidostu Marseille Provence un to lietojošajām aviosabiedrībām, nav valsts atbalsts. Turklāt tā uzskata, ka šādā situācijā, pat ja aviosabiedrības būtu saņēmušas valsts atbalstu, tas jebkurā gadījumā būtu saderīgs ar iekšējo tirgu to pašu iemeslu dēļ, kuri pamato lidostas saņemtā atbalsta saderību. |
| --- | --- |

(406)

Tādēļ Komisija atzīst, ka līgumi, kas tika noslēgti starp lidostu Marseille Provence un to lietojošajām aviosabiedrībām, nav valsts atbalsts. Turklāt tā uzskata, ka šādā situācijā, pat ja aviosabiedrības būtu saņēmušas valsts atbalstu, tas jebkurā gadījumā būtu saderīgs ar iekšējo tirgu to pašu iemeslu dēļ, kuri pamato lidostas saņemtā atbalsta saderību.

Marseille Provence

| (407) | Tā kā nav izpildīts viens no kumulatīvajiem kritērijiem, kas minēti LESD 107. panta 1. punktā, Komisija uzskata, ka analizējamie pasākumi nav uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(407)

Tā kā nav izpildīts viens no kumulatīvajiem kritērijiem, kas minēti LESD 107. panta 1. punktā, Komisija uzskata, ka analizējamie pasākumi nav uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

8.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

8.1.   PASĀKUMI LIDOSTAS ATBALSTAM

PASĀKUMI LIDOSTAS ATBALSTAM

| (408) | Komisija atzīst, ka Francija ir nelikumīgi īstenojusi ieguldījumu atbalsta pasākumus par labu lidostai Marseille Provence, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Tomēr jāatzīst, ka šie atbalsta pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē. |
| --- | --- |

(408)

Komisija atzīst, ka Francija ir nelikumīgi īstenojusi ieguldījumu atbalsta pasākumus par labu lidostai Marseille Provence, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Tomēr jāatzīst, ka šie atbalsta pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

Marseille Provence

| (409) | Lidostas nodoklis un pārskaitījumi starp lidostu un MPTRK nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(409)

Lidostas nodoklis un pārskaitījumi starp lidostu un MPTRK nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

8.2.   PASĀKUMI PAR LABU LIDOSTU LIETOJOŠAJĀM AVIOSABIEDRĪBĀM

PASĀKUMI PAR LABU LIDOSTU LIETOJOŠAJĀM AVIOSABIEDRĪBĀM

| (410) | Komisija atzīst, ka finansiālajās attiecībās ar lidostu lietojošajām aviosabiedrībām lidosta ir rīkojusies kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos. Dažādās tarifu modulācijas, kā arī mārketinga līgums ar AMS, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, |
| --- | --- |

(410)

Komisija atzīst, ka finansiālajās attiecībās ar lidostu lietojošajām aviosabiedrībām lidosta ir rīkojusies kā saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos. Dažādās tarifu modulācijas, kā arī mārketinga līgums ar AMS, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē,

AMS

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ieguldījumu subsīdijas, ko Francija piešķīrusi lidostai Marseille Provence EUR 12,337 miljonu apmērā, ir valsts atbalsts, kas saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

Francijas ieviestais lidostas nodoklis par labu lidostai, pārskaitījumi starp lidostu un MPTRK, maksas atlaides aviosabiedrībām, kas izmanto lidostu, kā arī mārketinga līgums ar AMS, nav atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2014. gada 20. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  
  OV C 334, 15.11.2011., 8. lpp.

1

(2)  
  2005. gada 2. augusta Likums Nr. 2005-882 par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

2

(3)  Francijas tiesību sistēmā administratīvā uzraudzība ir valsts varas paveids, ko viena publisko tiesību juridiskā persona īsteno pār otru. Reģionālo tirdzniecības un rūpniecības kameru un teritoriālo tirdzniecības un rūpniecības kameru uzraudzību nodrošina reģiona prefekts, kuram palīdz reģionā par valsts finansēm atbildīgā amatpersona. Saskaņā ar konstitūciju un likumu administratīvā uzraudzība paredz tikai likumības pārbaudi dokumentiem, ko pieņem uzraugāmā juridiskā persona.

3

(4)  Tirdzniecības kodeksa R.712-2.–R.712-11-1. pants.

4

(5)  Sk. http://www.ccimp.com/ccimp/nous_connaitre/une_structure_publique

5

(6)  
  1987. gada 22. jūlija Dekrēts par lidlauka Marseille-Marignane nodošanu apsaimniekošanas, uzturēšanas un ekspluatācijas koncesijā Marseļas Tirdzniecības un rūpniecības kamerai, Francijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, 1987. gada 29. jūlijs, 8487. lpp.

6

Marseille-Marignane

Francijas Republikas Oficiālais Vēstnesis

(*1)  Uz šo informāciju attiecas profesionālais noslēpums.

*1

(7)  Komisija izprot, ka Valsts padomes rīkojums faktiski anulēja šos tarifus ex tunc, proti, sākot no to spēkā stāšanās brīža. Tādējādi pēc anulēšanas šie tarifi ir uzskatāmi par nekad neeksistējušiem. Komisija izprot, ka, tā kā nebija jaunu apstiprinātu tarifu, Civilās aviācijas kodeksa 224-4-1-II. pants paredz, ka piemēro iepriekšējos tarifus (kas bija spēkā līdz 2006. gada 1. jūnijam).

7

ex tunc

(8)  2007.–2012. gada vidējā seguma pakāpe bija [50–80]* %, un to abos gadījumos nodrošināja aeronavigācijas maksas, un seguma pakāpe [100–150]* % apmērā (terminālī mp1) un [100–150]* % apmērā (terminālī mp2) no vidējā kopējā seguma (ieskaitot ieņēmumus no papildu pakalpojumiem – autostāvvietām, tirdzniecības un telpu iznomāšanas).

8

(9)  
  CE, 2011. gada 27. jūlijs, sabiedrība Air France un citi, Nr. 329818 un 340540.

9

CE

Air France

(10)  Civilās aviācijas kodeksa L.224-2. pants paredz, ka kopējie ieņēmumi no šīm maksām nedrīkst pārsniegt lidostā sniegto pakalpojumu izmaksas.

10

(11)  Līdz 2007. gada 31. decembrim terminālī mp1 tarifi par iekšzemes galamērķiem, ES galamērķiem un starptautiskajiem galamērķiem bija atšķirīgi. Nekāda diferenciācija nebija paredzēta terminālī mp2. No 2008. gada 1. janvāra (un attiecībā pret retrospektīvajiem 2006. un 2007. gada tarifiem), šie tarifi atšķīrās reisiem ES Šengenas zonā, reisiem ES ārpus Šengenas zonas, starptautiskajiem reisiem terminālī mp1, iekšzemes un ES reisiem un starptautiskajiem reisiem terminālī mp2.

11

(12)  
  Air France pārstāvis Cocoéco nebalsoja pret atbalsta pasākumu ieviešanu darbības uzsākšanai, skatīt Air France
  2007. gada 27. marta sūdzību, 14. lpp.

12

Air France

Cocoéco

Air France

(13)  
  Air France nosūtīja Komisijai šo nosacījumu eksemplāru.

13

Air France

(14)  
  CE, 2011. gada 27. jūlijs, sabiedrība Air France un citi, Nr. 329818 un 340540.

14

CE

Air France

(15)  
  Air France nosūtīja Komisijai šo nosacījumu eksemplāru.

15

Air France

(16)  Komisijas paziņojums – Kopienas vadlīnijas par lidostu finansēšanu un valsts atbalstu darbības uzsākšanai aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no reģionālām lidostām (OV C 312, 9.12.2005., 1. lpp.).

16

(17)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

17

(18)  Komisijas ziņojums – Rīcības plāns saistībā ar lidostu jaudu, efektivitāti un drošumu Eiropā, COM 2006(819) final, Oficiālajā Vēstnesī nav publicēts.

18

Oficiālajā Vēstnesī

(19)  Komisija konstatē nesakritību Francijas atbildē, no kuras izriet, ka atbalsta summa, kurai jāveic saderības analīze, palielinās līdz EUR 932 649 (26. punkts), pēc tam līdz EUR 980.

19

(20)  Francija norāda, ka MPTRK veiktais ietekmes novērtējums secināja – lidostas kravas pārvadājumu darbība 2000. gadā nodrošināja 582 darba vietas un 2009. gadā – 614 darba vietas.

20

(21)  Francija norāda, ka kravas pārvadājumi laikā no 2005. līdz 2010. gadam palielinājās par 20,86 %, 2010. gadā sasniedzot 52 179 tonnas.

21

(22)  Vienošanās, kas tika noslēgta starp MPTRK un pilsētas kopienu Marseille Provence Métropole, paredzēja, ka šīs publiskās struktūras līdzdalība tiek noteikta atkarībā no ieguldījumu programmām, ko piedāvā Marseļas lidosta un pieņem Métropole, ka šie līdzekļi tiek paredzēti tikai šādi apstiprinātu izdevumu segšanai, ka valsts sektora līdzdalība gada laikā aprobežojas ar izdevumiem, kas finanšu gada laikā faktiski radušies lidostai, ka katram līdzekļu pieprasījumam tiek pievienota izdevumu tāme un ka MPTRK nodod Métropole rīcībā visus faktūrrēķinus, kas saistīti ar operācijām.

22

Marseille Provence Métropole

Métropole

Métropole

(23)  Lidostas konsultatīvās komisijas lēmumi, kurus iesniedza Francija, attiecībā uz ADP atsaucās uz VSKC lielumu no 5,8 līdz 6,5 % par laikposmu no 2006. līdz 2010. gadam un no 6,2 līdz 6,8 % par laikposmu no 2011. līdz 2015. gadam, un uz lielumu no 6 līdz 6,5 % attiecībā uz Tulūzas lidostu par laikposmu no 2009. līdz 2013. gadam.

23

ADP

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Direktīva 2009/12/EK par lidostas maksām (OV L 70, 14.3.2009., 11. lpp.).

24

(25)  
  1999. gada 14. jūnija Lēmums lietā Mančestras lidosta, NN 109/98.

25

Mančestras lidosta

(26)  Komisijas 2004. gada 12. februāra Lēmums 2004/393/EK par priekšrocībām, ko Valonijas reģions piešķīris Šarleruā lidostai (OV L 137, 30.4.2004., 1. lpp.).

26

(27)  Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.).

27

de minimis

(28)  Komisijas 1998. gada 21. janvāra Lēmums 98/337/EK par atbalstu, ko Flandrijas reģions sniedza aviosabiedrībai Air Belgium un ceļojumu rīkotājam Sunair attiecībā uz Ostendas lidostas izmantošanu (OV L 148, 19.5.1998., 36. lpp.).

28

Air Belgium

Sunair

(29)  Komisijas 2010. gada 27. janvāra Lēmums 2011/60/ES par valsts atbalstu C-12/08 (ex NN 74/07) – Slovākija – Vienošanās starp Bratislavas lidostu un Ryanair (OV L 27, 1.2.2011., 24. lpp.).

29

Ryanair

(30)  Lidostas padomes 2005. gada 15. novembra lēmums.

30

(31)  Komisijas 2009. gada 28. janvāra lēmums, atbalsts E4/2007, C(2009)184 final.

31

(32)  Tiesas 2002. gada 16. maija spriedums lietā C-482/99, Francija/Komisija, EU:C:2002:294.

32

Francija/Komisija

(33)  Pamatojot šo argumentu, Ryanair citē Valsts padomes 1992. gada 16. jūnija atzinumu Nr. 351 654.

33

Ryanair

(34)  
  Ryanair šajā jomā atsaucas uz sākšanas lēmuma punktiem par to, ka MPTRK neatguva summas, kas bija jāatmaksā, piemērojot retrospektīvos tarifus, uz Francijas atkārtotajiem pieprasījumiem pārtraukt maksas atlaižu piemērošanu iekšzemes reisiem un atbalstu mārketingam, ko MPTRK ieviesa bez Francijas iepriekšējas atļaujas.

34

Ryanair

(35)  
  Ryanair atsaucas uz Tiesas 2008. gada 17. decembra spriedumu lietā T-196/04, Ryanair/Komisija, EU:T:2008:585.

35

Ryanair

Ryanair/Komisija

(36)  
  Ryanair atgādina, ka terminālī mp2 nav dārgu marmora tipa pārklājumu, piekarināmo griestu, monitoru pie iekāpšanas vietām, iekārtu bagāžas transportēšanai uz galveno zāli, bagāžas ratiņu, uzgaidāmo telpu, informācijas galda, eskalatoru un slīdceliņu, kā arī izbīdāmo iekāpšanas tiltu.

36

Ryanair

(37)  Šā apgalvojuma pamatošanai Ryanair citē Apvienotās Karalistes CAA
  2011. gada 27. maija lēmumu par sūdzību, ko Ryanair iesniedza par maksu, kas Getvikas lidostā tika iekasēta diskriminējošā veidā.

37

Ryanair

CAA

Ryanair

(38)  Skatīt 18. zemsvītras piezīmi.

38

(39)  
  1999. gada 14. jūnija Lēmums lietā Mančestras lidosta, NN 109/98.

39

Mančestras lidosta

(40)  Tiesas 2002. gada 15. maija spriedums lietā C-482/99, Francija/Komisija, EU:C:2002:294, 52. un 58. punkts.

40

Francija/Komisija

(41)  Lēmums 2011/60/ES, 114. apsvērums.

41

(42)  Marseļas Administratīvās tiesas priekšēdētāja 2011. gada 17. marta rīkojums Nr. 1101332, ar kuru šī tiesa nolēma, ka situācija neliecina par pietiekami nopietnu un tūlītēju apdraudējumu sabiedrības interesēm, kas liktu rīkoties steidzamības kārtā, tādēļ apturēšanas prasība tika noraidīta un pārsūdzība netika izskatīta pēc būtības.

42

(43)  Skatīt Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp., 2.1. daļa), un saistīto judikatūru, jo īpaši Tiesas 2000. gada 12. septembra spriedumu apvienotajās lietās no C-180/98 līdz C-184/98, Pavlov e.a., EU:C:2000:428.

43

Pavlov e.a.

(44)  Tiesas 1987. gada 16. jūnija spriedums lietā C-118/85, Komisija/Itālija, EU:C:1987:283, 7. punkts; lietā C-35/96, Komisija/Itālija, EU:C:1998:303, 36. punkts; Pavlov e.a., 75. punkts.

44

Komisija/Itālija

Komisija/Itālija

Pavlov e.a.

(45)  Tiesas 1980. gada 29. oktobra spriedums apvienotajās lietās no 209/78 līdz 215/78 un 218/78, Van Landewyck, EU:C:1980:248, 88. punkts; Tiesas 1995. gada 16. novembra spriedums lietā C-244/94, FFSA e.a., EU:C:1995:392, 21. punkts; un Tiesas 2008. gada 1. jūlija spriedums lietā C-49/07, MOTOE, EU:C:2008:376, 27. un 28. punkts.

45

Van Landewyck

FFSA e.a.

MOTOE

(46)  Tiesas 1994. gada 19. janvāra spriedums lietā C-364/92, SAT Fluggesellschaft mbH/Eurocontrol, EU:C:1994:7.

46

SAT Fluggesellschaft mbH/Eurocontrol

(47)  Tiesas 1998. gada 18. marta spriedums lietā C-343/95, Diego Cali & Figli/Servizi Ecologici Porto di Genova, EU:C:1997:160. Komisijas 2003. gada 19. marta Lēmums N 309/2002. Komisijas 2002. gada 16. oktobra Lēmums N 438/02 par atbalstu valsts sektora iestāžu darbības īstenošanu ostu nozarē.

47

Diego Cali & Figli/Servizi Ecologici Porto di Genova

(48)  Komisijas 2003. gada 19. marta Lēmums N 309/2002, lidojumu drošums – darbības zaudējumu izlīdzināšanai pēc 2001. gada 11. septembra terora aktiem. Skatīt Komisijas 2007. gada 7. marta Lēmumu N 620/2006 par reģionālas lidostas izveidošanu Memingenē – Vācijā (OV C 133, 15.6.2007., 8. lpp.).

48

(49)  Transporta kodeksa L6332-2. pants paredz: “Lidlauku policiju (...) nodrošina (...) valsts pārstāvis departamentā.” Saskaņā ar Valsts padomes 2008. gada 2. septembra atzinumu Nr. 381.644 uzdevumi, kas pildāmi sabiedrības interesēs, un valsts funkcijas “ir ekskluzīvā valsts kompetencē, un nepieciešamo līdzekļu daļējai iegūšanai tā var noteikt nodokļus, piemēram, nodokli, ko sauc par “lidostas nodokli”
  ”. Dubulta finansēšana no ieguldījumu atbalsta un “lidostas nodokļa” ir izslēgta.

49

(50)  Tiesas 2011. gada 12. maija spriedums apvienotajās lietās T-267/08 un T-279/08, Nora-Padekalē reģions, EU:T:2011:209, 108. punkts.

50

(51)  Saistībā ar ERAF līdzekļu klasificēšanu par valsts atbalstu skatīt Komisijas lēmumu lietā N 514/2006, South Yorkshire digital region broadband project, 29. apsvērums, un Komisijas lēmumu lietā N 44/2010, Development of infrastructure on Krievu Sala for relocation of port activities out of the city center, 69.–70. apsvērums.

51

South Yorkshire digital region broadband project

Development of infrastructure on Krievu Sala for relocation of port activities out of the city center

(52)  Tiesas 1990. gada 14. februāra spriedums lietā C-301/87, Francija/Komisija, EU:C:1990:67, 41. punkts.

52

Francija/Komisija

(53)  Tiesas 2011. gada 24. marta spriedums apvienotajās lietās T-443/08 un T-445/08, Freistaat Sachsen a.o./Komisija, EU:T:2011:117, 107. punkts.

53

Freistaat Sachsen a.o./Komisija

(54)  Tiesas 2002. gada 16. maija spriedums lietā C-482/99, Francija/Komisija“Stardust Marine”
  , EU:C:2002:294, 69. punkts.

54

Francija/Komisija“Stardust Marine”

(55)  Francija arī apgalvo, ka subsīdija, ko Ģenerālpadome piešķīra termināļa mp2 finansēšanai, ir saderīgs atbalsts, ņemot vērā Līguma prasības.

55

(56)  Pirmās instances tiesas 2000. gada 12. decembra spriedums lietā T-296/97, Alitalia/Komisija, EU:T:2000:289, 84. punkts; iepriekš minētais spriedums lietā C-305/89, 20. punkts.

56

Alitalia/Komisija

(57)  Skatīt šajā jautājumā 2005. gada vadlīniju 46. punktu.

57

(58)  Skatīt Pirmās instances tiesas 1999. gada 21. janvāra spriedumu apvienotajās lietās T-129/95, T-2/96 un T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke un Lech Stahlwerke/Komisija, EU:T:1999:7, 120. punkts. Skatīt arī Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedumu lietā C-40/85, Beļģija/Komisija, EU:C:1986:305, 13. punkts.

58

Neue Maxhütte Stahlwerke

Lech Stahlwerke/Komisija

Beļģija/Komisija

(59)  Pakalpojumi, kurus Vispārīgais dienests sniedza lidostai, kā apgalvo Francija, attiecās uz administratīviem un organizatoriskiem uzdevumiem, cilvēkresursu pārvaldību un juridisko ekspertīzi.

59

(60)  Papildu informācijai par 2005. gada vadlīniju novērtējumu ratione temporis Komisija atsaucas uz sākšanas lēmuma 218.–222. punktu.

60

ratione temporis

(61)  Komisijas 2011. gada 18. februāra Lēmums lietā par valsts atbalstu NN 26/2009 – Grieķija – Joanninas lidostas paplašināšana, 69. un 70. apsvērums.

61

(62)  COM(2006) 819 final.

62

(63)  Rīcības plāna 7. punkts un ierāmētais teksts 4. lpp.

63

(64)  Scenārijs bez jauna termināļa būvniecības paredzēja, ka kopējā naudas plūsma šajā laikposmā būs EUR [...]*, bet scenārijs ar termināļa mp2 būvniecību – kopējo naudas plūsmu šajā laikposmā EUR [...]* apmērā. Abu scenāriju starpība veidoja IRN [...]* % līmenī.

64

(*2)  Ierobežoto satiksmi 2006. gadā izskaidro vēlā termināļa mp2 atvēršana (2006. gada oktobrī).

*2

(*3)  Kopējā jauda – 3,8 miljoni pasažieru.

*3

(*4)  Kopējā jauda – 8,6 miljoni pasažieru.

*4

(65)  Komisija piemēro to pašu saderības kritēriju arī kravas pārvadājumiem, skatīt Komisijas 2014. gada 23. jūlija Lēmumu SA.30743 – 11/C (ex N 138/10) – Vācija – Infrastruktūras pasākumu finansēšana lidostā Leipzig/Halle (OV C 284, 28.9.2011.6. lpp.), 128. apsvērums.

65

Leipzig/Halle

(66)  Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārējus noteikumus par struktūrfondiem (OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.), 1. pants.

66

(67)  Partnerības līgums, kas 2004. gada 14. maijā tika noslēgts starp lidostu Marseille Provence un pilsētas kopienu Marseille Métropole Provence, ietvēra prognozes par iekšzemes satiksmes palielināšanos par 5 % gadā un starptautiskās satiksmes palielināšanos par gandrīz 10 % gadā laikā no 2003. līdz 2006. gadam.

67

Marseille Provence

Marseille Métropole Provence

(68)  Vidējais svērtais rādītājs.

68

(69)  Skatīt 31. zemsvītras piezīmi.

69

(70)  Komisijas 2000. gada 26. jūlija Direktīva 2000/52/EK, ar ko groza Direktīvu 80/723/EEK par dalībvalstu un publisko uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību (OV L 193, 29.7.2000., 75. lpp.).

70

(71)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.).

71

(72)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.).

72

(73)  Pirmās instances tiesas 1996. gada 12. decembra spriedums lietā T-358/94, Air France/Komisija, EU:T:1996:194, 62. punkts.

73

Air France/Komisija

(74)  Vienošanās, kas noslēgtas ar Ģenerālpadomi 2002. gada 3. oktobrī, 2003. gada 5. septembrī un 2005. gada 19. maijā un ar pilsētas kopienu Provence Métropole – 2004. gada 14. maijā.

74

Provence Métropole

(75)  
  2003. gada 5. septembra un 2005. gada 19. maija vienošanās.

75

(76)  Skatīt, piemēram, 2005. gada 19. maija vienošanās preambulu.

76

(77)  Skatīt Lēmumu 2011/60/ES un Komisijas 2012. gada 25. jūlija Lēmumu 2013/664/ES par pasākumu Nr. SA.23324 – C 25/07 (ex NN 26/07) – Somija – Finavia, Airpro un Ryanair darbība lidostā Tampere-Pirkkala (OV L 309, 19.11.2013., 27. lpp.).

77

Finavia

Airpro

Ryanair

Tampere-Pirkkala

(78)  Skatīt Akvitānijas Reģionālās revīzijas palātas ziņojumu par CCIPB, kas pieņemts 2006. gada 19. oktobrī un kurā jo īpaši secināts, ka “sabiedrība AMS ir tikai Ryanair atvasinājums, kuru vada divas aviosabiedrības Ryanair augstākās amatpersonas”.

78

CCIPB

AMS

Ryanair

Ryanair

(79)  Francijas 2012. gada 12. marta vēstule, 108. lpp.

79

(80)  Tādēļ turpmāk šajā vērtējumā Komisija attiecīgo pasākumu saņēmēju apzīmē kā Ryanair/AMS.

80

Ryanair/AMS

(81)  Vai jaunas līnijas atvēršana.

81

(82)  Līnijas atvēršana, reisu skaita vai biežuma izmaiņas utt.

82

(83)  Turklāt pētījums, kas veikts a posteriori, pamatojoties uz satiksmes datiem par 2007. un 2008. gadu un izmaksām, ko revidēja uzņēmums Mazars, konstatēja, ka ikviens Ryanair reiss, ņemot vērā aviosabiedrības izmantotās tarifu modulācijas un mārketinga pakalpojumu izmaksas, pirmajos divos gados radīja lidostai zaudējumus.

83

a posteriori

Mazars

Ryanair

(84)  Zemo cenu aviosabiedrību tirgus daļa palielinājās no 1,5 % 1992. gadā līdz 45,94 % 2013. gadā.

84

(85)  Tikai pēc sprieduma lietā Aéroports de Paris datuma (2000. gada 12. decembra) lidostas infrastruktūras ekspluatācija un būvniecība jāuzskata par darbību, uz kuru attiecas valsts atbalsta kontrole (skatīt 228. apsvērumu). Pirms šā sprieduma pieņemšanas lidostas nebija uzskatāmas par uzņēmumiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

85

Aéroports de Paris

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 260/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 260/61

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/1699

(2016. gada 11. janvāris)

par valsts atbalsta shēmu attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN), ko īsteno Beļģija

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9837)

(Autentisks ir tikai teksts franču un nīderlandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu;

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas iesniegt savus apsvērumus atbilstīgi minētajiem pantiem (1), un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

1.   PAMATLIETA

PAMATLIETA

| (1) | Komisija ar 2013. gada 19. decembra vēstuli aicināja Beļģiju iesniegt informāciju par “iepriekšēju nodokļu nolēmumu sistēmu attiecībā uz virspeļņu” (“atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu” jeb “attiecīgā shēma”), kuras pamatā bija 1992. gada Ienākumu nodokļu kodeksa (“CIR 92”) 185. panta 2. punkta b) apakšpunkts. Komisija arī pieprasīja iesniegt iepriekšējo nolēmumu sarakstu attiecībā uz atbrīvojuma shēmu no nodokļa par virspeļņu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar 2013. gada 19. decembra vēstuli aicināja Beļģiju iesniegt informāciju par “iepriekšēju nodokļu nolēmumu sistēmu attiecībā uz virspeļņu” (“atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu” jeb “attiecīgā shēma”), kuras pamatā bija 1992. gada Ienākumu nodokļu kodeksa (“CIR 92”) 185. panta 2. punkta b) apakšpunkts. Komisija arī pieprasīja iesniegt iepriekšējo nolēmumu sarakstu attiecībā uz atbrīvojuma shēmu no nodokļa par virspeļņu.

CIR 92

| (2) | Beļģija ar 2014. gada 21. janvāra vēstuli atbildēja uz jautājumiem, kas bija iekļauti Komisijas informācijas pieprasījumā. Tomēr tā nenosūtīja Komisijai pieprasīto iepriekšējo nolēmumu sarakstu, paskaidrojot, ka šāda saraksta iesniegšanai vajag vairāk laika. |
| --- | --- |

(2)

Beļģija ar 2014. gada 21. janvāra vēstuli atbildēja uz jautājumiem, kas bija iekļauti Komisijas informācijas pieprasījumā. Tomēr tā nenosūtīja Komisijai pieprasīto iepriekšējo nolēmumu sarakstu, paskaidrojot, ka šāda saraksta iesniegšanai vajag vairāk laika.

| (3) | Komisija 2014. gada 21. februārī nosūtīja papildu jautājumus un atkārtoja pieprasījumu attiecībā uz iepriekšējo nolēmumu sarakstu. Saistībā ar nolēmumiem, kas attiecīgās shēmas ietvaros izdoti 2004., 2007., 2010. un 2013. gadā, tā arī pieprasīja, lai tai nosūta šo nolēmumu pilnus tekstus, kā arī atbilstošos lūgumus sniegt nolēmumus, to pielikumus un attiecīgā gadījumā – visu turpmāko saraksti, kas saistīta ar minētajiem lūgumiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2014. gada 21. februārī nosūtīja papildu jautājumus un atkārtoja pieprasījumu attiecībā uz iepriekšējo nolēmumu sarakstu. Saistībā ar nolēmumiem, kas attiecīgās shēmas ietvaros izdoti 2004., 2007., 2010. un 2013. gadā, tā arī pieprasīja, lai tai nosūta šo nolēmumu pilnus tekstus, kā arī atbilstošos lūgumus sniegt nolēmumus, to pielikumus un attiecīgā gadījumā – visu turpmāko saraksti, kas saistīta ar minētajiem lūgumiem.

| (4) | Beļģija 2014. gada 18. martā atbildēja uz Komisijas papildu jautājumiem, nosūtot tai prasītos iepriekšējos nolēmumus, tostarp to lūgumus, pielikumus un turpmāko saraksti saistībā ar šo nolēmumu pieņemšanu. |
| --- | --- |

(4)

Beļģija 2014. gada 18. martā atbildēja uz Komisijas papildu jautājumiem, nosūtot tai prasītos iepriekšējos nolēmumus, tostarp to lūgumus, pielikumus un turpmāko saraksti saistībā ar šo nolēmumu pieņemšanu.

| (5) | Komisija ar 2014. gada 28. jūlija vēstuli darīja zināmu, ka atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu varētu klasificēt kā valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Tā arī pieprasīja papildu informāciju par vairākiem konkrētiem nolēmumiem. Beļģija ar 2014. gada 1. septembra un 4. novembra vēstulēm atbildēja uz 2014. gada 28. jūlija pieprasījumu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija ar 2014. gada 28. jūlija vēstuli darīja zināmu, ka atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu varētu klasificēt kā valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Tā arī pieprasīja papildu informāciju par vairākiem konkrētiem nolēmumiem. Beļģija ar 2014. gada 1. septembra un 4. novembra vēstulēm atbildēja uz 2014. gada 28. jūlija pieprasījumu.

| (6) | Komisijas dienestu un Beļģijas iestāžu kopīgā sanāksme notika 2014. gada 25. septembrī. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas dienestu un Beļģijas iestāžu kopīgā sanāksme notika 2014. gada 25. septembrī.

| (7) | Komisija ar 2015. gada 3. februāra vēstuli darīja zināmu Beļģijai, ka ir nolēmusi sākt formālo izmeklēšanas procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 108. panta 2. punktā, attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija ar 2015. gada 3. februāra vēstuli darīja zināmu Beļģijai, ka ir nolēmusi sākt formālo izmeklēšanas procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 108. panta 2. punktā, attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu.

| (8) | Pēc lūguma par termiņa pagarināšanu, 2015. gada 29. maijā Beļģija izteica savas piezīmes par sākšanas lēmumu. |
| --- | --- |

(8)

Pēc lūguma par termiņa pagarināšanu, 2015. gada 29. maijā Beļģija izteica savas piezīmes par sākšanas lēmumu.

| (9) | Lēmums par formālās izmeklēšanas procedūras sākšanu (“sākšanas lēmums”) 2015. gada 5. jūnijā tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Šajā lēmumā Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par attiecīgo pasākumu. |
| --- | --- |

(9)

Lēmums par formālās izmeklēšanas procedūras sākšanu (“sākšanas lēmums”) 2015. gada 5. jūnijā tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Šajā lēmumā Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par attiecīgo pasākumu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (10) | Ieinteresētās personas 2015. gada 1. un 2. jūlijā iesniedza piezīmes par sākšanas lēmumu, un tās tika pārsūtītas Beļģijas iestādēm. Beļģija 2015. gada 14. septembrī darīja zināmu Komisijai, ka tai nav nodoma iesniegt komentārus par šīm piezīmēm. |
| --- | --- |

(10)

Ieinteresētās personas 2015. gada 1. un 2. jūlijā iesniedza piezīmes par sākšanas lēmumu, un tās tika pārsūtītas Beļģijas iestādēm. Beļģija 2015. gada 14. septembrī darīja zināmu Komisijai, ka tai nav nodoma iesniegt komentārus par šīm piezīmēm.

| (11) | Komisija ar 2015. gada 16. septembra vēstuli pieprasīja Beļģijai izskaidrot vairākus argumentus, kas minēti tās 2015. gada 29. maijā piezīmēs par sākšanas lēmumu. Beļģija atbildēja uz šo pieprasījumu ar 2015. gada 16. oktobra vēstuli. |
| --- | --- |

(11)

Komisija ar 2015. gada 16. septembra vēstuli pieprasīja Beļģijai izskaidrot vairākus argumentus, kas minēti tās 2015. gada 29. maijā piezīmēs par sākšanas lēmumu. Beļģija atbildēja uz šo pieprasījumu ar 2015. gada 16. oktobra vēstuli.

| (12) | Komisijas dienestu un Beļģijas iestāžu kopīgā sanāksme notika 2015. gada 20. oktobrī un 7. decembrī. |
| --- | --- |

(12)

Komisijas dienestu un Beļģijas iestāžu kopīgā sanāksme notika 2015. gada 20. oktobrī un 7. decembrī.

2.   ATTIECĪGĀS SHĒMAS APRAKSTS

ATTIECĪGĀS SHĒMAS APRAKSTS

2.1.   Atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu

Atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu

| (13) | Atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu ļauj uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Beļģijā un pieder kādai daudznacionālai grupai, un Beļģijā esošiem ārvalstu uzņēmumiem, kas pieder kādai daudznacionālai grupai (“grupas struktūras Beļģijā”), samazināt savu nodokļu bāzi Beļģijā, atskaitot no savas faktiski reģistrētās peļņas “virspeļņu”. Minēto virspeļņu nosaka, aplēšot vidējo hipotētiskos peļņu, kuru patstāvīgs uzņēmums (3), kas veic līdzīgas darbības, varētu iegūt salīdzināmos apstākļos, un no tiem atskaitot peļņas summu, ko faktiski reģistrējusi attiecīgā grupas struktūra Beļģijā. Lai varētu izmantot atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, “Iepriekšēja nolēmumu dienestam” jāpieņem iepriekšējs nolēmums. |
| --- | --- |

(13)

Atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu ļauj uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Beļģijā un pieder kādai daudznacionālai grupai, un Beļģijā esošiem ārvalstu uzņēmumiem, kas pieder kādai daudznacionālai grupai (“grupas struktūras Beļģijā”), samazināt savu nodokļu bāzi Beļģijā, atskaitot no savas faktiski reģistrētās peļņas “virspeļņu”. Minēto virspeļņu nosaka, aplēšot vidējo hipotētiskos peļņu, kuru patstāvīgs uzņēmums (3), kas veic līdzīgas darbības, varētu iegūt salīdzināmos apstākļos, un no tiem atskaitot peļņas summu, ko faktiski reģistrējusi attiecīgā grupas struktūra Beļģijā. Lai varētu izmantot atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, “Iepriekšēja nolēmumu dienestam” jāpieņem iepriekšējs nolēmums.

3

| (14) | Kā apgalvo Beļģijas iestādes (4), atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu pamato vēlme nodrošināt, lai grupas struktūra Beļģijā tiktu aplikta ar nodokli vienīgi attiecībā uz peļņu, kas iegūta nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, tādējādi ļaujot tai samazināt nodokļu bāzi, atskaitot to reģistrēto peļņu, kas pārsniedz minēto nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos gūto peļņu, kas atbilst sinerģijām, apjomradītiem ietaupījumiem vai citām priekšrocībām, kas izriet no dalības daudznacionālā grupā un nebūtu pieejamas līdzīgam patstāvīgam uzņēmumam. |
| --- | --- |

(14)

Kā apgalvo Beļģijas iestādes (4), atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu pamato vēlme nodrošināt, lai grupas struktūra Beļģijā tiktu aplikta ar nodokli vienīgi attiecībā uz peļņu, kas iegūta nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, tādējādi ļaujot tai samazināt nodokļu bāzi, atskaitot to reģistrēto peļņu, kas pārsniedz minēto nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos gūto peļņu, kas atbilst sinerģijām, apjomradītiem ietaupījumiem vai citām priekšrocībām, kas izriet no dalības daudznacionālā grupā un nebūtu pieejamas līdzīgam patstāvīgam uzņēmumam.

4

| (15) | Kā apgalvo Beļģijas iestādes (5), virspeļņas summu, kas atbrīvota saskaņā ar šo atbrīvojuma shēmu, nosaka, izmantojot divos posmos dalītu metodi.






  — | Pirmkārt, cenu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, ko piemēro darījumiem, kuri noslēgti starp grupas struktūru Beļģijā un ar to saistītiem uzņēmumiem, nosaka, pamatojoties uz nodokļa maksātāja iesniegto deklarāciju par transfertcenu. Tā kā grupas struktūra Beļģijā šajās attiecībās ir uzskatāma par “galveno uzņēmēju”, uz to attiecina atlikušo peļņu no minētajiem darījumiem. |
| --- | --- | --- |

(15)

Kā apgalvo Beļģijas iestādes (5), virspeļņas summu, kas atbrīvota saskaņā ar šo atbrīvojuma shēmu, nosaka, izmantojot divos posmos dalītu metodi.

5

—

Pirmkārt, cenu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, ko piemēro darījumiem, kuri noslēgti starp grupas struktūru Beļģijā un ar to saistītiem uzņēmumiem, nosaka, pamatojoties uz nodokļa maksātāja iesniegto deklarāciju par transfertcenu. Tā kā grupas struktūra Beļģijā šajās attiecībās ir uzskatāma par “galveno uzņēmēju”, uz to attiecina atlikušo peļņu no minētajiem darījumiem.

| — | Otrkārt, kā apgalvo Beļģija, atlikusī peļņa nav uzskatāma par grupas struktūras Beļģijā peļņu, kas gūta nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, jo tā var pārsniegt peļņu, ko līdzīgs patstāvīgs uzņēmums, nepiederot daudznacionālai grupai, būtu ieguvis apstākļos, kas salīdzināmi ar tiem, kuros darbojas šī struktūra. Līdz ar to šo “virspeļņu” nosaka, pamatojoties uz otru deklarāciju, ko nodokļu maksātājs iesniedz līdz ar lūgumu sniegt iepriekšēju nolēmumu saskaņā ar attiecīgo shēmu, un to atbrīvo no nodokļa. |
| --- | --- |

—

Otrkārt, kā apgalvo Beļģija, atlikusī peļņa nav uzskatāma par grupas struktūras Beļģijā peļņu, kas gūta nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, jo tā var pārsniegt peļņu, ko līdzīgs patstāvīgs uzņēmums, nepiederot daudznacionālai grupai, būtu ieguvis apstākļos, kas salīdzināmi ar tiem, kuros darbojas šī struktūra. Līdz ar to šo “virspeļņu” nosaka, pamatojoties uz otru deklarāciju, ko nodokļu maksātājs iesniedz līdz ar lūgumu sniegt iepriekšēju nolēmumu saskaņā ar attiecīgo shēmu, un to atbrīvo no nodokļa.

| (16) | Beļģija apgalvo, ka deklarācijām, ko iesniedz šajos abos posmos, piemēro atbilstošākās ESAO transfertcenas noteikšanas metodes. Faktiski iesniegtā informācija liecina, ka otrajā posmā izmantotā metode ir darījumu tīrās peļņas metode (“DTPM”). DTPM šajā situācijā izmanto, lai panāktu daudznacionālai grupai piederošas struktūras rentabilitātes tuvināšanu, salīdzinot to ar līdzīgu neatkarīgu (6) (patstāvīgu) uzņēmumu peļņu, tiem veicot līdzīgu darbību. DTPM ļauj aplēst peļņu, ko neatkarīgi uzņēmumi varētu iegūt no savas darbības, piemēram, no preču pārdošanas, izmantojot piemērotu aprēķinu bāzi, tādu kā izmaksas, apgrozījums vai ieguldījumi pamatlīdzekļos (atkarībā no pildītajām funkcijām, uzņemtajiem riskiem un izmantotajiem aktīviem) un piemērojot ieņēmumu koeficientu (“peļņas līmeņa rādītāju”), kas atbilst tam, kāds ar šādu bāzi konstatēts līdzīgiem neatkarīgiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(16)

Beļģija apgalvo, ka deklarācijām, ko iesniedz šajos abos posmos, piemēro atbilstošākās ESAO transfertcenas noteikšanas metodes. Faktiski iesniegtā informācija liecina, ka otrajā posmā izmantotā metode ir darījumu tīrās peļņas metode (“DTPM”). DTPM šajā situācijā izmanto, lai panāktu daudznacionālai grupai piederošas struktūras rentabilitātes tuvināšanu, salīdzinot to ar līdzīgu neatkarīgu (6) (patstāvīgu) uzņēmumu peļņu, tiem veicot līdzīgu darbību. DTPM ļauj aplēst peļņu, ko neatkarīgi uzņēmumi varētu iegūt no savas darbības, piemēram, no preču pārdošanas, izmantojot piemērotu aprēķinu bāzi, tādu kā izmaksas, apgrozījums vai ieguldījumi pamatlīdzekļos (atkarībā no pildītajām funkcijām, uzņemtajiem riskiem un izmantotajiem aktīviem) un piemērojot ieņēmumu koeficientu (“peļņas līmeņa rādītāju”), kas atbilst tam, kāds ar šādu bāzi konstatēts līdzīgiem neatkarīgiem uzņēmumiem.

6

| (17) | DTPM ļauj aprēķināt vidējo hipotētisko peļņu grupas struktūrai Beļģijā, pamatojoties uz pētījumu, kurā šo struktūru salīdzina ar līdzīgiem patstāvīgiem uzņēmumiem (7). Vidējo hipotētisko peļņu nosaka kā lielumu, kas atrodas tā peļņas līmeņa rādītāja starpkvartiļu diapazonā, kurš izvēlēts visiem salīdzināmajiem patstāvīgajiem uzņēmumiem (8), un vidējo lielumu aprēķina par noteiktu periodu (parasti par pieciem gadiem). Beļģija uzskata šo vidējo hipotētisko peļņu par peļņu, ko grupas struktūra Beļģijā iegūtu, ja tā būtu patstāvīgs uzņēmums, nevis daudznacionālai grupai piederoša struktūra. Šajā lēmumā minētā peļņa tiek apzīmēta ar terminu “koriģētā peļņa atbilstoši nesaistītu pušu darījuma principam”. |
| --- | --- |

(17)

DTPM ļauj aprēķināt vidējo hipotētisko peļņu grupas struktūrai Beļģijā, pamatojoties uz pētījumu, kurā šo struktūru salīdzina ar līdzīgiem patstāvīgiem uzņēmumiem (7). Vidējo hipotētisko peļņu nosaka kā lielumu, kas atrodas tā peļņas līmeņa rādītāja starpkvartiļu diapazonā, kurš izvēlēts visiem salīdzināmajiem patstāvīgajiem uzņēmumiem (8), un vidējo lielumu aprēķina par noteiktu periodu (parasti par pieciem gadiem). Beļģija uzskata šo vidējo hipotētisko peļņu par peļņu, ko grupas struktūra Beļģijā iegūtu, ja tā būtu patstāvīgs uzņēmums, nevis daudznacionālai grupai piederoša struktūra. Šajā lēmumā minētā peļņa tiek apzīmēta ar terminu “koriģētā peļņa atbilstoši nesaistītu pušu darījuma principam”.

7

8

| (18) | Tādējādi no nodokļa atbrīvojamās virspeļņas summu aprēķina kā starpību starp peļņu atbilstoši nesaistītu pušu darījuma principam, kas aplēsta par grupas struktūru Beļģijā pirmajā posmā (kā vidējais lielums plānotajā periodā), un “koriģēto peļņu atbilstoši nesaistītu pušu darījuma principiem”, kas iegūta otrajā posmā (arī kā vidējais lielums tajā pašā plānotajā periodā). Šo starpību izsaka kā atbrīvojuma procentu no peļņas vai zaudējumiem pirms nodokļu samaksas (EBIT (9) vai PBT (10)), lai iegūtu vidējo procentuālo virspeļņu plānotajā periodā. Šis procentuālais rādītājs raksturo nodokļu bāzes samazinājumu, kuru attiecīgās shēmas ietvaros pieļauj un piemēro peļņai, ko grupas struktūra Beļģijā faktiski reģistrējusi par pieciem gadiem, kuru laikā iepriekšējais nolēmums ir saistošs Beļģijas nodokļu iestādēm. |
| --- | --- |

(18)

Tādējādi no nodokļa atbrīvojamās virspeļņas summu aprēķina kā starpību starp peļņu atbilstoši nesaistītu pušu darījuma principam, kas aplēsta par grupas struktūru Beļģijā pirmajā posmā (kā vidējais lielums plānotajā periodā), un “koriģēto peļņu atbilstoši nesaistītu pušu darījuma principiem”, kas iegūta otrajā posmā (arī kā vidējais lielums tajā pašā plānotajā periodā). Šo starpību izsaka kā atbrīvojuma procentu no peļņas vai zaudējumiem pirms nodokļu samaksas (EBIT (9) vai PBT (10)), lai iegūtu vidējo procentuālo virspeļņu plānotajā periodā. Šis procentuālais rādītājs raksturo nodokļu bāzes samazinājumu, kuru attiecīgās shēmas ietvaros pieļauj un piemēro peļņai, ko grupas struktūra Beļģijā faktiski reģistrējusi par pieciem gadiem, kuru laikā iepriekšējais nolēmums ir saistošs Beļģijas nodokļu iestādēm.

EBIT

9

PBT

10

| (19) | Beļģijas iestādes apgalvo, ka to struktūru gaidāmie komerciālie rezultāti, kuras izmanto attiecīgo shēmu, tiek novērtēti, pamatojoties uz peļņu, kas faktiski reģistrēta pēc trim gadiem. Saskaņoto procentuālo rādītāju pēc tam vajadzības gadījumā var koriģēt minētā novērtējuma laikā. Tomēr nekas neliecina, ka Komisijas izskatītajās lietās šāds novērtējums jau būtu licis koriģēt saskaņoto samazinājuma procentu. |
| --- | --- |

(19)

Beļģijas iestādes apgalvo, ka to struktūru gaidāmie komerciālie rezultāti, kuras izmanto attiecīgo shēmu, tiek novērtēti, pamatojoties uz peļņu, kas faktiski reģistrēta pēc trim gadiem. Saskaņoto procentuālo rādītāju pēc tam vajadzības gadījumā var koriģēt minētā novērtējuma laikā. Tomēr nekas neliecina, ka Komisijas izskatītajās lietās šāds novērtējums jau būtu licis koriģēt saskaņoto samazinājuma procentu.

| (20) | Pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punktu, iepriekšējs nolēmums ir obligāts, lai varētu saņemt atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu. Šis noteikums ierobežo arī nolēmuma piemērošanu struktūrām, kas pieder saistītu uzņēmumu daudznacionālām grupām, saistībā ar to pārrobežu attiecībām. Turklāt saskaņā ar Beļģijas 2002. gada 24. decembra likumu (11) iepriekšējos nolēmumus var pieņemt tikai jaunās situācijās (12). |
| --- | --- |

(20)

Pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punktu, iepriekšējs nolēmums ir obligāts, lai varētu saņemt atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu. Šis noteikums ierobežo arī nolēmuma piemērošanu struktūrām, kas pieder saistītu uzņēmumu daudznacionālām grupām, saistībā ar to pārrobežu attiecībām. Turklāt saskaņā ar Beļģijas 2002. gada 24. decembra likumu (11) iepriekšējos nolēmumus var pieņemt tikai jaunās situācijās (12).

CIR 92

11

12

| (21) | Ņemot vērā to, ka iepriekšējs lēmums ir nepieciešams, lai varētu izmantot atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, un šo lēmumu var pieņemt tikai attiecībā uz peļņu, kas gūta jaunā situācijā, priekšrocības, ko daudznacionāla grupa var iegūt no attiecīgās shēmas, ir atkarīgas no tās Beļģijā notiekošo darbību pārvietošanas vai paplašināšanas un ir samērīgas ar šajā valstī veikto jauno darbību nozīmību un jaunās gūtās peļņas lielumu. Iepriekšējie nolēmumi, kas pieņemti saskaņā ar attiecīgo shēmu un ko izskatījusi Komisija, nemainīgi attiecas uz daudznacionālas grupas organizatoriskās struktūras izmaiņām; saistībā ar to būtiskā informācija, kas norādīta lūgumā sniegt nolēmumu, uzsver Beļģijā notiekošu darbību plānotu pārvietošanu, no jauna veicamus ieguldījumus un darba vietu radīšanu šajā valstī. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā to, ka iepriekšējs lēmums ir nepieciešams, lai varētu izmantot atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, un šo lēmumu var pieņemt tikai attiecībā uz peļņu, kas gūta jaunā situācijā, priekšrocības, ko daudznacionāla grupa var iegūt no attiecīgās shēmas, ir atkarīgas no tās Beļģijā notiekošo darbību pārvietošanas vai paplašināšanas un ir samērīgas ar šajā valstī veikto jauno darbību nozīmību un jaunās gūtās peļņas lielumu. Iepriekšējie nolēmumi, kas pieņemti saskaņā ar attiecīgo shēmu un ko izskatījusi Komisija, nemainīgi attiecas uz daudznacionālas grupas organizatoriskās struktūras izmaiņām; saistībā ar to būtiskā informācija, kas norādīta lūgumā sniegt nolēmumu, uzsver Beļģijā notiekošu darbību plānotu pārvietošanu, no jauna veicamus ieguldījumus un darba vietu radīšanu šajā valstī.

| (22) | Kopumā, grupas struktūras Beļģijā, kas saņēmušas iepriekšējus nolēmumus, izmantojot attiecīgo shēmu, katru gadu drīkst proaktīvi veikt negatīvu korekciju ar uzņēmumu nodokli apliekamajai nodokļu bāzei, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu, un atskaitīt iespējamo “virspeļņu” no faktiski reģistrētās peļņas summas. Beļģijas iestādes arī uzskata, ka šo virspeļņu nedrīkst attiecināt uz grupas struktūru Beļģijā un tādēļ tā ir izslēdzama no Beļģijā piemērojamās nodokļu bāzes saskaņā ar CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Līdz ar to grupas struktūrai Beļģijā, kas saņem atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, ar nodokli tiek aplikta summa, kas atbilst starpībai starp faktiski reģistrēto peļņu un šo “virspeļņu”. |
| --- | --- |

(22)

Kopumā, grupas struktūras Beļģijā, kas saņēmušas iepriekšējus nolēmumus, izmantojot attiecīgo shēmu, katru gadu drīkst proaktīvi veikt negatīvu korekciju ar uzņēmumu nodokli apliekamajai nodokļu bāzei, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu, un atskaitīt iespējamo “virspeļņu” no faktiski reģistrētās peļņas summas. Beļģijas iestādes arī uzskata, ka šo virspeļņu nedrīkst attiecināt uz grupas struktūru Beļģijā un tādēļ tā ir izslēdzama no Beļģijā piemērojamās nodokļu bāzes saskaņā ar CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Līdz ar to grupas struktūrai Beļģijā, kas saņem atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, ar nodokli tiek aplikta summa, kas atbilst starpībai starp faktiski reģistrēto peļņu un šo “virspeļņu”.

CIR 92

CIR 92

2.2.   Piemērojamā normatīvo aktu bāze

Piemērojamā normatīvo aktu bāze

2.2.1.   Ienākumu aplikšana ar nodokli saskaņā ar uzņēmumu nodokļa sistēmu Beļģijā

Ienākumu aplikšana ar nodokli saskaņā ar uzņēmumu nodokļa sistēmu Beļģijā

| (23) | CIR 92 paredz Beļģijā piemērojamos noteikumus par ienākumu aplikšanu ar nodokli. 1. pants definē četras ienākuma nodokļa kategorijas, iedalot to nodokļos, ar ko apliek fiziskas personas (II daļas 3.–178. pants), rezidējošus uzņēmumus (III daļas 179.–219. pants), citas juridiskas personas (IV daļas 220.–226. pants) un nerezidējošus nodokļu maksātājus – fiziskas personas, uzņēmumus un citas juridiskas personas (V daļas 227.–248/3. pants). |
| --- | --- |

(23)

CIR 92 paredz Beļģijā piemērojamos noteikumus par ienākumu aplikšanu ar nodokli. 1. pants definē četras ienākuma nodokļa kategorijas, iedalot to nodokļos, ar ko apliek fiziskas personas (II daļas 3.–178. pants), rezidējošus uzņēmumus (III daļas 179.–219. pants), citas juridiskas personas (IV daļas 220.–226. pants) un nerezidējošus nodokļu maksātājus – fiziskas personas, uzņēmumus un citas juridiskas personas (V daļas 227.–248/3. pants).

CIR 92

| (24) | CIR 92 183. pants paredz, ka ienākumi, ko apliek ar nodokli saskaņā ar III daļu (rezidējošiem uzņēmumiem), ir tādi paši kā tie, ko apliek ar nodokli saskaņā ar II daļu (juridiskām personām), un ka apliekamo summu nosaka saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro peļņai. CIR 92 24. pants norāda, ka rūpniecības, tirdzniecības un lauksaimniecības uzņēmumu apliekamie ienākumi ir visi ienākumi, kas gūti uzņēmējdarbībā, piemēram, ienākumi, kas gūti “no visām darbībām, ko īsteno šo uzņēmumu pārstāvniecības vai kas tiek veiktas ar to starpniecību”, un no “jebkura aktīvu vērtības palielinājuma (...) un no jebkura pasīvu vērtības samazinājuma (...), ja šī virsvērtība vai mazākā vērtība tiek iekļauta vai atspoguļota grāmatvedības uzskaitē vai gada pārskatos”. |
| --- | --- |

(24)

CIR 92 183. pants paredz, ka ienākumi, ko apliek ar nodokli saskaņā ar III daļu (rezidējošiem uzņēmumiem), ir tādi paši kā tie, ko apliek ar nodokli saskaņā ar II daļu (juridiskām personām), un ka apliekamo summu nosaka saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro peļņai. CIR 92 24. pants norāda, ka rūpniecības, tirdzniecības un lauksaimniecības uzņēmumu apliekamie ienākumi ir visi ienākumi, kas gūti uzņēmējdarbībā, piemēram, ienākumi, kas gūti “no visām darbībām, ko īsteno šo uzņēmumu pārstāvniecības vai kas tiek veiktas ar to starpniecību”, un no “jebkura aktīvu vērtības palielinājuma (...) un no jebkura pasīvu vērtības samazinājuma (...), ja šī virsvērtība vai mazākā vērtība tiek iekļauta vai atspoguļota grāmatvedības uzskaitē vai gada pārskatos”.

CIR 92

CIR 92

| (25) | CIR 92 185. panta 1. punkts paredz, ka uzņēmumi tiek aplikti ar nodokli par ienākumu kopsummu pirms to sadales. Saistībā ar CIR 92 1., 24. un 183. pantu šis noteikums paredz, ka apliekamajai peļņai saskaņā ar Beļģijas nodokļu likumu jāietver vismaz – kā sākuma punkts un neatkarīgi no jebkādām iespējamām turpmākām korekcijām uz augšu vai uz leju – peļņas kopsumma, kas reģistrēta nodokļu maksātāja grāmatvedībā. |
| --- | --- |

(25)

CIR 92 185. panta 1. punkts paredz, ka uzņēmumi tiek aplikti ar nodokli par ienākumu kopsummu pirms to sadales. Saistībā ar CIR 92 1., 24. un 183. pantu šis noteikums paredz, ka apliekamajai peļņai saskaņā ar Beļģijas nodokļu likumu jāietver vismaz – kā sākuma punkts un neatkarīgi no jebkādām iespējamām turpmākām korekcijām uz augšu vai uz leju – peļņas kopsumma, kas reģistrēta nodokļu maksātāja grāmatvedībā.

CIR 92

CIR 92

| (26) | Būtībā Beļģijā ar ienākumu nodokli apliekamā bāze tiek noteikta, par sākuma punktu ņemot nodokļu maksātāja grāmatvedībā faktiski reģistrēto peļņu. Pēc tam var veikt vairākas pozitīvas korekcijas (piemēram, attiecībā uz neatskaitāmajiem izdevumiem) vai negatīvas korekcijas (piemēram, attiecībā uz noteiktu sadalīto dividenžu daļēju atbrīvojumu, nākamo periodu zaudējumiem, nodokļu atvieglojumiem), lai noteiktu apliekamo pamatsummu. Par katru darbību nodokļu maksātājiem jāiesniedz nodokļu iestādei informācija, sagatavojot nodokļu deklarāciju (275.1. veidlapa), un jāspēj nodrošināt šīs korekcijas apliecinošie dokumenti. |
| --- | --- |

(26)

Būtībā Beļģijā ar ienākumu nodokli apliekamā bāze tiek noteikta, par sākuma punktu ņemot nodokļu maksātāja grāmatvedībā faktiski reģistrēto peļņu. Pēc tam var veikt vairākas pozitīvas korekcijas (piemēram, attiecībā uz neatskaitāmajiem izdevumiem) vai negatīvas korekcijas (piemēram, attiecībā uz noteiktu sadalīto dividenžu daļēju atbrīvojumu, nākamo periodu zaudējumiem, nodokļu atvieglojumiem), lai noteiktu apliekamo pamatsummu. Par katru darbību nodokļu maksātājiem jāiesniedz nodokļu iestādei informācija, sagatavojot nodokļu deklarāciju (275.1. veidlapa), un jāspēj nodrošināt šīs korekcijas apliecinošie dokumenti.

| (27) | Tā kā Beļģijas nodokļu likums paredz pastāvīgu atbrīvojumu tai peļņas daļai, kas faktiski reģistrēta nodokļu maksātāja grāmatvedībā kā rezerve, attiecīgu korekciju var veikt nodokļu bāzes pirmajā aprēķināšanas posmā, īstenojot “sākotnējās rezervju pozīcijas palielinājumu”. |
| --- | --- |

(27)

Tā kā Beļģijas nodokļu likums paredz pastāvīgu atbrīvojumu tai peļņas daļai, kas faktiski reģistrēta nodokļu maksātāja grāmatvedībā kā rezerve, attiecīgu korekciju var veikt nodokļu bāzes pirmajā aprēķināšanas posmā, īstenojot “sākotnējās rezervju pozīcijas palielinājumu”.

| (28) | Tādējādi, kaut arī nodokļu bāze ne vienmēr obligāti atbilst neto peļņai, kas faktiski reģistrēta nodokļu maksātāja gada pārskatā, ņemot vērā šai bāzei nodokļu iekasēšanas nolūkā veiktās korekcijas, jebkurā gadījumā bāzi nosaka, pamatojoties uz datiem, kas faktiski reģistrēti šajos pārskatos kā sākuma punkts. Nodokļu bāzes noteikšana sākas, piemēram, ar apliekamo rezervju neto palielinājuma vai samazinājuma aprēķināšanu (peļņa/zaudējumi finanšu gadā, nākamo periodu peļņa/zaudējumi, citi ieņēmumi, kas ieskaitīti rezervē) nodokļu gada laikā. Ar nodokļu likuma noteikumu piemērošanu pamatotos gadījumos vai pēc nodokļu inspekcijas datus, kas reģistrēti nodokļu maksātāja finanšu pārskatā, vai datus, kas norādīti viņa nodokļu deklarācijā, var precizēt vai koriģēt. |
| --- | --- |

(28)

Tādējādi, kaut arī nodokļu bāze ne vienmēr obligāti atbilst neto peļņai, kas faktiski reģistrēta nodokļu maksātāja gada pārskatā, ņemot vērā šai bāzei nodokļu iekasēšanas nolūkā veiktās korekcijas, jebkurā gadījumā bāzi nosaka, pamatojoties uz datiem, kas faktiski reģistrēti šajos pārskatos kā sākuma punkts. Nodokļu bāzes noteikšana sākas, piemēram, ar apliekamo rezervju neto palielinājuma vai samazinājuma aprēķināšanu (peļņa/zaudējumi finanšu gadā, nākamo periodu peļņa/zaudējumi, citi ieņēmumi, kas ieskaitīti rezervē) nodokļu gada laikā. Ar nodokļu likuma noteikumu piemērošanu pamatotos gadījumos vai pēc nodokļu inspekcijas datus, kas reģistrēti nodokļu maksātāja finanšu pārskatā, vai datus, kas norādīti viņa nodokļu deklarācijā, var precizēt vai koriģēt.

2.2.2.   
  2004. gada 21. jūnija likums, ar ko groza CIR 92

2004. gada 21. jūnija likums, ar ko groza CIR 92

| (29) | Ar 2004. gada 21. jūnija likumu (13) Beļģija ieviesa jaunus nodokļu noteikumus attiecībā uz pārrobežu darījumiem, ko īsteno daudznacionālā grupā saistītas struktūras. Proti, CIR 92 185. pantam tika pievienots 2. punkts, lai transponētu Beļģijas nodokļu tiesībās starptautiski atzīto “nesaistītu pušu darījuma” principu, nosakot transfertcenas (14). CIR 92 185. panta 2. punktā ir noteikts:

  “(...), attiecībā uz diviem uzņēmumiem, kas pieder saistītu uzņēmumu daudznacionālai grupai, un to savstarpējām pārrobežu attiecībām:






  a) | kad divu saistītu uzņēmumu komerciālās vai finanšu attiecības tiek veidotas vai nodibinātas saskaņā ar noteikumiem, kas atšķiras no noteikumiem, kuri būtu spēkā starp neatkarīgiem uzņēmumiem, jebkuru peļņu, ko bez šiem noteikumiem gūtu viens no uzņēmumiem, bet kas to dēļ netiek iegūta, var iekļaut šī uzņēmuma peļņā; |
| --- | --- | --- |

(29)

Ar 2004. gada 21. jūnija likumu (13) Beļģija ieviesa jaunus nodokļu noteikumus attiecībā uz pārrobežu darījumiem, ko īsteno daudznacionālā grupā saistītas struktūras. Proti, CIR 92 185. pantam tika pievienots 2. punkts, lai transponētu Beļģijas nodokļu tiesībās starptautiski atzīto “nesaistītu pušu darījuma” principu, nosakot transfertcenas (14). CIR 92 185. panta 2. punktā ir noteikts:

13

CIR 92

14

CIR 92

“(...), attiecībā uz diviem uzņēmumiem, kas pieder saistītu uzņēmumu daudznacionālai grupai, un to savstarpējām pārrobežu attiecībām:

a)

kad divu saistītu uzņēmumu komerciālās vai finanšu attiecības tiek veidotas vai nodibinātas saskaņā ar noteikumiem, kas atšķiras no noteikumiem, kuri būtu spēkā starp neatkarīgiem uzņēmumiem, jebkuru peļņu, ko bez šiem noteikumiem gūtu viens no uzņēmumiem, bet kas to dēļ netiek iegūta, var iekļaut šī uzņēmuma peļņā;

| b) | kad viena uzņēmuma peļņā iekļauj peļņu, ko iekļauj arī otra uzņēmuma peļņā, šādi iekļautā peļņa ir tā peļņa, ko gūtu šis otrs uzņēmums, ja noteikumi, par kuriem vienojušies abi uzņēmumi, būtu tie, par kuriem vienotos neatkarīgi uzņēmumi, pirmā uzņēmuma peļņu attiecīgi koriģē. |
| --- | --- |

b)

kad viena uzņēmuma peļņā iekļauj peļņu, ko iekļauj arī otra uzņēmuma peļņā, šādi iekļautā peļņa ir tā peļņa, ko gūtu šis otrs uzņēmums, ja noteikumi, par kuriem vienojušies abi uzņēmumi, būtu tie, par kuriem vienotos neatkarīgi uzņēmumi, pirmā uzņēmuma peļņu attiecīgi koriģē.

Pirmo daļu piemēro ar iepriekšēju nolēmumu, neskarot nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijas piemērošanu.”

| (30) | Lai gan ir atšķirības formulējumā, tomēr CIR 92 185. panta 2. punkts ir līdzīgs 9. pantam ESAO nodokļu paraugkonvencijā par ienākumiem un kapitālu, kas ir juridiskais pamats transfertcenas korekcijām lielākajā daļā konvenciju, kuras noslēgtas starp divām jurisdikcijām, lai novērstu nodokļu dubulto uzlikšanu tiem ienākumiem, ko guvis vienas attiecīgās jurisdikcijas rezidents (“nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencija”). |
| --- | --- |

(30)

Lai gan ir atšķirības formulējumā, tomēr CIR 92 185. panta 2. punkts ir līdzīgs 9. pantam ESAO nodokļu paraugkonvencijā par ienākumiem un kapitālu, kas ir juridiskais pamats transfertcenas korekcijām lielākajā daļā konvenciju, kuras noslēgtas starp divām jurisdikcijām, lai novērstu nodokļu dubulto uzlikšanu tiem ienākumiem, ko guvis vienas attiecīgās jurisdikcijas rezidents (“nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencija”).

CIR 92

| (31) | Saskaņā ar CIR 92 185. panta 2. punkta pēdējo daļu pozitīvai korekcijai, kas minēta a) apakšpunktā, un negatīvai korekcijai, kas minēta b) apakšpunktā, piemēro obligāto iepriekšējas apstiprināšanas procedūru, lai varētu pieņemt iepriekšēju nolēmumu. Vienīgie šā noteikuma izņēmumi ir gadījumi, kad korekcija ir nepieciešama, piemērojot nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvenciju, ja tiek koriģēta saistīto uzņēmumu peļņa (“ES Konvencija par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu sakarā ar asociēto uzņēmumu peļņas korekciju”) (15), vai nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvenciju. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar CIR 92 185. panta 2. punkta pēdējo daļu pozitīvai korekcijai, kas minēta a) apakšpunktā, un negatīvai korekcijai, kas minēta b) apakšpunktā, piemēro obligāto iepriekšējas apstiprināšanas procedūru, lai varētu pieņemt iepriekšēju nolēmumu. Vienīgie šā noteikuma izņēmumi ir gadījumi, kad korekcija ir nepieciešama, piemērojot nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvenciju, ja tiek koriģēta saistīto uzņēmumu peļņa (“ES Konvencija par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu sakarā ar asociēto uzņēmumu peļņas korekciju”) (15), vai nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvenciju.

CIR 92

15

| (32) | 2004. gada 21. jūnija likums arī ieviesa grozījumus CIR 92 235. panta 2. punktā, lai noteikumus attiecībā uz transfertcenas noteikšanu, kas paredzēti CIR 92 185. panta 2. punktā, piemērotu arī nerezidējošu uzņēmumu pastāvīgajām pārstāvniecībām Beļģijā. |
| --- | --- |

(32)

2004. gada 21. jūnija likums arī ieviesa grozījumus CIR 92 235. panta 2. punktā, lai noteikumus attiecībā uz transfertcenas noteikšanu, kas paredzēti CIR 92 185. panta 2. punktā, piemērotu arī nerezidējošu uzņēmumu pastāvīgajām pārstāvniecībām Beļģijā.

CIR 92

CIR 92

2.2.3.   
  2004. gada 21. jūnija likuma paskaidrojuma raksts un tajā iekļautās nostādnes

2004. gada 21. jūnija likuma paskaidrojuma raksts un tajā iekļautās nostādnes

2.2.3.1.   
  2004. gada 21. jūnija likuma paskaidrojuma raksts

2004. gada 21. jūnija likuma paskaidrojuma raksts

| (33) | 2004. gada 21. jūnija likuma paskaidrojuma raksts (“paskaidrojuma raksts”) ietver nostādnes attiecībā uz CIR 92185. panta 2. punkta mērķi un piemērošanu (16). Saskaņā ar šo paskaidrojuma rakstu CIR 92185. panta 2. punkta “pamatā ir 9. panta teksts ESAO nodokļu paraugkonvencijā nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam” (17). Paskaidrojuma raksts arī norāda, ka “piedāvātie noteikumi ļauj saskaņot Beļģijas tiesību aktus ar starptautiski atzītiem standartiem” (18). Tas uzsver īpaši ciešo saistību starp grāmatvedības likumu un nodokļu likumu, kuras dēļ atkāpei no grāmatvedības likuma nodokļu iekasēšanas nolūkā ir nepieciešams skaidrs juridiskais pamats. Tādēļ bija nepieciešama nesaistītu pušu darījuma principa iekļaušana Beļģijas Ienākuma nodokļa kodeksā, lai varētu veikt transfertcenas korekcijas, kas vajadzīgas saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem, bet atkāpjas no grāmatvedības likuma. |
| --- | --- |

(33)

2004. gada 21. jūnija likuma paskaidrojuma raksts (“paskaidrojuma raksts”) ietver nostādnes attiecībā uz CIR 92185. panta 2. punkta mērķi un piemērošanu (16). Saskaņā ar šo paskaidrojuma rakstu CIR 92185. panta 2. punkta “pamatā ir 9. panta teksts ESAO nodokļu paraugkonvencijā nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam” (17). Paskaidrojuma raksts arī norāda, ka “piedāvātie noteikumi ļauj saskaņot Beļģijas tiesību aktus ar starptautiski atzītiem standartiem” (18). Tas uzsver īpaši ciešo saistību starp grāmatvedības likumu un nodokļu likumu, kuras dēļ atkāpei no grāmatvedības likuma nodokļu iekasēšanas nolūkā ir nepieciešams skaidrs juridiskais pamats. Tādēļ bija nepieciešama nesaistītu pušu darījuma principa iekļaušana Beļģijas Ienākuma nodokļa kodeksā, lai varētu veikt transfertcenas korekcijas, kas vajadzīgas saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem, bet atkāpjas no grāmatvedības likuma.

CIR 92

16

CIR 92

17

18

| (34) | Attiecībā uz negatīvo korekciju, kas paredzēta CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktā, paskaidrojuma raksts izskaidro, ka šā noteikuma mērķis ir “novērst vai atcelt (iespējamo) nodokļu dubulto uzlikšanu”. Tas arī norāda, ka šī korekcija tiek veikta tikai, ja Iepriekšējo nolēmumu dienests atzīst primāro korekciju par pamatotu principā un attiecībā uz summu. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz negatīvo korekciju, kas paredzēta CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktā, paskaidrojuma raksts izskaidro, ka šā noteikuma mērķis ir “novērst vai atcelt (iespējamo) nodokļu dubulto uzlikšanu”. Tas arī norāda, ka šī korekcija tiek veikta tikai, ja Iepriekšējo nolēmumu dienests atzīst primāro korekciju par pamatotu principā un attiecībā uz summu.

CIR 92

| (35) | Paskaidrojuma raksts satur arī nostādnes par to, kas uzskatāms par saistītu uzņēmumu daudznacionālu grupu un kāds ir Iepriekšējo nolēmumu dienesta darbības virsuzdevums. Tajā jo īpaši ir izskaidrots, ka Iepriekšējo nolēmumu dienestam, nosakot nodokļu bāzi, ir jāsniedz viedoklis par izmantoto metodiku, veicamajām funkcijām, uzņemtajiem riskiem un izmantotajiem aktīviem. |
| --- | --- |

(35)

Paskaidrojuma raksts satur arī nostādnes par to, kas uzskatāms par saistītu uzņēmumu daudznacionālu grupu un kāds ir Iepriekšējo nolēmumu dienesta darbības virsuzdevums. Tajā jo īpaši ir izskaidrots, ka Iepriekšējo nolēmumu dienestam, nosakot nodokļu bāzi, ir jāsniedz viedoklis par izmantoto metodiku, veicamajām funkcijām, uzņemtajiem riskiem un izmantotajiem aktīviem.

2.2.3.2.   
  2006. gada 4. jūlija administratīvais apkārtraksts

2006. gada 4. jūlija administratīvais apkārtraksts

| (36) | 2006. gada 4. jūlijā tika publicēts administratīvs apkārtraksts ar nostādnēm par to, kā piemērot CIR 92 185. panta 2. punktu (“apkārtraksts”) gan attiecībā uz transfertcenas pozitīvām, gan negatīvām korekcijām (19). Apkārtraksts apstiprina definīcijas, kas iekļautas paskaidrojuma rakstā attiecībā uz struktūrām, kuras pieder daudznacionālai grupai, un pārrobežu darījumiem, kas paredzēti CIR 92 185. panta 2. punktā. Tas arī raksturo Iepriekšējo nolēmumu dienesta funkcijas, pienākumus un kompetences. |
| --- | --- |

(36)

2006. gada 4. jūlijā tika publicēts administratīvs apkārtraksts ar nostādnēm par to, kā piemērot CIR 92 185. panta 2. punktu (“apkārtraksts”) gan attiecībā uz transfertcenas pozitīvām, gan negatīvām korekcijām (19). Apkārtraksts apstiprina definīcijas, kas iekļautas paskaidrojuma rakstā attiecībā uz struktūrām, kuras pieder daudznacionālai grupai, un pārrobežu darījumiem, kas paredzēti CIR 92 185. panta 2. punktā. Tas arī raksturo Iepriekšējo nolēmumu dienesta funkcijas, pienākumus un kompetences.

CIR 92

19

CIR 92

| (37) | Šis apkārtraksts atsaucas uz Iepriekšējo nolēmumu dienesta obligāto iejaukšanos, lai veiktu negatīvas korekcijas, un uz šā dienesta patstāvību, nosakot katrā gadījumā atsevišķus noteikumus, kas paredzēti, lai veicinātu efektivitāti un nostiprinātu nodokļu maksātāju pārliecību, kā arī uzlabotu ieguldījumu vidi Beļģijā. |
| --- | --- |

(37)

Šis apkārtraksts atsaucas uz Iepriekšējo nolēmumu dienesta obligāto iejaukšanos, lai veiktu negatīvas korekcijas, un uz šā dienesta patstāvību, nosakot katrā gadījumā atsevišķus noteikumus, kas paredzēti, lai veicinātu efektivitāti un nostiprinātu nodokļu maksātāju pārliecību, kā arī uzlabotu ieguldījumu vidi Beļģijā.

| (38) | Apkārtraksts apstiprina, ka, aprēķinot nodokļu bāzi, negatīva korekcija atbilstoši peļņai saskaņā ar CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu tiek veikta kā uzņēmuma nodokļu deklarācijā raksturotā “rezervju sākotnējā stāvokļa palielināšana” (275.1. veidlapa) (20). Attiecībā uz terminu “atbilstošs”, kas izmantots CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktā saistībā ar negatīvo korekciju, apkārtraksts konstatē, ka tā nebūs korelatīva negatīvā korekcija (21), ja primārā pozitīvā korekcija, ko izmanto citā jurisdikcijā, būs pārmērīga. Tas arī apraksta veidu, kādā transfertcenas korekcijas jāreģistrē attiecīgā Beļģijas uzņēmuma nodokļu dokumentos. Visbeidzot, apkārtraksts atgādina, ka CIR 92 185. panta 2. punkts tiek piemērots no 2004. gada 19. jūlija. |
| --- | --- |

(38)

Apkārtraksts apstiprina, ka, aprēķinot nodokļu bāzi, negatīva korekcija atbilstoši peļņai saskaņā ar CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu tiek veikta kā uzņēmuma nodokļu deklarācijā raksturotā “rezervju sākotnējā stāvokļa palielināšana” (275.1. veidlapa) (20). Attiecībā uz terminu “atbilstošs”, kas izmantots CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktā saistībā ar negatīvo korekciju, apkārtraksts konstatē, ka tā nebūs korelatīva negatīvā korekcija (21), ja primārā pozitīvā korekcija, ko izmanto citā jurisdikcijā, būs pārmērīga. Tas arī apraksta veidu, kādā transfertcenas korekcijas jāreģistrē attiecīgā Beļģijas uzņēmuma nodokļu dokumentos. Visbeidzot, apkārtraksts atgādina, ka CIR 92 185. panta 2. punkts tiek piemērots no 2004. gada 19. jūlija.

CIR 92

20

CIR 92

21

CIR 92

2.2.3.3.   Finanšu ministra atbildes uz parlamenta deputātu jautājumiem attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu

Finanšu ministra atbildes uz parlamenta deputātu jautājumiem attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu

| (39) | Atbildot uz parlamenta deputāta 2005. gadā iesniegtu jautājumu (22), tā laika finanšu ministrs apstiprināja, ka pelņa, ko faktiski reģistrējusi grupas struktūra Beļģijā un kas pārsniedz peļņu atbilstoši nesaistītu pušu darījuma principam, Beļģijā nav jāapliek ar nodokli, un Beļģijas nodokļu iestāžu pienākums nav noteikt, kuras ir tās grupas ārzemju struktūras, kam jāpieskaita nodokļu bāzei šī virspeļņa. |
| --- | --- |

(39)

Atbildot uz parlamenta deputāta 2005. gadā iesniegtu jautājumu (22), tā laika finanšu ministrs apstiprināja, ka pelņa, ko faktiski reģistrējusi grupas struktūra Beļģijā un kas pārsniedz peļņu atbilstoši nesaistītu pušu darījuma principam, Beļģijā nav jāapliek ar nodokli, un Beļģijas nodokļu iestāžu pienākums nav noteikt, kuras ir tās grupas ārzemju struktūras, kam jāpieskaita nodokļu bāzei šī virspeļņa.

22

| (40) | Parlamenta deputāta 2007. gada jautājums par iepriekšējiem nolēmumiem un starptautisko izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (23) atsaucās uz saikni starp CIR 92 185. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, no vienas puses, un 9. panta attiecīgo 1. un 2. punktu ESAO nodokļu paraugkonvencijā par ienākumiem un kapitālu, no otras puses. Deputāts uzdeva šo jautājumu, konstatējot, ka lielākā daļa Beļģijas noslēgto nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvenciju satur tikai vienu noteikumu, kas attiecas uz transfertcenas pozitīvu koriģēšanu. Konvencijās, kurās iekļauts noteikums par transfertcenas negatīvu korekciju, Beļģijas iestāžu veiktā negatīvā korekcija vienmēr bija reakcija uz citas līgumslēdzējas valsts izmantotu pozitīvu korekciju. Deputāts arī norādīja, ka tikai daži nodokļu maksātāji pieprasa pieņemt iepriekšēju nolēmumu par transfertcenas pozitīvu korekciju, pat neraugoties uz to, ka, no juridiskā viedokļa, noteikums attiecas arī uz šāda veida korekcijām. Visbeidzot, šis deputāts jautāja, vai Beļģija veic vienpusēju negatīvo korekciju gadījumos, kad attiecīgā ārvalsts pielāgo savu primāro korekciju vai tiek informēta par Beļģijas veikto negatīvo korekciju. |
| --- | --- |

(40)

Parlamenta deputāta 2007. gada jautājums par iepriekšējiem nolēmumiem un starptautisko izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (23) atsaucās uz saikni starp CIR 92 185. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, no vienas puses, un 9. panta attiecīgo 1. un 2. punktu ESAO nodokļu paraugkonvencijā par ienākumiem un kapitālu, no otras puses. Deputāts uzdeva šo jautājumu, konstatējot, ka lielākā daļa Beļģijas noslēgto nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvenciju satur tikai vienu noteikumu, kas attiecas uz transfertcenas pozitīvu koriģēšanu. Konvencijās, kurās iekļauts noteikums par transfertcenas negatīvu korekciju, Beļģijas iestāžu veiktā negatīvā korekcija vienmēr bija reakcija uz citas līgumslēdzējas valsts izmantotu pozitīvu korekciju. Deputāts arī norādīja, ka tikai daži nodokļu maksātāji pieprasa pieņemt iepriekšēju nolēmumu par transfertcenas pozitīvu korekciju, pat neraugoties uz to, ka, no juridiskā viedokļa, noteikums attiecas arī uz šāda veida korekcijām. Visbeidzot, šis deputāts jautāja, vai Beļģija veic vienpusēju negatīvo korekciju gadījumos, kad attiecīgā ārvalsts pielāgo savu primāro korekciju vai tiek informēta par Beļģijas veikto negatīvo korekciju.

23

CIR 92

| (41) | Tā laika finanšu ministrs atbildēja, ka līdz šim būtībā ir saņemti tikai pieprasījumi veikt negatīvu korekciju. Turklāt ministrs apstiprināja, ka Beļģijai nav tiesību noteikt valsti, uz kuru attiecināt virspeļņu, un tādēļ nav iespējams noteikt valsti, ar kuru jāapmainās ar informāciju par Beļģijas veikto negatīvo korekciju. |
| --- | --- |

(41)

Tā laika finanšu ministrs atbildēja, ka līdz šim būtībā ir saņemti tikai pieprasījumi veikt negatīvu korekciju. Turklāt ministrs apstiprināja, ka Beļģijai nav tiesību noteikt valsti, uz kuru attiecināt virspeļņu, un tādēļ nav iespējams noteikt valsti, ar kuru jāapmainās ar informāciju par Beļģijas veikto negatīvo korekciju.

| (42) | 2015. gada janvārī, pēc preses publikācijām par lietu LuxLeaks, finanšu ministram atkal tika adresēti vairāki parlamenta deputātu jautājumi par informācijas apmaiņu vai tās neesību starp nodokļu iestādēm, par atbrīvojuma shēmas atbalstīšanu attiecībā uz virspeļņu, izmantojot lozungu “Only in Belgium”, un par daudznacionāliem uzņēmumiem piedāvātajām iespējām samazināt uzņēmuma nodoklī maksājamo summu ar iepriekšējo nolēmumu palīdzību (24). Finanšu ministrs atgādināja, ka iepriekšējos nolēmumos par atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu Iepriekšējo nolēmumu dienests apmierinājās tikai ar nesaistītu pušu darījumu principa piemērošanu, un apstiprināja atbildi, ko deva finanšu ministrs 2007. gadā attiecībā uz informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

(42)

2015. gada janvārī, pēc preses publikācijām par lietu LuxLeaks, finanšu ministram atkal tika adresēti vairāki parlamenta deputātu jautājumi par informācijas apmaiņu vai tās neesību starp nodokļu iestādēm, par atbrīvojuma shēmas atbalstīšanu attiecībā uz virspeļņu, izmantojot lozungu “Only in Belgium”, un par daudznacionāliem uzņēmumiem piedāvātajām iespējām samazināt uzņēmuma nodoklī maksājamo summu ar iepriekšējo nolēmumu palīdzību (24). Finanšu ministrs atgādināja, ka iepriekšējos nolēmumos par atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu Iepriekšējo nolēmumu dienests apmierinājās tikai ar nesaistītu pušu darījumu principa piemērošanu, un apstiprināja atbildi, ko deva finanšu ministrs 2007. gadā attiecībā uz informācijas apmaiņu.

LuxLeaks

Only in Belgium

24

2.2.4.   
  2002. gada 24. decembra likums, ar ko ieviesa iepriekšējo nolēmumu sistēmu nodokļu jomā

2002. gada 24. decembra likums, ar ko ieviesa iepriekšējo nolēmumu sistēmu nodokļu jomā

| (43) | 2002. gada 24. decembra likums atļāva finanšu ministram lemt, pieņemot iepriekšējus nolēmumus par visiem lūgumiem attiecībā uz nodokļu likuma noteikumu īstenošanu (25). |
| --- | --- |

(43)

2002. gada 24. decembra likums atļāva finanšu ministram lemt, pieņemot iepriekšējus nolēmumus par visiem lūgumiem attiecībā uz nodokļu likuma noteikumu īstenošanu (25).

25

| (44) | Šā likuma 20. pants definēja, kas ir iepriekšējs nolēmums, un ieviesa principu, ka ar šādu nolēmumu nevar samazināt nodokļa summu, kas jāmaksā nodokļu maksātājam, vai atbrīvot viņu no šā nodokļa nomaksas.
  “Ar iepriekšēju nolēmumu jāsaprot tiesību akts, ar kuru Valsts federālais finanšu dienests atbilstoši spēkā esošajiem nosacījumiem nosaka, kādā veidā likumu piemēro konkrētai situācijai vai darbībai, kas vēl nav atstājusi ietekmi uz nodokļu plānu.
  Ar iepriekšēju nolēmumu nevar atbrīvot no nodokļa nomaksas vai samazināt tā summu.” |
| --- | --- |

(44)

Šā likuma 20. pants definēja, kas ir iepriekšējs nolēmums, un ieviesa principu, ka ar šādu nolēmumu nevar samazināt nodokļa summu, kas jāmaksā nodokļu maksātājam, vai atbrīvot viņu no šā nodokļa nomaksas.

“Ar iepriekšēju nolēmumu jāsaprot tiesību akts, ar kuru Valsts federālais finanšu dienests atbilstoši spēkā esošajiem nosacījumiem nosaka, kādā veidā likumu piemēro konkrētai situācijai vai darbībai, kas vēl nav atstājusi ietekmi uz nodokļu plānu.

Ar iepriekšēju nolēmumu nevar atbrīvot no nodokļa nomaksas vai samazināt tā summu.”

| (45) | Likuma 22. pants definē apstākļus, kādos iepriekšēju nolēmumu nedrīkst pieņemt, piemēram, kad lūgums attiecas uz situācijām vai darbībām, kas identiskas tām, kuras jau atstājušas ietekmi uz nodokļu plānu. Likuma 23. pants definē principu, saskaņā ar kuru iepriekšējie nolēmumi uzliek saistības nodokļu iestādei nākotnē, kā arī apstākļus, kādos iepriekšējs nolēmums nodokļu iestādei nav saistošs. Tā tas ir gadījumos, kad izrādās, ka iepriekšējais nolēmums neatbilst līgumu, Savienības likumu vai valsts likumu normām. |
| --- | --- |

(45)

Likuma 22. pants definē apstākļus, kādos iepriekšēju nolēmumu nedrīkst pieņemt, piemēram, kad lūgums attiecas uz situācijām vai darbībām, kas identiskas tām, kuras jau atstājušas ietekmi uz nodokļu plānu. Likuma 23. pants definē principu, saskaņā ar kuru iepriekšējie nolēmumi uzliek saistības nodokļu iestādei nākotnē, kā arī apstākļus, kādos iepriekšējs nolēmums nodokļu iestādei nav saistošs. Tā tas ir gadījumos, kad izrādās, ka iepriekšējais nolēmums neatbilst līgumu, Savienības likumu vai valsts likumu normām.

| (46) | 2004. gada 21. jūnija likums paredzēja grozījumu 2002. gada 24. decembra likumā, ar ko izveido iepriekšēju nolēmumu sistēmu nodokļu jomā, izveidojot Beļģijas administrācijā patstāvīgu struktūru, kas atbild par šādu iepriekšēju nolēmumu pieņemšanu (26). Pamatojoties uz 2004. gada 21. jūnija likumu, ar 2004. gada 23. augusta Karaļa rīkojumu Iepriekšējo nolēmumu dienests tika izveidots Finanšu ministrijas ietvaros, kas bija kompetenta pieņemt iepriekšējus nolēmumus (“Valsts federālais finanšu dienests”). Iepriekšējo nolēmumu dienests publicē gada pārskatu par savu darbību. |
| --- | --- |

(46)

2004. gada 21. jūnija likums paredzēja grozījumu 2002. gada 24. decembra likumā, ar ko izveido iepriekšēju nolēmumu sistēmu nodokļu jomā, izveidojot Beļģijas administrācijā patstāvīgu struktūru, kas atbild par šādu iepriekšēju nolēmumu pieņemšanu (26). Pamatojoties uz 2004. gada 21. jūnija likumu, ar 2004. gada 23. augusta Karaļa rīkojumu Iepriekšējo nolēmumu dienests tika izveidots Finanšu ministrijas ietvaros, kas bija kompetenta pieņemt iepriekšējus nolēmumus (“Valsts federālais finanšu dienests”). Iepriekšējo nolēmumu dienests publicē gada pārskatu par savu darbību.

26

Valsts federālais finanšu dienests

2.3.   ESAO norādījumu apraksts par transfertcenām

ESAO norādījumu apraksts par transfertcenām

2.3.1.   ESAO nodokļu paraugkonvencija un ESAO transfertcenu vadlīnijas

ESAO nodokļu paraugkonvencija un ESAO transfertcenu vadlīnijas

| (47) | Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (“ESAO”) izdod norādījumus savām dalībvalstīm nodokļu jautājumos. ESAO norādījumi par transfertcenām ir iekļauti ESAO nodokļu paraugkonvencijā un ESAO vadlīnijās, ko transfertcenu jomā piemēro daudznacionāliem uzņēmumiem un nodokļu iestādēm (“ESAO transfertcenu vadlīnijas”) (27), un tie abi ir juridiski nesaistoši instrumenti. |
| --- | --- |

(47)

Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (“ESAO”) izdod norādījumus savām dalībvalstīm nodokļu jautājumos. ESAO norādījumi par transfertcenām ir iekļauti ESAO nodokļu paraugkonvencijā un ESAO vadlīnijās, ko transfertcenu jomā piemēro daudznacionāliem uzņēmumiem un nodokļu iestādēm (“ESAO transfertcenu vadlīnijas”) (27), un tie abi ir juridiski nesaistoši instrumenti.

27

| (48) | Ņemot vērā ESAO nodokļu paraugkonvencijas un transfertcenu vadlīniju juridiski nesaistošo raksturu, ESAO dalībvalstu nodokļu iestādes tiek vienkārši mudinātas tos ievērot. Tomēr kopumā abi šie instrumenti noder kā atsauces punkti, un tiem ir noteikta ietekme uz ESAO dalībvalstu (kā arī valstu, kas nav dalībvalstis) praksi nodokļu jomā. Turklāt daudzās ESAO dalībvalstīs šie instrumenti ir ieguvuši likuma spēku vai tiek izmantoti kā atsauces punkts, interpretējot nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijas un valstu tiesību aktus nodokļu jomā (28). Komisija šajā lēmumā citē ESAO nodokļu paraugkonvenciju un principus, ko piemēro transfertcenu jomā, tādēļ, ka šie instrumenti ir radīti ESAO ekspertu diskusiju rezultātā un nodrošina precizējumus par veidiem, kā risināt kopīgas problēmas. |
| --- | --- |

(48)

Ņemot vērā ESAO nodokļu paraugkonvencijas un transfertcenu vadlīniju juridiski nesaistošo raksturu, ESAO dalībvalstu nodokļu iestādes tiek vienkārši mudinātas tos ievērot. Tomēr kopumā abi šie instrumenti noder kā atsauces punkti, un tiem ir noteikta ietekme uz ESAO dalībvalstu (kā arī valstu, kas nav dalībvalstis) praksi nodokļu jomā. Turklāt daudzās ESAO dalībvalstīs šie instrumenti ir ieguvuši likuma spēku vai tiek izmantoti kā atsauces punkts, interpretējot nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijas un valstu tiesību aktus nodokļu jomā (28). Komisija šajā lēmumā citē ESAO nodokļu paraugkonvenciju un principus, ko piemēro transfertcenu jomā, tādēļ, ka šie instrumenti ir radīti ESAO ekspertu diskusiju rezultātā un nodrošina precizējumus par veidiem, kā risināt kopīgas problēmas.

28

| (49) | ESAO nodokļu paraugkonvencija un tās paskaidrojumi sniedz norādes, kā interpretēt nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijas. ESAO trasnfertcenu vadlīnijas sniedz norādes nodokļu iestādēm un daudznacionāliem uzņēmumiem par to, kā piemērot nesaistītu pušu darījuma principu, nosakot transfertcenu (29). Transfertcena ir cena, ko iekasē par tirdzniecību starp vienas uzņēmumu grupas dažādām struktūrām. Saiknes, kas vieno daudznacionālas grupas dalībniekus, var tiem ļaut izveidot tādas attiecības grupas ietvaros, kas ietekmē transfertcenas (un līdz ar to arī apliekamos ienākumus), radot īpašus apstākļus, kas atšķiras no situācijas, kāda veidotos, ja grupas dalībnieki rīkotos kā neatkarīgi uzņēmumi (30). Tas var nodrošināt iespēju pārcelt peļņu no vienas nodokļu teritorijas uz citu un mudināt piesaistīt iespējami maz peļņas tām teritorijām, kur to apliek ar lielāku nodokli. Lai novērstu šādas situācijas, nodokļu iestādēm būtu jāpiekrīt tikai tādai transfertcenai starp vienas grupas uzņēmumiem, kas atlīdzina darījumus tā, itin kā tos slēgtu starp neatkarīgiem uzņēmumiem, kuri vienojas līdzīgos nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos (31). To sauc par “nesaistītu pušu darījuma principu”. |
| --- | --- |

(49)

ESAO nodokļu paraugkonvencija un tās paskaidrojumi sniedz norādes, kā interpretēt nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijas. ESAO trasnfertcenu vadlīnijas sniedz norādes nodokļu iestādēm un daudznacionāliem uzņēmumiem par to, kā piemērot nesaistītu pušu darījuma principu, nosakot transfertcenu (29). Transfertcena ir cena, ko iekasē par tirdzniecību starp vienas uzņēmumu grupas dažādām struktūrām. Saiknes, kas vieno daudznacionālas grupas dalībniekus, var tiem ļaut izveidot tādas attiecības grupas ietvaros, kas ietekmē transfertcenas (un līdz ar to arī apliekamos ienākumus), radot īpašus apstākļus, kas atšķiras no situācijas, kāda veidotos, ja grupas dalībnieki rīkotos kā neatkarīgi uzņēmumi (30). Tas var nodrošināt iespēju pārcelt peļņu no vienas nodokļu teritorijas uz citu un mudināt piesaistīt iespējami maz peļņas tām teritorijām, kur to apliek ar lielāku nodokli. Lai novērstu šādas situācijas, nodokļu iestādēm būtu jāpiekrīt tikai tādai transfertcenai starp vienas grupas uzņēmumiem, kas atlīdzina darījumus tā, itin kā tos slēgtu starp neatkarīgiem uzņēmumiem, kuri vienojas līdzīgos nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos (31). To sauc par “nesaistītu pušu darījuma principu”.

29

30

31

| (50) | Nesaistītu pušu darījuma principa piemērošanas pamatā tādēļ ir salīdzinājums starp kontrolētiem (grupas iekšējiem) darījuma apstākļiem un līdzīgu darījumu apstākļiem starp neatkarīgiem uzņēmumiem, kuri darbojas salīdzināmos apstākļos, nodrošinot, lai nekāda iespējamā atšķirība starp salīdzinātajām situācijām nevarētu būtiski ietekmēt analizētos apstākļus (piemēram, cenu vai normu) un lai varētu izmantot pamatoti precīzas korekcijas, lai novērstu šo atšķirību ietekmi. |
| --- | --- |

(50)

Nesaistītu pušu darījuma principa piemērošanas pamatā tādēļ ir salīdzinājums starp kontrolētiem (grupas iekšējiem) darījuma apstākļiem un līdzīgu darījumu apstākļiem starp neatkarīgiem uzņēmumiem, kuri darbojas salīdzināmos apstākļos, nodrošinot, lai nekāda iespējamā atšķirība starp salīdzinātajām situācijām nevarētu būtiski ietekmēt analizētos apstākļus (piemēram, cenu vai normu) un lai varētu izmantot pamatoti precīzas korekcijas, lai novērstu šo atšķirību ietekmi.

| (51) | Gan ESAO nodokļu paraugkonvencija, gan ESAO transfertcenu vadlīnijas balstās uz principu, kuram piekritušas ESAO dalībvalstis un vēl vairāk – saskaņā ar kuru dažādas juridiskās personas, kas kopā veido daudznacionālu grupu, tiek atzītas par atsevišķām personām attiecībā uz uzņēmumu nodokli (“atsevišķo personu metode”). No šīs atsevišķo personu metodes izriet, ka katra atsevišķā struktūra daudznacionālā grupā tiek aplikta ar nodokli, pamatojoties uz tās pašas ienākumiem (32). Atsevišķo personu metode ir izraudzīta par principu starptautiskai nodokļa piemērošanai, ko izmanto ESAO dalībvalstis, lai pareizi sadalītu nodokli starp valstīm un novērstu nodokļu dubulto uzlikšanu, tādējādi novēršot domstarpības starp nodokļu iestādēm un veicinot starptautisko tirdzniecību un ieguldījumus. |
| --- | --- |

(51)

Gan ESAO nodokļu paraugkonvencija, gan ESAO transfertcenu vadlīnijas balstās uz principu, kuram piekritušas ESAO dalībvalstis un vēl vairāk – saskaņā ar kuru dažādas juridiskās personas, kas kopā veido daudznacionālu grupu, tiek atzītas par atsevišķām personām attiecībā uz uzņēmumu nodokli (“atsevišķo personu metode”). No šīs atsevišķo personu metodes izriet, ka katra atsevišķā struktūra daudznacionālā grupā tiek aplikta ar nodokli, pamatojoties uz tās pašas ienākumiem (32). Atsevišķo personu metode ir izraudzīta par principu starptautiskai nodokļa piemērošanai, ko izmanto ESAO dalībvalstis, lai pareizi sadalītu nodokli starp valstīm un novērstu nodokļu dubulto uzlikšanu, tādējādi novēršot domstarpības starp nodokļu iestādēm un veicinot starptautisko tirdzniecību un ieguldījumus.

32

| (52) | 1.10. punkts ESAO transfertcenu vadlīnijās nepārprotami atsaucas uz apjomradītiem ietaupījumiem un integrācijas (sinerģiju) priekšrocībām, ko nodrošina atsevišķo personu metode, kas ir nesaistītu pušu darījuma principa pamatā:
  “Dažiem nesaistītu pušu darījuma princips rada raksturīgas neveiksmes, tā kā atsevišķo personu metode, kas ir tā pamatā, ne vienmēr ņem vērā apjomradītus ietaupījumus un mijiedarbību starp dažādām aktivitātēm, kas izriet no uzņēmumu integrācijas. Tomēr nav vispāratzītu objektīvu kritēriju, kā attiecināt apjomradītus ietaupījumus vai integrācijas priekšrocības uz dažādiem saistītiem uzņēmumiem.” |
| --- | --- |

(52)

1.10. punkts ESAO transfertcenu vadlīnijās nepārprotami atsaucas uz apjomradītiem ietaupījumiem un integrācijas (sinerģiju) priekšrocībām, ko nodrošina atsevišķo personu metode, kas ir nesaistītu pušu darījuma principa pamatā:

“Dažiem nesaistītu pušu darījuma princips rada raksturīgas neveiksmes, tā kā atsevišķo personu metode, kas ir tā pamatā, ne vienmēr ņem vērā apjomradītus ietaupījumus un mijiedarbību starp dažādām aktivitātēm, kas izriet no uzņēmumu integrācijas. Tomēr nav vispāratzītu objektīvu kritēriju, kā attiecināt apjomradītus ietaupījumus vai integrācijas priekšrocības uz dažādiem saistītiem uzņēmumiem.”

2.3.2.   Nesaistītu pušu darījuma princips

Nesaistītu pušu darījuma princips

| (53) | Autoratīvais nesaistītu pušu darījuma princips ir deklarēts ESAO nodokļu paraugkonvencijas 9. pantā, un ir pamatā nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijās, kas ir saistošas ESAO dalībvalstīm, tostarp Beļģijai, un arvien lielākam valstu skaitam, kas nav dalībvalstis. Elastība, kas paredzēta līgumā par transfertcenu un spēj izraisīt nodokļu bāzes pārvietošanu no vienas teritorijas uz otru, un autoritatīva nesaistītu pušu darījuma principa iekļaušana nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijās ir šajās konvencijās izvirzītais mērķis, proti, novērst nodokļu dubultu uzlikšanu un nepieļaut izvairīšanos no nodokļa maksāšanas. |
| --- | --- |

(53)

Autoratīvais nesaistītu pušu darījuma princips ir deklarēts ESAO nodokļu paraugkonvencijas 9. pantā, un ir pamatā nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijās, kas ir saistošas ESAO dalībvalstīm, tostarp Beļģijai, un arvien lielākam valstu skaitam, kas nav dalībvalstis. Elastība, kas paredzēta līgumā par transfertcenu un spēj izraisīt nodokļu bāzes pārvietošanu no vienas teritorijas uz otru, un autoritatīva nesaistītu pušu darījuma principa iekļaušana nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijās ir šajās konvencijās izvirzītais mērķis, proti, novērst nodokļu dubultu uzlikšanu un nepieļaut izvairīšanos no nodokļa maksāšanas.

| (54) | ESAO nodokļu paraugkonvencijas 9. pants nosaka veidu, kā praktiski rīkoties, lai koriģētu nodokļu bāzi transfertcenu jomā, un precizē, kad šīs korekcijas jāveic.






  — | 9. panta pirmā daļa paredz, ka līgumslēdzēja valsts var palielināt nodokļu bāzi nodokļu maksātājam, kurš ir rezidents tās teritorijā, ja uzskata, ka piemērotā transfertcena rada pārāk mazu nodokļu bāzi, un atļauj šai valstij to attiecīgi paaugstināt. To sauc par “primāro korekciju”, ar kuru nodokļu iestāde pārskata uz augšu nodokļu maksātāja deklarēto apliekamo peļņu (33). |
| --- | --- | --- |

(54)

ESAO nodokļu paraugkonvencijas 9. pants nosaka veidu, kā praktiski rīkoties, lai koriģētu nodokļu bāzi transfertcenu jomā, un precizē, kad šīs korekcijas jāveic.

—

9. panta pirmā daļa paredz, ka līgumslēdzēja valsts var palielināt nodokļu bāzi nodokļu maksātājam, kurš ir rezidents tās teritorijā, ja uzskata, ka piemērotā transfertcena rada pārāk mazu nodokļu bāzi, un atļauj šai valstij to attiecīgi paaugstināt. To sauc par “primāro korekciju”, ar kuru nodokļu iestāde pārskata uz augšu nodokļu maksātāja deklarēto apliekamo peļņu (33).

33

| — | 9. panta otrā daļa paredz novērst to, ka peļņa, ko līgumslēdzēja valsts šādi aplikusi ar nodokli, veicot primāro korekciju saskaņā ar 9. panta pirmo daļu, tiktu aplikta ar nodokli tāda saistīta uzņēmuma līmenī, kas ir rezidents citā līgumslēdzējā valstī (34). Šim nolūkam tā paredz, ka šai citai līgumslēdzējai valstij jāsamazina minētā saistītā uzņēmuma nodokļu bāze par koriģētās peļņas summu, ko ar nodokli aplikusi pirmā līgumslēdzēja valsts pēc primārās korekcijas, vai arī jānodrošina jau samaksātā nodokļa kompensācija. Šī korekcija, ko īsteno cita līgumslēdzēja valsts, tomēr nenotiek automātiski. Ja tā uzskata, ka primārā korekcija nav bijusi pamatota vai nu principā, vai pēc summas, šis valsts var atturēties – un parasti tā arī dara – no minētās korekcijas (35). |
| --- | --- |

—

9. panta otrā daļa paredz novērst to, ka peļņa, ko līgumslēdzēja valsts šādi aplikusi ar nodokli, veicot primāro korekciju saskaņā ar 9. panta pirmo daļu, tiktu aplikta ar nodokli tāda saistīta uzņēmuma līmenī, kas ir rezidents citā līgumslēdzējā valstī (34). Šim nolūkam tā paredz, ka šai citai līgumslēdzējai valstij jāsamazina minētā saistītā uzņēmuma nodokļu bāze par koriģētās peļņas summu, ko ar nodokli aplikusi pirmā līgumslēdzēja valsts pēc primārās korekcijas, vai arī jānodrošina jau samaksātā nodokļa kompensācija. Šī korekcija, ko īsteno cita līgumslēdzēja valsts, tomēr nenotiek automātiski. Ja tā uzskata, ka primārā korekcija nav bijusi pamatota vai nu principā, vai pēc summas, šis valsts var atturēties – un parasti tā arī dara – no minētās korekcijas (35).

34

35

Negatīvo korekciju, ko veikusi cita līgumslēdzēja valsts, pamatojoties uz 9. panta 2. punktu, sauc par “korelatīvo korekciju”, un piemērošanas gadījumā tā efektīvi novērš nodokļu dubulto uzlikšanu peļņai.

| (55) | ESAO transfertcenu vadlīnijas paredz piecas metodes, ar kurām iegūt nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošu cenu tuvinājumu un peļņas sadalījumu starp vienas grupas uzņēmumiem: i) salīdzināmo nekontrolēto cenu metode; ii) izmaksu pieskaitīšanas metode; iii) tālākpārdošanas cenu metode; iv) darījuma tīrās peļņas metode un v) peļņas sadalīšanas metode. ESAO transfertcenu vadlīnijas atsevišķi izdala tradicionālās, uz darījumiem balstītās metodes, (trīs pirmās metodes) un uz peļņu balstītās darījumu metodes (abas pēdējās metodes). Daudznacionālie uzņēmumi joprojām var brīvi piemērot transfertcenu noteikšanas metodes, kas nav aprakstītas šajos principos, ar nosacījumu, ka šīs metodes ļauj iegūt transfertcenu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos (36). |
| --- | --- |

(55)

ESAO transfertcenu vadlīnijas paredz piecas metodes, ar kurām iegūt nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošu cenu tuvinājumu un peļņas sadalījumu starp vienas grupas uzņēmumiem: i) salīdzināmo nekontrolēto cenu metode; ii) izmaksu pieskaitīšanas metode; iii) tālākpārdošanas cenu metode; iv) darījuma tīrās peļņas metode un v) peļņas sadalīšanas metode. ESAO transfertcenu vadlīnijas atsevišķi izdala tradicionālās, uz darījumiem balstītās metodes, (trīs pirmās metodes) un uz peļņu balstītās darījumu metodes (abas pēdējās metodes). Daudznacionālie uzņēmumi joprojām var brīvi piemērot transfertcenu noteikšanas metodes, kas nav aprakstītas šajos principos, ar nosacījumu, ka šīs metodes ļauj iegūt transfertcenu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos (36).

36

| (56) | Darījumu tīrās peļņas metode ir viena no “netiešajām metodēm”, ar ko noteikt nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošu cenu tuvinājumu darījumos un sadalīt peļņu starp vienas grupas uzņēmumiem. Tā nosaka atbilstoši nesaistītu pušu darījuma principam gūtās peļņas tuvinājumu attiecībā uz kontrolētu darījumu virkni vai darbību kopumu, nevis tikai konkrētu darījumu vien. |
| --- | --- |

(56)

Darījumu tīrās peļņas metode ir viena no “netiešajām metodēm”, ar ko noteikt nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošu cenu tuvinājumu darījumos un sadalīt peļņu starp vienas grupas uzņēmumiem. Tā nosaka atbilstoši nesaistītu pušu darījuma principam gūtās peļņas tuvinājumu attiecībā uz kontrolētu darījumu virkni vai darbību kopumu, nevis tikai konkrētu darījumu vien.

| (57) | Piemērojot darījumu tīrās peļņas metodi, jāizvēlas tā kontrolētā darījuma vai kontrolēto darījumu virknes puse, kurai izraugās un testē neto peļņas rādītāju (37). Šai izvēlei jābūt saderīgai ar veikto funkcionālo analīzi. Parasti puse, kuru testē izpētes ietvaros, pamatojoties uz darījumu tīrās peļņas metodi, ir tā puse, kurai šo metodi var piemērot ar vislielāko ticamību un var atrast visdrošāk salīdzināmos lielumus. Praksē tā būtu mazāk komplicētā no abām iesaistītajām pusēm, pamatojoties uz funkcionālo analīzi, bet atlikusī peļņa, ko rada kontrolēts darījums vai kontrolētu darījumu virkne, tiktu attiecināta uz vairāk komplicēto pusi (38). |
| --- | --- |

(57)

Piemērojot darījumu tīrās peļņas metodi, jāizvēlas tā kontrolētā darījuma vai kontrolēto darījumu virknes puse, kurai izraugās un testē neto peļņas rādītāju (37). Šai izvēlei jābūt saderīgai ar veikto funkcionālo analīzi. Parasti puse, kuru testē izpētes ietvaros, pamatojoties uz darījumu tīrās peļņas metodi, ir tā puse, kurai šo metodi var piemērot ar vislielāko ticamību un var atrast visdrošāk salīdzināmos lielumus. Praksē tā būtu mazāk komplicētā no abām iesaistītajām pusēm, pamatojoties uz funkcionālo analīzi, bet atlikusī peļņa, ko rada kontrolēts darījums vai kontrolētu darījumu virkne, tiktu attiecināta uz vairāk komplicēto pusi (38).

37

38

| (58) | Tādēļ darījumu tīrās peļņas metodi bieži piemēro gadījumos, kad viena no kontrolēta darījuma vai kontrolētu darījumu virknes pusēm veic visas kompleksās un/vai vienreizējās iemaksas saistībā ar vienu vai vairākiem darījumiem, bet otra puse nodrošina vairāk kārtējās un/vai automātiskās funkcijas un neveic nekādus vienreizējus maksājumus, kā tas ir, piemēram, izplatītāja ar ierobežotu risku gadījumā. No otras puses, darījumu tīrās peļņas metodei ir maz iespēju nodrošināt ticamību, ja abas puses veic lielas vienreizējās iemaksas. Tādos gadījumos par piemērotāko transfertcenu noteikšanas metodi atzīst peļņas sadalīšanas metodi (39). |
| --- | --- |

(58)

Tādēļ darījumu tīrās peļņas metodi bieži piemēro gadījumos, kad viena no kontrolēta darījuma vai kontrolētu darījumu virknes pusēm veic visas kompleksās un/vai vienreizējās iemaksas saistībā ar vienu vai vairākiem darījumiem, bet otra puse nodrošina vairāk kārtējās un/vai automātiskās funkcijas un neveic nekādus vienreizējus maksājumus, kā tas ir, piemēram, izplatītāja ar ierobežotu risku gadījumā. No otras puses, darījumu tīrās peļņas metodei ir maz iespēju nodrošināt ticamību, ja abas puses veic lielas vienreizējās iemaksas. Tādos gadījumos par piemērotāko transfertcenu noteikšanas metodi atzīst peļņas sadalīšanas metodi (39).

39

2.4.   Apstrīdētās shēmas saņēmēji

Apstrīdētās shēmas saņēmēji

| (59) | Šo atbrīvojuma shēmu no nodokļa par virspeļņu piemēro no 2004. gada, un pamazām tā kļuvusi arvien nozīmīgāka. Saskaņā ar Beļģijas iesniegto informāciju uzņēmumu skaits, kas saņēmuši apstrīdētās shēmas atbalstu, no tās ieviešanas brīža ir pieaudzis līdz 55, un pavisam ir pieņemti 66 iepriekšējie nolēmumi (40). Beļģijas iestādes norāda, ka kopš apstrīdētās shēmas ieviešanas brīža vēl nekad nav noraidījušas lūgumu sniegt iepriekšējo nolēmumu, kas ļauj saņemt atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu (41). Iepriekšējo nolēmumu skaits kopš apstrīdētās shēmas ieviešanas brīža 2004. gadā sadalījumā pa gadiem ir attēlots tabulā.

  Iepriekšējo nolēmumu skaits, ar kuriem no 2004. gada piešķirts atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu

















  Gads | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lietu skaits | 0 | 2 | 3 | 5 | 4 | 7 | 6 | 7 | 15 | 9 | 8 |
| Avots: Beļģijas Finanšu ministrija, 2014. gada 31. maijs. |

(59)

Šo atbrīvojuma shēmu no nodokļa par virspeļņu piemēro no 2004. gada, un pamazām tā kļuvusi arvien nozīmīgāka. Saskaņā ar Beļģijas iesniegto informāciju uzņēmumu skaits, kas saņēmuši apstrīdētās shēmas atbalstu, no tās ieviešanas brīža ir pieaudzis līdz 55, un pavisam ir pieņemti 66 iepriekšējie nolēmumi (40). Beļģijas iestādes norāda, ka kopš apstrīdētās shēmas ieviešanas brīža vēl nekad nav noraidījušas lūgumu sniegt iepriekšējo nolēmumu, kas ļauj saņemt atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu (41). Iepriekšējo nolēmumu skaits kopš apstrīdētās shēmas ieviešanas brīža 2004. gadā sadalījumā pa gadiem ir attēlots tabulā.

40

41

Iepriekšējo nolēmumu skaits, ar kuriem no 2004. gada piešķirts atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu

Iepriekšējo nolēmumu skaits, ar kuriem no 2004. gada piešķirts atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu

Gads

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Lietu skaits

0

2

3

5

4

7

6

7

15

9

8

Avots: Beļģijas Finanšu ministrija, 2014. gada 31. maijs.

Avots:

| (60) | Beļģija iesniedza svarīgākos finanšu datus par visiem 66 iepriekšējiem nolēmumiem, kas pieņemti attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu (papildu informācija ir iekļauta pielikumā). |
| --- | --- |

(60)

Beļģija iesniedza svarīgākos finanšu datus par visiem 66 iepriekšējiem nolēmumiem, kas pieņemti attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu (papildu informācija ir iekļauta pielikumā).

| (61) | Situācijas, kādās piešķirts atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu, var raksturot ar piemēriem, kas minēti 62.–64. apsvērumā. |
| --- | --- |

(61)

Situācijas, kādās piešķirts atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu, var raksturot ar piemēriem, kas minēti 62.–64. apsvērumā.

| (62) | Pirmais piemērs – lūgumā sniegt iepriekšēju nolēmumu uzņēmums A informē par nodomu palielināt produkcijas ražošanas jaudas Beļģijas rūpnīcā, vienlaikus pārceļot koordinācijas funkciju (“galvenā uzņēmēja” funkciju) no meitasuzņēmuma ārvalstīs uz Beļģiju. Pieprasījumā arī norādīts, ka uzņēmums A plāno pārcelt uz Beļģiju vairākas pilnai slodzei līdzvērtīgas darba vietas (“FTE”). No iepriekšēja nolēmuma izriet, ka nerodas nekādas problēmas ar nodokļu dubulto uzlikšanu. Lēmumā norāda – apstāklis, ka peļņa, ko uzskaitīs Beļģijā, būs lielāka nekā peļņa neatkarīgā uzņēmumā, jo īpaši ir saistāms ar tehnoloģisko kompetenci, iegādes priekšrocībām, klientu sarakstiem utt., kas grupā eksistēja pirms tam, kad uz Beļģiju pārcēla galvenā uzņēmēja funkciju. Tomēr iepriekšējā nolēmumā norāda, ka šos “nemateriālos aktīvus” grupa bez maksas nodod savas struktūras Beļģijā rīcībā, un tas nozīmē, ka grupā nav nekādu citu apliekamu ienākumu un tādēļ nerodas nekāds nodokļu dubultas uzlikšanas risks. Īstenībā iepriekšējais nolēmums (48. punktā) atgādina, ka “Beļģijas nodokļu iestādēm nav jānosaka “peļņas” aprēķins ārvalstu uzņēmumiem, kurā jāiekļauj virspeļņa”. |
| --- | --- |

(62)

Pirmais piemērs – lūgumā sniegt iepriekšēju nolēmumu uzņēmums A informē par nodomu palielināt produkcijas ražošanas jaudas Beļģijas rūpnīcā, vienlaikus pārceļot koordinācijas funkciju (“galvenā uzņēmēja” funkciju) no meitasuzņēmuma ārvalstīs uz Beļģiju. Pieprasījumā arī norādīts, ka uzņēmums A plāno pārcelt uz Beļģiju vairākas pilnai slodzei līdzvērtīgas darba vietas (“FTE”). No iepriekšēja nolēmuma izriet, ka nerodas nekādas problēmas ar nodokļu dubulto uzlikšanu. Lēmumā norāda – apstāklis, ka peļņa, ko uzskaitīs Beļģijā, būs lielāka nekā peļņa neatkarīgā uzņēmumā, jo īpaši ir saistāms ar tehnoloģisko kompetenci, iegādes priekšrocībām, klientu sarakstiem utt., kas grupā eksistēja pirms tam, kad uz Beļģiju pārcēla galvenā uzņēmēja funkciju. Tomēr iepriekšējā nolēmumā norāda, ka šos “nemateriālos aktīvus” grupa bez maksas nodod savas struktūras Beļģijā rīcībā, un tas nozīmē, ka grupā nav nekādu citu apliekamu ienākumu un tādēļ nerodas nekāds nodokļu dubultas uzlikšanas risks. Īstenībā iepriekšējais nolēmums (48. punktā) atgādina, ka “Beļģijas nodokļu iestādēm nav jānosaka “peļņas” aprēķins ārvalstu uzņēmumiem, kurā jāiekļauj virspeļņa”.

FTE

| (63) | Otrs piemērs – lūgumā sniegt iepriekšēju nolēmumu uzņēmums B informē par nodomu veikt ar paplašināšanos saistītus ieguldījumus Beļģijā. Uzņēmums apstiprina, ka jaunie ieguldījumi tam būs izdevīgāki gan kā grupas struktūrai, gan kā neatkarīgam uzņēmumam. Sinerģijas, uz kurām atsaucas iepriekšējais nolēmums, ir saistītas ar priekšrocībām, ko uzņēmums gūst Beļģijā un kas izpaužas kā zemākas ieguldījumu izmaksas, jo uzņēmumam jau ir ražotne Beļģijā, mazāki darbības izdevumi, jo šīs ražotnes vispārējos izdevumus var sadalīt, paplašinot ražošanu, un lētas enerģijas pieejamība. |
| --- | --- |

(63)

Otrs piemērs – lūgumā sniegt iepriekšēju nolēmumu uzņēmums B informē par nodomu veikt ar paplašināšanos saistītus ieguldījumus Beļģijā. Uzņēmums apstiprina, ka jaunie ieguldījumi tam būs izdevīgāki gan kā grupas struktūrai, gan kā neatkarīgam uzņēmumam. Sinerģijas, uz kurām atsaucas iepriekšējais nolēmums, ir saistītas ar priekšrocībām, ko uzņēmums gūst Beļģijā un kas izpaužas kā zemākas ieguldījumu izmaksas, jo uzņēmumam jau ir ražotne Beļģijā, mazāki darbības izdevumi, jo šīs ražotnes vispārējos izdevumus var sadalīt, paplašinot ražošanu, un lētas enerģijas pieejamība.

| (64) | Trešais piemērs – lūgumā sniegt iepriekšēju nolēmumu uzņēmums C izskaidro nodomu padarīt meitasuzņēmumu Beļģijā par galveno uzņēmēju pēc tam, kad beigsies tā darbības pārstrukturēšana Eiropā. Uzņēmums C palielina pilnai slodzei līdzvērtīgu darba vietu skaitu Beļģijā. Beļģija piekrīt atkal izmantot darījumu tīrās peļņas metodi, ņemot vērā peļņu pirms nodokļiem, ko brīvā tirgū gūst neatkarīgi uzņēmumi līdzīgos darījumos, kā peļņas līmeņa rādītāju, aprēķinot galvenā uzņēmēja nodokļu bāzi. Ar šādu bāzi uzņēmums C iegūst negatīvu korekciju aptuveni 60 % apmērā no neto peļņas pirms nodokļiem. |
| --- | --- |

(64)

Trešais piemērs – lūgumā sniegt iepriekšēju nolēmumu uzņēmums C izskaidro nodomu padarīt meitasuzņēmumu Beļģijā par galveno uzņēmēju pēc tam, kad beigsies tā darbības pārstrukturēšana Eiropā. Uzņēmums C palielina pilnai slodzei līdzvērtīgu darba vietu skaitu Beļģijā. Beļģija piekrīt atkal izmantot darījumu tīrās peļņas metodi, ņemot vērā peļņu pirms nodokļiem, ko brīvā tirgū gūst neatkarīgi uzņēmumi līdzīgos darījumos, kā peļņas līmeņa rādītāju, aprēķinot galvenā uzņēmēja nodokļu bāzi. Ar šādu bāzi uzņēmums C iegūst negatīvu korekciju aptuveni 60 % apmērā no neto peļņas pirms nodokļiem.

| (65) | Izvērtējot 22 iepriekšējo nolēmumu izlasi, Komisija atzīst šos trīs piemērus par reprezentatīviem attiecībā uz visu attiecīgo shēmu. Lai gan faktiskie apstākļi, iesaistītās summas un darījumi katrā gadījumā ir atšķirīgi, tie visi attiecas uz daudznacionāliem uzņēmumiem, kas paplašina darbību Beļģijā un lūdz sniegt un saņem tādu atvieglojumu, ka to peļņa, kas faktiski reģistrēta Beļģijā, bet ko var saistīt arī ar sinerģijām, apjomradītiem ietaupījumiem vai citiem apstākļiem, kas saistīti ar piederību grupai, tiek atskaitīta no uzņēmumu nodokļa bāzes. Pamatojoties uz šo izlasi, Komisija konstatē, ka atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu netiek piemērots maziem uzņēmumiem, un Beļģijas iestādes nespēj pamatot savu apgalvojumu, ka atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu var piešķirt arī struktūrām, kas pieder mazai grupai, vai pamatojoties uz citiem iemesliem, kas nav saistīti ar sinerģiju vai apjomradītu ietaupījumu iespējamo esību. |
| --- | --- |

(65)

Izvērtējot 22 iepriekšējo nolēmumu izlasi, Komisija atzīst šos trīs piemērus par reprezentatīviem attiecībā uz visu attiecīgo shēmu. Lai gan faktiskie apstākļi, iesaistītās summas un darījumi katrā gadījumā ir atšķirīgi, tie visi attiecas uz daudznacionāliem uzņēmumiem, kas paplašina darbību Beļģijā un lūdz sniegt un saņem tādu atvieglojumu, ka to peļņa, kas faktiski reģistrēta Beļģijā, bet ko var saistīt arī ar sinerģijām, apjomradītiem ietaupījumiem vai citiem apstākļiem, kas saistīti ar piederību grupai, tiek atskaitīta no uzņēmumu nodokļa bāzes. Pamatojoties uz šo izlasi, Komisija konstatē, ka atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu netiek piemērots maziem uzņēmumiem, un Beļģijas iestādes nespēj pamatot savu apgalvojumu, ka atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu var piešķirt arī struktūrām, kas pieder mazai grupai, vai pamatojoties uz citiem iemesliem, kas nav saistīti ar sinerģiju vai apjomradītu ietaupījumu iespējamo esību.

| (66) | Pēc uzaicinājuma pamatot atbrīvojuma no nodokļa par virspeļņu pieejamību maziem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”) Beļģijas iestādes minēja trīs šādus piemērus no vismazāko saņēmēju vidus:






  — | uzņēmums D, kas uzrāda bilances kopsummu EUR [100–120] (*1) miljonu apmērā un apgrozījumu EUR [60–80] miljonu apmērā, nodarbinot [200–250] pilnas slodzes darba vietu ekvivalentus, |
| --- | --- | --- |

(66)

Pēc uzaicinājuma pamatot atbrīvojuma no nodokļa par virspeļņu pieejamību maziem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”) Beļģijas iestādes minēja trīs šādus piemērus no vismazāko saņēmēju vidus:

—

uzņēmums D, kas uzrāda bilances kopsummu EUR [100–120] (*1) miljonu apmērā un apgrozījumu EUR [60–80] miljonu apmērā, nodarbinot [200–250] pilnas slodzes darba vietu ekvivalentus,

*1

| — | uzņēmums E, kas uzrāda bilances kopsummu EUR [70–90] miljonu apmērā un nodarbina [250–300] pilnslodzes ekvivalentus, |
| --- | --- |

—

uzņēmums E, kas uzrāda bilances kopsummu EUR [70–90] miljonu apmērā un nodarbina [250–300] pilnslodzes ekvivalentus,

| — | uzņēmums F, kas uzrāda bilances kopsummu EUR [50–70] miljonu apmērā un apgrozījumu EUR [70–90] miljonu apmērā, nodarbinot [350–400] pilnas slodzes darba vietu ekvivalentus. |
| --- | --- |

—

uzņēmums F, kas uzrāda bilances kopsummu EUR [50–70] miljonu apmērā un apgrozījumu EUR [70–90] miljonu apmērā, nodarbinot [350–400] pilnas slodzes darba vietu ekvivalentus.

| (67) | Pēc uzaicinājuma pamatot atbrīvojuma no nodokļa par virspeļņu pieejamību, pamatojoties uz citiem iemesliem, kas nav saistīti ar sinerģiju vai apjomradītu ietaupījumu iespējamo esību, Beļģijas iestādes minēja trīs piemērus. Šajos iepriekšējos nolēmumos transfertcenu jomā Iepriekšējo nolēmumu dienests pēc grupu uzņēmumu Beļģijā pieprasījuma apstiprināja negatīvu korelatīvo korekciju šo uzņēmumu līmenī, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Tomēr šajos trijos gadījumos negatīvā korekcija, kas piešķirta struktūrām Beļģijā, sekoja pozitīvai primārajai korekcijai saistībā ar transfertcenu, koriģējot grupas saistīto uzņēmumu ieņēmumus Vācijā, Apvienotajā Karalistē un Dānijā, ko īstenoja attiecīgi vācu, britu un dāņu nodokļu iestādes. |
| --- | --- |

(67)

Pēc uzaicinājuma pamatot atbrīvojuma no nodokļa par virspeļņu pieejamību, pamatojoties uz citiem iemesliem, kas nav saistīti ar sinerģiju vai apjomradītu ietaupījumu iespējamo esību, Beļģijas iestādes minēja trīs piemērus. Šajos iepriekšējos nolēmumos transfertcenu jomā Iepriekšējo nolēmumu dienests pēc grupu uzņēmumu Beļģijā pieprasījuma apstiprināja negatīvu korelatīvo korekciju šo uzņēmumu līmenī, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Tomēr šajos trijos gadījumos negatīvā korekcija, kas piešķirta struktūrām Beļģijā, sekoja pozitīvai primārajai korekcijai saistībā ar transfertcenu, koriģējot grupas saistīto uzņēmumu ieņēmumus Vācijā, Apvienotajā Karalistē un Dānijā, ko īstenoja attiecīgi vācu, britu un dāņu nodokļu iestādes.

CIR 92

| (68) | Šis lēmums neattiecas ne uz šīm autentiskajām transfertcenas korelatīvajām korekcijām, ne arī uz citām līdzīgām korekcijām. Tas attiecas tikai uz iepriekšējiem nolēmumiem, kas piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, paredzot vienpusēju un proaktīvu nodokļu bāzes samazinājumu Beļģijā, kas neatbilst transfertcenas pozitīvajai primārajai korekcijai, kuru veikusi cita nodokļu iestāde, un par ko nav nekādas citas norādes, ka samazinātās summas būtu iekļautas nodokļu bāzē ārvalstīs. Lai piemērotu atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, netiek prasīts, lai šī no nodokļa atbrīvotā peļņa tiktu aplikta ar nodokli vai iekļauta cita grupas uzņēmuma nodokļu bāzē ārvalstīs. Šī īpašība atšķir iepriekšējos nolēmumus par atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu citos iepriekšējos nolēmumos transfertcenu jomā, ko pieņēmis Iepriekšējo nolēmumu dienests, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu, kas atļauj samazināt arī peļņu, kura faktiski reģistrēta nodokļu aprēķina nolūkos, bet tikai gadījumos, kad šis samazinājums izriet no faktiskas aplikšanas ar nodokli vai transfertcenas pozitīvas primārās korekcijas, ko veikusi ārvalsts nodokļu iestāde. |
| --- | --- |

(68)

Šis lēmums neattiecas ne uz šīm autentiskajām transfertcenas korelatīvajām korekcijām, ne arī uz citām līdzīgām korekcijām. Tas attiecas tikai uz iepriekšējiem nolēmumiem, kas piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, paredzot vienpusēju un proaktīvu nodokļu bāzes samazinājumu Beļģijā, kas neatbilst transfertcenas pozitīvajai primārajai korekcijai, kuru veikusi cita nodokļu iestāde, un par ko nav nekādas citas norādes, ka samazinātās summas būtu iekļautas nodokļu bāzē ārvalstīs. Lai piemērotu atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, netiek prasīts, lai šī no nodokļa atbrīvotā peļņa tiktu aplikta ar nodokli vai iekļauta cita grupas uzņēmuma nodokļu bāzē ārvalstīs. Šī īpašība atšķir iepriekšējos nolēmumus par atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu citos iepriekšējos nolēmumos transfertcenu jomā, ko pieņēmis Iepriekšējo nolēmumu dienests, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu, kas atļauj samazināt arī peļņu, kura faktiski reģistrēta nodokļu aprēķina nolūkos, bet tikai gadījumos, kad šis samazinājums izriet no faktiskas aplikšanas ar nodokli vai transfertcenas pozitīvas primārās korekcijas, ko veikusi ārvalsts nodokļu iestāde.

CIR 92

3.   IEMESLI, KAS PAMATO PROCEDŪRAS SĀKŠANU

IEMESLI, KAS PAMATO PROCEDŪRAS SĀKŠANU

| (69) | Komisija nolēma sākt formālo izmeklēšanas procedūru tādēļ, ka tā provizoriski uzskatīja, ka atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu ir valsts atbalsta shēma, kas aizliegta ar Līguma 107. panta 1. punktu, jo nav saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(69)

Komisija nolēma sākt formālo izmeklēšanas procedūru tādēļ, ka tā provizoriski uzskatīja, ka atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu ir valsts atbalsta shēma, kas aizliegta ar Līguma 107. panta 1. punktu, jo nav saderīga ar iekšējo tirgu.

| (70) | Pirmkārt, saskaņā ar Komisijas provizorisko atzinumu atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu ir valsts atbalsta shēma Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (42) 1. panta d) punkta izpratnē, jo tā ļauj noteiktiem uzņēmumiem Beļģijā, kas pieder daudznacionālām grupām, bez papildu piemērošanas pasākumiem iegūt būtisku Beļģijā maksājamās uzņēmumu nodokļa summas samazinājumu. Komisija izdarīja šādu secinājumu, neraugoties uz to, ka atbrīvojumi tika piešķirti, pieņemot iepriekšējus nolēmumus nodokļu jomā. |
| --- | --- |

(70)

Pirmkārt, saskaņā ar Komisijas provizorisko atzinumu atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu ir valsts atbalsta shēma Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (42) 1. panta d) punkta izpratnē, jo tā ļauj noteiktiem uzņēmumiem Beļģijā, kas pieder daudznacionālām grupām, bez papildu piemērošanas pasākumiem iegūt būtisku Beļģijā maksājamās uzņēmumu nodokļa summas samazinājumu. Komisija izdarīja šādu secinājumu, neraugoties uz to, ka atbrīvojumi tika piešķirti, pieņemot iepriekšējus nolēmumus nodokļu jomā.

42

| (71) | Otrkārt, Komisija provizoriski atzina, ka apstrīdētā shēma rada selektīvas priekšrocības saņēmējiem. Tā uzskatīja, ka šī shēma ir atkāpe no atsauces sistēmas, ņemot vērā to, ka atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa tika piešķirts attiecībā uz daļu no gūtās peļņas, lai gan arī tā faktiski tika gūta grupas struktūrā Beļģijā un reģistrēta tās grāmatvedībā. Komisija arī pauda šaubas par to, vai šī tā sauktā virspeļņa, kas shēmas ietvaros tika atbrīvota no nodokļa, atbilda nesaistītu pušu darījuma principam, ņemot vērā to, ka iespēja atsevišķi identificēt minēto peļņas sastāvdaļu bija ļoti apšaubāma, un faktiskā peļņa, kas gūta no piederības daudznacionālai grupai, jebkurā gadījumā tika ievērojami pārspīlēta. |
| --- | --- |

(71)

Otrkārt, Komisija provizoriski atzina, ka apstrīdētā shēma rada selektīvas priekšrocības saņēmējiem. Tā uzskatīja, ka šī shēma ir atkāpe no atsauces sistēmas, ņemot vērā to, ka atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa tika piešķirts attiecībā uz daļu no gūtās peļņas, lai gan arī tā faktiski tika gūta grupas struktūrā Beļģijā un reģistrēta tās grāmatvedībā. Komisija arī pauda šaubas par to, vai šī tā sauktā virspeļņa, kas shēmas ietvaros tika atbrīvota no nodokļa, atbilda nesaistītu pušu darījuma principam, ņemot vērā to, ka iespēja atsevišķi identificēt minēto peļņas sastāvdaļu bija ļoti apšaubāma, un faktiskā peļņa, kas gūta no piederības daudznacionālai grupai, jebkurā gadījumā tika ievērojami pārspīlēta.

| (72) | Komisija arī provizoriski secināja, ka priekšrocības, ko radīja apstrīdētā shēma, bija selektīvas, ņemot vērā to, ka tās izmantoja tikai struktūras Beļģijā, kas piederēja daudznacionālai grupai. Beļģijas uzņēmumi, kas darbojās tikai Beļģijā, faktiski nevarēja deklarēt šādu peļņu. Turklāt minētās shēmas saņēmēji lielākoties pārcēla būtisku daļu savas darbības uz Beļģiju vai veica lielus ieguldījumus šajā valstī. |
| --- | --- |

(72)

Komisija arī provizoriski secināja, ka priekšrocības, ko radīja apstrīdētā shēma, bija selektīvas, ņemot vērā to, ka tās izmantoja tikai struktūras Beļģijā, kas piederēja daudznacionālai grupai. Beļģijas uzņēmumi, kas darbojās tikai Beļģijā, faktiski nevarēja deklarēt šādu peļņu. Turklāt minētās shēmas saņēmēji lielākoties pārcēla būtisku daļu savas darbības uz Beļģiju vai veica lielus ieguldījumus šajā valstī.

| (73) | Komisija arī provizoriski uzskatīja, ka atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu nevar pamatot ar nepieciešamību novērst nodokļu dubulto uzlikšanu, ņemot vērā to, ka citām valstīm nebija nekāda nodoma uzlikt nodokli tai pašai peļņai. |
| --- | --- |

(73)

Komisija arī provizoriski uzskatīja, ka atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu nevar pamatot ar nepieciešamību novērst nodokļu dubulto uzlikšanu, ņemot vērā to, ka citām valstīm nebija nekāda nodoma uzlikt nodokli tai pašai peļņai.

| (74) | Tā kā visi citi nosacījumi, kas minēti LESD 107. panta 1. punktā, bija izpildīti un neviens redzams iemesls neļāva konstatēt, ka šī atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu būtu saderīga ar iekšējo tirgu, Komisija izdarīja provizorisku secinājumu, ka šī shēma ir valsts atbalsta shēma, kas nav saderīga ar iekšējo tirgu. Tādēļ tā nolēma attiecībā uz šo shēmu sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(74)

Tā kā visi citi nosacījumi, kas minēti LESD 107. panta 1. punktā, bija izpildīti un neviens redzams iemesls neļāva konstatēt, ka šī atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu būtu saderīga ar iekšējo tirgu, Komisija izdarīja provizorisku secinājumu, ka šī shēma ir valsts atbalsta shēma, kas nav saderīga ar iekšējo tirgu. Tādēļ tā nolēma attiecībā uz šo shēmu sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

4.   BEĻĢIJAS PIEZĪMES

BEĻĢIJAS PIEZĪMES

| (75) | Beļģija sagatavoja piezīmes par ietvaru, kas izmantots, novērtējot šo pasākumu sākšanas lēmumā, atsaucās uz vienlīdzīgas attieksmes principa neievērošanu un apgalvoja, ka sākšanas lēmumā ir vairākas interpretācijas kļūdas. |
| --- | --- |

(75)

Beļģija sagatavoja piezīmes par ietvaru, kas izmantots, novērtējot šo pasākumu sākšanas lēmumā, atsaucās uz vienlīdzīgas attieksmes principa neievērošanu un apgalvoja, ka sākšanas lēmumā ir vairākas interpretācijas kļūdas.

4.1.   Beļģijas piezīmes par ietvaru, kas izmantots, novērtējot pasākumu, un vienlīdzīgas attieksmes principu

Beļģijas piezīmes par ietvaru, kas izmantots, novērtējot pasākumu, un vienlīdzīgas attieksmes principu

| (76) | Beļģija apstrīd, ka CIR 92 185. panta 2. punkts, 2006. gada 4. jūlija apkārtraksts, Iepriekšējo nolēmumu dienesta gada ziņojumi un iepriekšējo nolēmumu nodokļu jomā analīze – tas viss kopā veido shēmu, kura atbilst Regulas (ES) 2015/1589 1. panta d) punkta kritērijiem. Tā uzskata, ka bez visu iepriekšējo nolēmumu padziļinātas pārbaudes attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu šā pasākuma un shēmas analīzei jāaprobežojas tikai ar tiesību normu analīzi. Tā uzskata, ka piemēri, kas iekļauti sākšanas lēmumā, ir izvēlēti selektīvā veidā un ļauj izdarīt tikai virspusējus secinājumus. |
| --- | --- |

(76)

Beļģija apstrīd, ka CIR 92 185. panta 2. punkts, 2006. gada 4. jūlija apkārtraksts, Iepriekšējo nolēmumu dienesta gada ziņojumi un iepriekšējo nolēmumu nodokļu jomā analīze – tas viss kopā veido shēmu, kura atbilst Regulas (ES) 2015/1589 1. panta d) punkta kritērijiem. Tā uzskata, ka bez visu iepriekšējo nolēmumu padziļinātas pārbaudes attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu šā pasākuma un shēmas analīzei jāaprobežojas tikai ar tiesību normu analīzi. Tā uzskata, ka piemēri, kas iekļauti sākšanas lēmumā, ir izvēlēti selektīvā veidā un ļauj izdarīt tikai virspusējus secinājumus.

CIR 92

| (77) | Tā arī apgalvo, ka ir vienīgā dalībvalsts, pret kuru Komisija ir sākusi formālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz iepriekšējo nolēmumu shēmu, nevis tikai attiecībā uz kādu atsevišķu pasākumu, kaut arī lielākā daļa dalībvalstu izmanto iepriekšējos nodokļu nolēmumus. Beļģija uzskata, ka šāda rīcība ir pretrunā ar vienlīdzīgas attieksmes principu. |
| --- | --- |

(77)

Tā arī apgalvo, ka ir vienīgā dalībvalsts, pret kuru Komisija ir sākusi formālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz iepriekšējo nolēmumu shēmu, nevis tikai attiecībā uz kādu atsevišķu pasākumu, kaut arī lielākā daļa dalībvalstu izmanto iepriekšējos nodokļu nolēmumus. Beļģija uzskata, ka šāda rīcība ir pretrunā ar vienlīdzīgas attieksmes principu.

4.2.   Beļģijas piezīmes par interpretācijas kļūdām sākšanas lēmumā

Beļģijas piezīmes par interpretācijas kļūdām sākšanas lēmumā

4.2.1.   Grāmatvedības peļņas un atsauces sistēmas nozīme

Grāmatvedības peļņas un atsauces sistēmas nozīme

| (78) | Beļģija apgalvo, ka Komisija piešķir pārāk lielu nozīmi Beļģijas uzņēmumu grāmatvedības peļņai, nosakot atsauces sistēmu. Beļģijas tiesību akti attiecībā uz uzņēmumu nodokli atļauj vai paredz veikt daudzas korekcijas, tiklab pozitīvas kā negatīvas, lai no grāmatvedības peļņas iegūtu apliekamo peļņu. Kā apgalvo Beļģija, šīs korekcijas, jo īpaši tās, kas paredzētas CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktā, nav nošķiramas no atsauces sistēmas un tās piemēro visiem nodokļu maksātājiem, kuri atbilst nosacījumiem attiecīgo korekciju izmantošanai. |
| --- | --- |

(78)

Beļģija apgalvo, ka Komisija piešķir pārāk lielu nozīmi Beļģijas uzņēmumu grāmatvedības peļņai, nosakot atsauces sistēmu. Beļģijas tiesību akti attiecībā uz uzņēmumu nodokli atļauj vai paredz veikt daudzas korekcijas, tiklab pozitīvas kā negatīvas, lai no grāmatvedības peļņas iegūtu apliekamo peļņu. Kā apgalvo Beļģija, šīs korekcijas, jo īpaši tās, kas paredzētas CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktā, nav nošķiramas no atsauces sistēmas un tās piemēro visiem nodokļu maksātājiem, kuri atbilst nosacījumiem attiecīgo korekciju izmantošanai.

CIR 92

| (79) | Beļģija arī apgalvo, ka CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkta mērķis ir novērst nodokļa dubulto uzlikšanu. Ņemot vērā to, ka ne iekšzemes grupas, ne patstāvīgās struktūras nesaskaras ar ekonomiskās nodokļu dubultās uzlikšanas radītām problēmām, tās faktiski un juridiski atrodas citā situācijā nekā daudznacionālie uzņēmumi saistībā ar mērķi, kas izvirzīts attiecīgajam pasākumam. Tādēļ CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkts nav uzskatāms par atkāpi no vispārējās nodokļu sistēmas. |
| --- | --- |

(79)

Beļģija arī apgalvo, ka CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkta mērķis ir novērst nodokļa dubulto uzlikšanu. Ņemot vērā to, ka ne iekšzemes grupas, ne patstāvīgās struktūras nesaskaras ar ekonomiskās nodokļu dubultās uzlikšanas radītām problēmām, tās faktiski un juridiski atrodas citā situācijā nekā daudznacionālie uzņēmumi saistībā ar mērķi, kas izvirzīts attiecīgajam pasākumam. Tādēļ CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkts nav uzskatāms par atkāpi no vispārējās nodokļu sistēmas.

CIR 92

CIR 92

4.2.2.   Nesaistītu pušu darījuma principa piemērošana Beļģijā, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu, nerada nekādas priekšrocības

Nesaistītu pušu darījuma principa piemērošana Beļģijā, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu, nerada nekādas priekšrocības

| (80) | Beļģija apgalvo, ka vienīgi peļņa, kas gūta nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, ir apliekama saskaņā ar tās uzņēmumu nodokļa sistēmu. Turklāt, tā kā Komisija iepriekš apstiprināja nesaistītu pušu darījuma principu kā tādu, kas ļauj noteikt priekšrocību esību, novērtējot valsts atbalsta pasākumus, iepriekšējs nodokļu nolēmums var radīt priekšrocības nodokļu maksātājam tikai gadījumā, ja ir pretrunā ar nesaistītu pušu darījuma principu. |
| --- | --- |

(80)

Beļģija apgalvo, ka vienīgi peļņa, kas gūta nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, ir apliekama saskaņā ar tās uzņēmumu nodokļa sistēmu. Turklāt, tā kā Komisija iepriekš apstiprināja nesaistītu pušu darījuma principu kā tādu, kas ļauj noteikt priekšrocību esību, novērtējot valsts atbalsta pasākumus, iepriekšējs nodokļu nolēmums var radīt priekšrocības nodokļu maksātājam tikai gadījumā, ja ir pretrunā ar nesaistītu pušu darījuma principu.

| (81) | Beļģija atgādina, ka transfertcenu noteikšanas nolūks ir ne tikai noteikt atbilstošu cenu precēm un pakalpojumiem, ar ko apmainās iesaistītās personas, bet arī sadalīt virspeļņu starp dažādiem grupas uzņēmumiem. Beļģija apgalvo, ka pat tad, ja visi darījumi starp uzņēmumiem tiek pareizi uzskaitīti, tas ne vienmēr liecina par to, ka kopējā peļņa atbilst nesaistītu pušu darījuma principam (43). Tā piebilst, ka pats koriģēšanas mehānisms transfertcenu jomā pierāda, ka nodokļu aprēķināšanas nolūkā šo cenu pamatā nevar likt cenu, kas parādās komerciālos kontos. Līdz ar to faktam, ka komerciālā peļņa ir lielāka nekā apstiprinātā peļņa nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, nav nekādas nozīmes. |
| --- | --- |

(81)

Beļģija atgādina, ka transfertcenu noteikšanas nolūks ir ne tikai noteikt atbilstošu cenu precēm un pakalpojumiem, ar ko apmainās iesaistītās personas, bet arī sadalīt virspeļņu starp dažādiem grupas uzņēmumiem. Beļģija apgalvo, ka pat tad, ja visi darījumi starp uzņēmumiem tiek pareizi uzskaitīti, tas ne vienmēr liecina par to, ka kopējā peļņa atbilst nesaistītu pušu darījuma principam (43). Tā piebilst, ka pats koriģēšanas mehānisms transfertcenu jomā pierāda, ka nodokļu aprēķināšanas nolūkā šo cenu pamatā nevar likt cenu, kas parādās komerciālos kontos. Līdz ar to faktam, ka komerciālā peļņa ir lielāka nekā apstiprinātā peļņa nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, nav nekādas nozīmes.

43

| (82) | Beļģija apgalvo, ka virspeļņa nav piesaistāma Beļģijas struktūrām, izmantojot atsevišķo personu metodi, kura tieši ir nesaistītu pušu darījuma principa pamatā. Tādējādi šīs peļņas izslēgšana no Beļģijas struktūru nodokļu bāzes neizraisa priekšrocību piešķiršanu tām. Kā apgalvo Beļģija, starptautiskā mērogā nav nekādas vienprātības par veidu, kādā peļņa, kas gūta no grupas sinerģijām un/vai apjomradītiem ietaupījumiem, jāsadala starp dažādām grupas struktūrām. Pat ja virspeļņa jāizslēdz no jebkuras apliekamās summas, jo to nav aplikusi arī neviena cita nodokļu jurisdikcija, lai gan Beļģija tam piešķīrusi atbrīvojumu, Beļģijai nav jārūpējas par to, lai visa šī peļņa tiktu aplikta ar nodokli. |
| --- | --- |

(82)

Beļģija apgalvo, ka virspeļņa nav piesaistāma Beļģijas struktūrām, izmantojot atsevišķo personu metodi, kura tieši ir nesaistītu pušu darījuma principa pamatā. Tādējādi šīs peļņas izslēgšana no Beļģijas struktūru nodokļu bāzes neizraisa priekšrocību piešķiršanu tām. Kā apgalvo Beļģija, starptautiskā mērogā nav nekādas vienprātības par veidu, kādā peļņa, kas gūta no grupas sinerģijām un/vai apjomradītiem ietaupījumiem, jāsadala starp dažādām grupas struktūrām. Pat ja virspeļņa jāizslēdz no jebkuras apliekamās summas, jo to nav aplikusi arī neviena cita nodokļu jurisdikcija, lai gan Beļģija tam piešķīrusi atbrīvojumu, Beļģijai nav jārūpējas par to, lai visa šī peļņa tiktu aplikta ar nodokli.

| (83) | Beļģija iesniedza aprakstu procedūrai divos etapos, kuras aprises iezīmētas 15. apsvērumā un ko izmanto tās peļņas noteikšanai, kura atskaitīta saskaņā ar atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu. |
| --- | --- |

(83)

Beļģija iesniedza aprakstu procedūrai divos etapos, kuras aprises iezīmētas 15. apsvērumā un ko izmanto tās peļņas noteikšanai, kura atskaitīta saskaņā ar atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu.

| (84) | Tā uzskata, ka virspeļņas izcelsmei nav nozīmes attiecībā uz jautājumu, vai tas rada priekšrocības, jo Beļģija apliek ar nodokli visu attiecīgo struktūru peļņu, kas gūta nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos. Beļģija apgalvo, ka virspeļņu lielākoties rada sinerģijas vai apjomradīti ietaupījumi, un atsaucas uz 1.10. punktu ESAO transfertcenu vadlīnijām, lai pamatotu šīs peļņas nepiesaistīšanu Beļģijai (44). Tā uzskata, ka gadījumā, ja virspeļņa netiek piesaistīta arī nevienai citai nodokļu teritorijai un tādēļ nekur netiek aplikta ar nodokli, tā ir nesaistītu pušu darījuma principa neievērošana. |
| --- | --- |

(84)

Tā uzskata, ka virspeļņas izcelsmei nav nozīmes attiecībā uz jautājumu, vai tas rada priekšrocības, jo Beļģija apliek ar nodokli visu attiecīgo struktūru peļņu, kas gūta nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos. Beļģija apgalvo, ka virspeļņu lielākoties rada sinerģijas vai apjomradīti ietaupījumi, un atsaucas uz 1.10. punktu ESAO transfertcenu vadlīnijām, lai pamatotu šīs peļņas nepiesaistīšanu Beļģijai (44). Tā uzskata, ka gadījumā, ja virspeļņa netiek piesaistīta arī nevienai citai nodokļu teritorijai un tādēļ nekur netiek aplikta ar nodokli, tā ir nesaistītu pušu darījuma principa neievērošana.

44

| (85) | Beļģija noraida nekonsekvenci piemērotākās transfertcenas noteikšanas metodes vai testējamās personas izvēlē. Turklāt, kā apgalvo Beļģija, iespējamas nekonsekvences konstatēšana nav vispārināma, lai novērtētu shēmu bez visu iepriekšējo nolēmumu padziļinātas analīzes, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi. |
| --- | --- |

(85)

Beļģija noraida nekonsekvenci piemērotākās transfertcenas noteikšanas metodes vai testējamās personas izvēlē. Turklāt, kā apgalvo Beļģija, iespējamas nekonsekvences konstatēšana nav vispārināma, lai novērtētu shēmu bez visu iepriekšējo nolēmumu padziļinātas analīzes, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi.

| (86) | Beļģija apgalvo, ka ārzemēs iegūtas virspeļņas aplikšana vai neaplikšana ar nodokli nav tās atbildība. Daži iepriekšēji nolēmumi, kas piešķīra atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, bijuši publicēti, un vairāki uzņēmumi pierādīja savu gada finanšu pārskatu pārredzamību. Informācijas apmaiņa nebija iespējama, jo Beļģijai nav tiesību pieņemt lēmumu par peļņas piesaisti un vietu, kur tā apliekama ar nodokli. Ja faktiski izrādās, ka šī peļņa nekur nav aplikta ar nodokli, cēlonis ir atšķirības starp Beļģijas un ārvalstu tiesību aktiem un/vai nesaistītu pušu darījuma principa neveiksme. |
| --- | --- |

(86)

Beļģija apgalvo, ka ārzemēs iegūtas virspeļņas aplikšana vai neaplikšana ar nodokli nav tās atbildība. Daži iepriekšēji nolēmumi, kas piešķīra atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, bijuši publicēti, un vairāki uzņēmumi pierādīja savu gada finanšu pārskatu pārredzamību. Informācijas apmaiņa nebija iespējama, jo Beļģijai nav tiesību pieņemt lēmumu par peļņas piesaisti un vietu, kur tā apliekama ar nodokli. Ja faktiski izrādās, ka šī peļņa nekur nav aplikta ar nodokli, cēlonis ir atšķirības starp Beļģijas un ārvalstu tiesību aktiem un/vai nesaistītu pušu darījuma principa neveiksme.

4.2.3.   CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkta piemērošana nav selektīva

CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkta piemērošana nav selektīva

| (87) | Atsaucoties uz Tiesas judikatūru (45), Beļģija apgalvo, ka uzņēmumiem, kas gūst labumu no CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkta, nav kopīgu īpašību, kas ļautu tos nodalīt no citiem uzņēmumiem, izņemot to, ka šie uzņēmumi atbilst minēto prasību piemērošanas nosacījumiem. Beļģija uzskata, ka ar faktu vien, ka labumu no šī noteikuma gūst tikai daudznacionāli uzņēmumi, nepietiek, lai konstatētu tā selektivitāti, ņemot vērā to, ka šāda veida uzņēmumiem, atšķirībā, piemēram, no ārzonu uzņēmumiem, nav kopīgu īpašību, kas saistītas ar ekonomikas nozari, darbību, bilances lielumu, darbinieku skaitu vai reģistrācijas valsti. |
| --- | --- |

(87)

Atsaucoties uz Tiesas judikatūru (45), Beļģija apgalvo, ka uzņēmumiem, kas gūst labumu no CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkta, nav kopīgu īpašību, kas ļautu tos nodalīt no citiem uzņēmumiem, izņemot to, ka šie uzņēmumi atbilst minēto prasību piemērošanas nosacījumiem. Beļģija uzskata, ka ar faktu vien, ka labumu no šī noteikuma gūst tikai daudznacionāli uzņēmumi, nepietiek, lai konstatētu tā selektivitāti, ņemot vērā to, ka šāda veida uzņēmumiem, atšķirībā, piemēram, no ārzonu uzņēmumiem, nav kopīgu īpašību, kas saistītas ar ekonomikas nozari, darbību, bilances lielumu, darbinieku skaitu vai reģistrācijas valsti.

45

CIR 92

| (88) | Beļģija noraida arī argumentu, ka pamatdarbības pārcelšana uz Beļģiju, ieguldījumu veikšana vai darba vietu radīšana Beļģijā būtu tiešs vai netiešs nosacījums, lai varētu piemērot iepriekšējos nodokļu nolēmumus, kas piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu. Kā apgalvo Beļģija, tiesību akti neizvirza nekādus šāda veida nosacījumus un Iepriekšējo nolēmumu dienestam nav pilnvaru tādus izvirzīt. Vienīgais juridiskais pienākums pieteikuma iesniedzējam ir iesniegt savas darbības aprakstu, kā arī pilnīgu aprakstu par konkrēto situāciju vai darbību, kā to paredz 21. pants 2002. gada 24. decembra Likumā, ar ko izveido iepriekšējo nolēmumu sistēmu Beļģijas nodokļu tiesībās. |
| --- | --- |

(88)

Beļģija noraida arī argumentu, ka pamatdarbības pārcelšana uz Beļģiju, ieguldījumu veikšana vai darba vietu radīšana Beļģijā būtu tiešs vai netiešs nosacījums, lai varētu piemērot iepriekšējos nodokļu nolēmumus, kas piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu. Kā apgalvo Beļģija, tiesību akti neizvirza nekādus šāda veida nosacījumus un Iepriekšējo nolēmumu dienestam nav pilnvaru tādus izvirzīt. Vienīgais juridiskais pienākums pieteikuma iesniedzējam ir iesniegt savas darbības aprakstu, kā arī pilnīgu aprakstu par konkrēto situāciju vai darbību, kā to paredz 21. pants 2002. gada 24. decembra Likumā, ar ko izveido iepriekšējo nolēmumu sistēmu Beļģijas nodokļu tiesībās.

4.2.4.   Pamatojums

Pamatojums

| (89) | Beļģija uzskata atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu par pamatotu, jo tas ir nepieciešams un samērīgs līdzeklis, lai novērstu iespējamu nodokļu dubultu uzlikšanu. Beļģija uzsver, ka šīs atbrīvošanas mērķis nav samazināt vai kompensēt jau īstenotu nodokļu dubulto uzlikšanu. |
| --- | --- |

(89)

Beļģija uzskata atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu par pamatotu, jo tas ir nepieciešams un samērīgs līdzeklis, lai novērstu iespējamu nodokļu dubultu uzlikšanu. Beļģija uzsver, ka šīs atbrīvošanas mērķis nav samazināt vai kompensēt jau īstenotu nodokļu dubulto uzlikšanu.

4.2.5.   Atgūšana

Atgūšana

| (90) | Beļģija apgalvo, ka jebkurā gadījumā izmaksātā atbalsta atgūšana ir izslēgta saskaņā ar tiesiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības principiem (46), ņemot vērā to, ka Komisijas iepriekšējie lēmumi attiecībā uz transfertcenu un valsts atbalstu ļāva uzskatīt, ka secinājumu par valsts atbalsta esību nevar izdarīt, ja dalībvalsts ievēro nesaistītu pušu darījuma principu (47), jo Savienības līmenī šajā jomā nav saskaņotu tiesību aktu. Beļģija arī norāda uz Ministru padomes secinājumiem par uzvedības kodeksu uzņēmumu nodokļu sistēmā (48), atsaucoties uz citu shēmu, kura, iespējams, ir balstīta uz tādiem pašiem principiem kā šī atbrīvojuma shēma no nodokļiem par virspeļņu (49), un atgādina faktu, ka Komisija atzina to par problēmu attiecībā uz noteikumiem valsts atbalsta jomā tikai desmit gadus pēc tam, kad beidza darboties neoficiālā kapitāla līgumu shēma. Visbeidzot, atbalsta pasākumu atgūšana būtu ārkārtīgi sarežģīta un izraisītu nodokļu dubulto uzlikšanu, kā arī liecinātu par nevienlīdzīgu attieksmi pret Beļģiju, salīdzinot ar citām dalībvalstīm, kuras arī izmanto iepriekšējos nodokļu nolēmumus. |
| --- | --- |

(90)

Beļģija apgalvo, ka jebkurā gadījumā izmaksātā atbalsta atgūšana ir izslēgta saskaņā ar tiesiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības principiem (46), ņemot vērā to, ka Komisijas iepriekšējie lēmumi attiecībā uz transfertcenu un valsts atbalstu ļāva uzskatīt, ka secinājumu par valsts atbalsta esību nevar izdarīt, ja dalībvalsts ievēro nesaistītu pušu darījuma principu (47), jo Savienības līmenī šajā jomā nav saskaņotu tiesību aktu. Beļģija arī norāda uz Ministru padomes secinājumiem par uzvedības kodeksu uzņēmumu nodokļu sistēmā (48), atsaucoties uz citu shēmu, kura, iespējams, ir balstīta uz tādiem pašiem principiem kā šī atbrīvojuma shēma no nodokļiem par virspeļņu (49), un atgādina faktu, ka Komisija atzina to par problēmu attiecībā uz noteikumiem valsts atbalsta jomā tikai desmit gadus pēc tam, kad beidza darboties neoficiālā kapitāla līgumu shēma. Visbeidzot, atbalsta pasākumu atgūšana būtu ārkārtīgi sarežģīta un izraisītu nodokļu dubulto uzlikšanu, kā arī liecinātu par nevienlīdzīgu attieksmi pret Beļģiju, salīdzinot ar citām dalībvalstīm, kuras arī izmanto iepriekšējos nodokļu nolēmumus.

46

47

48

49

5.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (91) | 2015. gada 1. jūlijā piezīmes iesniedza AGC Glass Europe SA/NV un 2015. gada 3. jūlijā – [...]. Abi šie uzņēmumi bija izmantojuši iepriekšējos lēmumus saskaņā ar CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(91)

2015. gada 1. jūlijā piezīmes iesniedza AGC Glass Europe SA/NV un 2015. gada 3. jūlijā – [...]. Abi šie uzņēmumi bija izmantojuši iepriekšējos lēmumus saskaņā ar CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

AGC Glass Europe SA/NV

CIR 92

| (92) | Savās piezīmēs AGC Glass Europe SA/NV norāda, ka nekad nav pieteikusies, ne arī īstenojusi iepriekšējo nolēmumu, ko ieguvusi, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(92)

Savās piezīmēs AGC Glass Europe SA/NV norāda, ka nekad nav pieteikusies, ne arī īstenojusi iepriekšējo nolēmumu, ko ieguvusi, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

AGC Glass Europe SA/NV

CIR 92

| (93) | [...] apgalvo, ka ir notikusi kļūda, iekļaujot to sākšanas lēmumā kā vienu no attiecīgā pasākuma saņēmējiem. Tā piebilst, ka bija iepriekš vienojusies par cenu, kas varēja izraisīt vai nu pozitīvu transfertcenas korekciju saskaņā ar CIR 92 185. panta 2. punkta a) apakšpunktu, vai negatīvu korekciju, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu (50). Ņemot vērā minēto, tā uzskata, ka nav guvusi labumu no šīs shēmas, un pieprasa izslēgt to no galīgā lēmuma, kā arī no jebkuriem atgūšanas pasākumiem, ko šāds lēmums var izraisīt. |
| --- | --- |

(93)

[...] apgalvo, ka ir notikusi kļūda, iekļaujot to sākšanas lēmumā kā vienu no attiecīgā pasākuma saņēmējiem. Tā piebilst, ka bija iepriekš vienojusies par cenu, kas varēja izraisīt vai nu pozitīvu transfertcenas korekciju saskaņā ar CIR 92 185. panta 2. punkta a) apakšpunktu, vai negatīvu korekciju, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu (50). Ņemot vērā minēto, tā uzskata, ka nav guvusi labumu no šīs shēmas, un pieprasa izslēgt to no galīgā lēmuma, kā arī no jebkuriem atgūšanas pasākumiem, ko šāds lēmums var izraisīt.

CIR 92

CIR 92

50

6.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Shēmas pastāvēšana

Shēmas pastāvēšana

| (94) | Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums ir atbalsta shēma saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 1. panta d) punktu. Saskaņā ar šo pantu atbalsta shēma ir “visi akti, pamatojoties uz kuriem bez turpmākiem izpildes pasākumiem var piešķirt individuālu atbalstu uzņēmumiem, kuri vispārīgi un teorētiski definēti attiecīgajos aktos”. |
| --- | --- |

(94)

Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums ir atbalsta shēma saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 1. panta d) punktu. Saskaņā ar šo pantu atbalsta shēma ir “visi akti, pamatojoties uz kuriem bez turpmākiem izpildes pasākumiem var piešķirt individuālu atbalstu uzņēmumiem, kuri vispārīgi un teorētiski definēti attiecīgajos aktos”.

| (95) | Savienības judikatūra nesniedz nekādas norādes par šīs definīcijas interpretēšanu. Tomēr Komisija konstatē, ka Savienības tiesas agrāk savā praksē par atbalsta shēmām minētā noteikuma izpratnē atzina nodokļu pasākumus, kuriem bija daudzas tādas pašas īpašības kā attiecīgajai shēmai (51). |
| --- | --- |

(95)

Savienības judikatūra nesniedz nekādas norādes par šīs definīcijas interpretēšanu. Tomēr Komisija konstatē, ka Savienības tiesas agrāk savā praksē par atbalsta shēmām minētā noteikuma izpratnē atzina nodokļu pasākumus, kuriem bija daudzas tādas pašas īpašības kā attiecīgajai shēmai (51).

51

| (96) | Saskaņā ar definīciju atbalsta shēmas atbilst trijiem šādiem kritērijiem: i) saistība ar noteikumiem, uz kuru pamata var piešķirt atbalsta pasākumus; ii) shēmai nav vajadzīgi turpmāki izpildes pasākumi; un iii) shēma definē iespējamos atbalsta saņēmējus vispārīgā un teorētiskā veidā. |
| --- | --- |

(96)

Saskaņā ar definīciju atbalsta shēmas atbilst trijiem šādiem kritērijiem: i) saistība ar noteikumiem, uz kuru pamata var piešķirt atbalsta pasākumus; ii) shēmai nav vajadzīgi turpmāki izpildes pasākumi; un iii) shēma definē iespējamos atbalsta saņēmējus vispārīgā un teorētiskā veidā.

| (97) | Attiecībā uz pirmo šādu kritēriju atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu tika piešķirts, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Šis noteikums, kas ieviests Beļģijas Ienākuma nodokļa kodeksā ar 2004. gada 21. jūnija likumu, atļauj negatīvas transfertcenu korekcijas, kas iekļautas nodokļu maksātāju nodokļu bāzē, ja tiek izpildīti vairāki nosacījumi. Tas ir citēts dažādos iepriekšējos nolēmumos, ar ko piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, kā šī atbrīvojuma juridiskais pamats, un Beļģija to piemin dažādos dokumentos, aprakstot minēto atbrīvojumu (52). |
| --- | --- |

(97)

Attiecībā uz pirmo šādu kritēriju atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu tika piešķirts, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Šis noteikums, kas ieviests Beļģijas Ienākuma nodokļa kodeksā ar 2004. gada 21. jūnija likumu, atļauj negatīvas transfertcenu korekcijas, kas iekļautas nodokļu maksātāju nodokļu bāzē, ja tiek izpildīti vairāki nosacījumi. Tas ir citēts dažādos iepriekšējos nolēmumos, ar ko piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, kā šī atbrīvojuma juridiskais pamats, un Beļģija to piemin dažādos dokumentos, aprakstot minēto atbrīvojumu (52).

CIR 92

52

| (98) | CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkta piemērošana ir izskaidrota 2004. gada 21. jūnija likuma paskaidrojuma rakstā, 2006. gada 4. jūlija apkārtrakstā un atbildēs, ko finanšu ministrs sniedza uz parlamenta deputātu jautājumiem par šā noteikuma piemērošanu. Minētās atbildes apstiprina, ka atbrīvojuma piemērošana virspeļņai pārsniedza attiecīgā noteikuma prasības un tika attiecināta arī uz peļņu, kas nebija iekļauta tai pašai grupai piederošu saistīto uzņēmumu peļņā citā nodokļu teritorijā. Tā kā nav nekāda pienākuma pierādīt, ka vieni un tie paši ieņēmumi ir iekļauti divu saistītu uzņēmumu nodokļu bāzē (vienam no tiem atrodoties ārzemēs, otram – Beļģijā), tas ir būtiski, lai varētu nodalīt iepriekšējos nolēmumus, ar ko piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, no citiem iepriekšējiem nolēmumiem, kas atļauj transfertcenu negatīvas korekcijas saskaņā ar CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu (53). |
| --- | --- |

(98)

CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkta piemērošana ir izskaidrota 2004. gada 21. jūnija likuma paskaidrojuma rakstā, 2006. gada 4. jūlija apkārtrakstā un atbildēs, ko finanšu ministrs sniedza uz parlamenta deputātu jautājumiem par šā noteikuma piemērošanu. Minētās atbildes apstiprina, ka atbrīvojuma piemērošana virspeļņai pārsniedza attiecīgā noteikuma prasības un tika attiecināta arī uz peļņu, kas nebija iekļauta tai pašai grupai piederošu saistīto uzņēmumu peļņā citā nodokļu teritorijā. Tā kā nav nekāda pienākuma pierādīt, ka vieni un tie paši ieņēmumi ir iekļauti divu saistītu uzņēmumu nodokļu bāzē (vienam no tiem atrodoties ārzemēs, otram – Beļģijā), tas ir būtiski, lai varētu nodalīt iepriekšējos nolēmumus, ar ko piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, no citiem iepriekšējiem nolēmumiem, kas atļauj transfertcenu negatīvas korekcijas saskaņā ar CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu (53).

CIR 92

CIR 92

53

| (99) | Kopumā, CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkts, 2004. gada 21. jūnija likuma paskaidrojuma raksts, 2006. gada 4. jūlija apkārtraksts un atbildes, ko finanšu ministrs sniedza uz parlamenta deputātu jautājumiem par CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkta piemērošanu, ir akti, uz kuru pamata tika piešķirts atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu. |
| --- | --- |

(99)

Kopumā, CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkts, 2004. gada 21. jūnija likuma paskaidrojuma raksts, 2006. gada 4. jūlija apkārtraksts un atbildes, ko finanšu ministrs sniedza uz parlamenta deputātu jautājumiem par CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkta piemērošanu, ir akti, uz kuru pamata tika piešķirts atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu.

CIR 92

CIR 92

| (100) | Attiecībā uz otro kritēriju Komisija uzskata, ka termins “izpildes pasākumi” jāizprot kā tāds, kas paredz būtisku rīcības brīvību atbalsta piešķīrējai iestādei, kura var ietekmēt piešķirtā atbalsta summu, īpašības vai nosacījumus, pieņemot turpmākus tiesību aktus (54). Pretēji tam, akta, ar ko paredz attiecīgo atbalsta pasākumu piešķiršanu, vienkārša tehniska piemērošana nav izpildes pasākums Regulas (ES) 2015/1589 1. panta d) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz otro kritēriju Komisija uzskata, ka termins “izpildes pasākumi” jāizprot kā tāds, kas paredz būtisku rīcības brīvību atbalsta piešķīrējai iestādei, kura var ietekmēt piešķirtā atbalsta summu, īpašības vai nosacījumus, pieņemot turpmākus tiesību aktus (54). Pretēji tam, akta, ar ko paredz attiecīgo atbalsta pasākumu piešķiršanu, vienkārša tehniska piemērošana nav izpildes pasākums Regulas (ES) 2015/1589 1. panta d) punkta nozīmē.

54

| (101) | Komisija uzskata, ka atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu tika piešķirts, neraugoties uz to, ka nebija nepieciešami turpmāki izpildes pasākumi Regulas (ES) 2015/1589 1. panta d) punkta nozīmē. Šī atbrīvojuma izmantošanai nepieciešamie elementi ir aprakstāmi in abstracto. Tie liecina par sistemātisku rīcības tendenci attiecībā uz atbalsta piešķiršanu, kas tika konstatēta atsevišķu iepriekšējo nolēmumu izlasē, kuru Komisija izvērtēja un Beļģija raksturoja piezīmēs par sākšanas lēmumu. |
| --- | --- |

(101)

Komisija uzskata, ka atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu tika piešķirts, neraugoties uz to, ka nebija nepieciešami turpmāki izpildes pasākumi Regulas (ES) 2015/1589 1. panta d) punkta nozīmē. Šī atbrīvojuma izmantošanai nepieciešamie elementi ir aprakstāmi in abstracto. Tie liecina par sistemātisku rīcības tendenci attiecībā uz atbalsta piešķiršanu, kas tika konstatēta atsevišķu iepriekšējo nolēmumu izlasē, kuru Komisija izvērtēja un Beļģija raksturoja piezīmēs par sākšanas lēmumu.

in abstracto

| (102) | Tādējādi atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu tika piešķirts gadījumos, kad tika izpildīti visi šādi nosacījumi:






  — | saņēmējas struktūras pieder daudznacionālam uzņēmumam, |
| --- | --- | --- |

(102)

Tādējādi atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu tika piešķirts gadījumos, kad tika izpildīti visi šādi nosacījumi:

—

saņēmējas struktūras pieder daudznacionālam uzņēmumam,

| — | šīs struktūras saņem obligātu iepriekšēju atļauju ar Iepriekšējo nolēmumu dienesta lēmumu, tādēļ atbalstu varēja piešķirt tikai peļņai, kas saistīts ar jaunu situāciju, kura vēl nebija atstājusi ietekmi nodokļu ziņā, piemēram, veicot reorganizāciju, kas paredzēja galvenā uzņēmēja pārcelšanu uz Beļģiju vai darbības intensificēšanu, vai jaunu ieguldījumu veikšanu šajā valstī (55), |
| --- | --- |

—

šīs struktūras saņem obligātu iepriekšēju atļauju ar Iepriekšējo nolēmumu dienesta lēmumu, tādēļ atbalstu varēja piešķirt tikai peļņai, kas saistīts ar jaunu situāciju, kura vēl nebija atstājusi ietekmi nodokļu ziņā, piemēram, veicot reorganizāciju, kas paredzēja galvenā uzņēmēja pārcelšanu uz Beļģiju vai darbības intensificēšanu, vai jaunu ieguldījumu veikšanu šajā valstī (55),

55

| — | šo struktūru gūtā peļņa pārsniedza peļņu, ko līdzīgas patstāvīgas struktūras gūtu līdzīgos apstākļos, |
| --- | --- |

—

šo struktūru gūtā peļņa pārsniedza peļņu, ko līdzīgas patstāvīgas struktūras gūtu līdzīgos apstākļos,

| — | šīm struktūrām nebija jāveic pozitīva primārā korekcija citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

—

šīm struktūrām nebija jāveic pozitīva primārā korekcija citā dalībvalstī.

| (103) | Kā norādīts 65. apsvērumā, Komisija izvērtēja 22 atsevišķu iepriekšējo nolēmumu izlasi, ko var uzskatīt par reprezentatīvu attiecīgajai shēmai. Īstenībā, pat ja individuālie faktiskie apstākļi, iesaistītās summas un darbības katra iepriekšējā nolēmuma gadījumā ir atšķirīgas, šie nolēmumi attiecas uz visiem lielajiem daudznacionālajiem uzņēmumiem, kas paplašina darbību Beļģijā un pieprasa un saņem tādu atvieglojumu, ka to peļņa, kas faktiski reģistrēta Beļģijā, bet ko var saistīt ar sinerģijām, apjomradītiem ietaupījumiem vai citiem apstākļiem, kas saistīti ar piederību grupai, tiek atskaitīta no bāzes, ko apliek ar uzņēmumu nodokli. |
| --- | --- |

(103)

Kā norādīts 65. apsvērumā, Komisija izvērtēja 22 atsevišķu iepriekšējo nolēmumu izlasi, ko var uzskatīt par reprezentatīvu attiecīgajai shēmai. Īstenībā, pat ja individuālie faktiskie apstākļi, iesaistītās summas un darbības katra iepriekšējā nolēmuma gadījumā ir atšķirīgas, šie nolēmumi attiecas uz visiem lielajiem daudznacionālajiem uzņēmumiem, kas paplašina darbību Beļģijā un pieprasa un saņem tādu atvieglojumu, ka to peļņa, kas faktiski reģistrēta Beļģijā, bet ko var saistīt ar sinerģijām, apjomradītiem ietaupījumiem vai citiem apstākļiem, kas saistīti ar piederību grupai, tiek atskaitīta no bāzes, ko apliek ar uzņēmumu nodokli.

| (104) | Pretēji Beļģijas apgalvojumam, fakts, ka Komisija atsaucas uz kopīgiem elementiem, kas konstatēti iepriekšējo nolēmumu izlasē, nenozīmē, ka tā uzskata valsts atbalsta elementus par izrietošiem no atsevišķiem iepriekšējiem nolēmumiem, nevis no pašas shēmas. Komisija uzskata, ka iepriekšējie nolēmumi ir instruments, ar kura palīdzību šo shēmu piemēro, kā paredzēts shēmas pamatā esošajā likumā, un vairāku atsevišķo iepriekšējo nolēmumu apraksts sākšanas lēmumā ir tikai ilustrācija veidam, kā šo shēmu īsteno praksē. Jebkurā gadījumā Komisija sākšanas lēmuma 4.1. punktā skaidri izklāstīja iemeslus, kādēļ tā šajā posmā uzskata, ka pasākums ir atbalsta shēma, tā, ka Beļģija nevar lolot ne mazākās ilūzijas par to, ka Komisija varētu atzīt šos valsts atbalsta elementus par tādiem, kas izriet no atsevišķiem iepriekšējiem nolēmumiem, nevis no pašas shēmas. |
| --- | --- |

(104)

Pretēji Beļģijas apgalvojumam, fakts, ka Komisija atsaucas uz kopīgiem elementiem, kas konstatēti iepriekšējo nolēmumu izlasē, nenozīmē, ka tā uzskata valsts atbalsta elementus par izrietošiem no atsevišķiem iepriekšējiem nolēmumiem, nevis no pašas shēmas. Komisija uzskata, ka iepriekšējie nolēmumi ir instruments, ar kura palīdzību šo shēmu piemēro, kā paredzēts shēmas pamatā esošajā likumā, un vairāku atsevišķo iepriekšējo nolēmumu apraksts sākšanas lēmumā ir tikai ilustrācija veidam, kā šo shēmu īsteno praksē. Jebkurā gadījumā Komisija sākšanas lēmuma 4.1. punktā skaidri izklāstīja iemeslus, kādēļ tā šajā posmā uzskata, ka pasākums ir atbalsta shēma, tā, ka Beļģija nevar lolot ne mazākās ilūzijas par to, ka Komisija varētu atzīt šos valsts atbalsta elementus par tādiem, kas izriet no atsevišķiem iepriekšējiem nolēmumiem, nevis no pašas shēmas.

| (105) | Pienākums iegūt atsevišķu iepriekšēju nolēmumu, lai varētu izmantot atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, ir nevis izpildes pasākums, bet gan tehniska šīs shēmas piemērošanas kārtība, kas apliecina shēmas definēto nosacījumu izpildi un pārbauda nodokļu maksātāja izvēlēto metodi, lai varētu noteikt peļņas summu, kas, domājams, ir virspeļņa un saņem atbrīvojumu (56). |
| --- | --- |

(105)

Pienākums iegūt atsevišķu iepriekšēju nolēmumu, lai varētu izmantot atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, ir nevis izpildes pasākums, bet gan tehniska šīs shēmas piemērošanas kārtība, kas apliecina shēmas definēto nosacījumu izpildi un pārbauda nodokļu maksātāja izvēlēto metodi, lai varētu noteikt peļņas summu, kas, domājams, ir virspeļņa un saņem atbrīvojumu (56).

56

| (106) | Šo secinājumu neietekmē fakts, ka Iepriekšējo nolēmumu dienestam ir ierobežota rīcības brīvība, lai varētu apstiprināt precīzu likmi negatīvai korekcijai, ko piemēro nodokļu bāzei, atkarībā no nodokļu maksātāja iesniegtās informācijas, vai novērtēt, vai ir izpildīti vairāki nosacījumi, uz kuriem šādu samazinājumu var piešķirt (piemēram, vai rodas jauna situācija, kura vēl nav iespaidojusi nodokļu plānu). Būtībā, ja pastāv īpašs dienests, kas atbild par iepriekšējiem nolēmumiem un kam ir ekskluzīvas tiesības iepriekšējo nolēmumu jomā, lai novērtētu ticamību virspeļņas aptuvenajai summai, ko nodokļu maksātājs deklarējis otrajā posmā, Iepriekšējo nolēmumu dienestam obligāti nepieciešamas ierobežotas novērtēšanas pilnvaras. Tomēr tās ļauj tikai nodrošināt atbrīvojuma saskanīgu piemērošanu. |
| --- | --- |

(106)

Šo secinājumu neietekmē fakts, ka Iepriekšējo nolēmumu dienestam ir ierobežota rīcības brīvība, lai varētu apstiprināt precīzu likmi negatīvai korekcijai, ko piemēro nodokļu bāzei, atkarībā no nodokļu maksātāja iesniegtās informācijas, vai novērtēt, vai ir izpildīti vairāki nosacījumi, uz kuriem šādu samazinājumu var piešķirt (piemēram, vai rodas jauna situācija, kura vēl nav iespaidojusi nodokļu plānu). Būtībā, ja pastāv īpašs dienests, kas atbild par iepriekšējiem nolēmumiem un kam ir ekskluzīvas tiesības iepriekšējo nolēmumu jomā, lai novērtētu ticamību virspeļņas aptuvenajai summai, ko nodokļu maksātājs deklarējis otrajā posmā, Iepriekšējo nolēmumu dienestam obligāti nepieciešamas ierobežotas novērtēšanas pilnvaras. Tomēr tās ļauj tikai nodrošināt atbrīvojuma saskanīgu piemērošanu.

| (107) | Iepriekšējo nolēmumu dienests ir sistemātiski izdevis lēmumus, ar ko piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, ja ir ievēroti 102. apsvērumā minētie nosacījumi. Turklāt, kā apstiprina Beļģija, Iepriekšējo nolēmumu dienests nekad nav noraidījis nevienu iepriekšēja nolēmuma lūgumu sniegt atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu (57). |
| --- | --- |

(107)

Iepriekšējo nolēmumu dienests ir sistemātiski izdevis lēmumus, ar ko piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, ja ir ievēroti 102. apsvērumā minētie nosacījumi. Turklāt, kā apstiprina Beļģija, Iepriekšējo nolēmumu dienests nekad nav noraidījis nevienu iepriekšēja nolēmuma lūgumu sniegt atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu (57).

57

| (108) | Komisija no tā secina, ka atbrīvojumam no nodokļa par virspeļņu nav nepieciešami nekādi papildu izpildes pasākumi. |
| --- | --- |

(108)

Komisija no tā secina, ka atbrīvojumam no nodokļa par virspeļņu nav nepieciešami nekādi papildu izpildes pasākumi.

| (109) | Attiecībā uz trešo kritēriju tiesību akts, uz kura pamata piešķirts atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu, vispārīgā un teorētiskā veidā definē šā atbrīvojuma iespējamos saņēmējus. CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkta, kas ir juridiskais pamats iepriekšējiem nolēmumiem, kuri nepieciešami atbrīvojuma izmantošanai, piemērošana aprobežojas ar struktūrām, kas pieder “saistītu uzņēmumu daudznacionālai grupai”. |
| --- | --- |

(109)

Attiecībā uz trešo kritēriju tiesību akts, uz kura pamata piešķirts atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu, vispārīgā un teorētiskā veidā definē šā atbrīvojuma iespējamos saņēmējus. CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkta, kas ir juridiskais pamats iepriekšējiem nolēmumiem, kuri nepieciešami atbrīvojuma izmantošanai, piemērošana aprobežojas ar struktūrām, kas pieder “saistītu uzņēmumu daudznacionālai grupai”.

CIR 92

| (110) | Visbeidzot, atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu, kuru sistemātiski piemēro Iepriekšējo nolēmumu dienests, atbilst nosacījumiem par atbalsta shēmas esību, kas definēti Regulas (ES) 2015/1589 1. panta d) punktā. Saskaņā ar Tiesas judikatūru atbalsta shēmas gadījumā Komisija var tikai izpētīt attiecīgās shēmas vispārīgās īpašības, un tai nav pienākuma izvērtēt katru konkrēto gadījumu, kurā piemēro šo shēmu (58). |
| --- | --- |

(110)

Visbeidzot, atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu, kuru sistemātiski piemēro Iepriekšējo nolēmumu dienests, atbilst nosacījumiem par atbalsta shēmas esību, kas definēti Regulas (ES) 2015/1589 1. panta d) punktā. Saskaņā ar Tiesas judikatūru atbalsta shēmas gadījumā Komisija var tikai izpētīt attiecīgās shēmas vispārīgās īpašības, un tai nav pienākuma izvērtēt katru konkrēto gadījumu, kurā piemēro šo shēmu (58).

58

6.2.   Atbalsta esība

Atbalsta esība

| (111) | Kā noteikts Līguma 107. panta 1. punktā, ja vien citos noteikumos nav paredzēts citādi, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(111)

Kā noteikts Līguma 107. panta 1. punktā, ja vien citos noteikumos nav paredzēts citādi, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (112) | Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru pasākuma klasificēšana par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē ir atkarīga no visu tajā paredzēto nosacījumu izpildes (59). Tajā ir arī noteikts, ka, lai pasākumu varētu klasificēt kā valsts atbalstu, pirmkārt, tam jābūt saistītam ar valsts iejaukšanos vai valsts līdzekļu izmantošanu; otrkārt, tam jāspēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm; treškārt, tam jārada selektīvas priekšrocības kādam uzņēmumam un, ceturtkārt, tam jākropļo konkurence vai jārada šāda izkropļojuma drauds (60). |
| --- | --- |

(112)

Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru pasākuma klasificēšana par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē ir atkarīga no visu tajā paredzēto nosacījumu izpildes (59). Tajā ir arī noteikts, ka, lai pasākumu varētu klasificēt kā valsts atbalstu, pirmkārt, tam jābūt saistītam ar valsts iejaukšanos vai valsts līdzekļu izmantošanu; otrkārt, tam jāspēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm; treškārt, tam jārada selektīvas priekšrocības kādam uzņēmumam un, ceturtkārt, tam jākropļo konkurence vai jārada šāda izkropļojuma drauds (60).

59

60

| (113) | Attiecībā uz atbalsta esības pirmo nosacījumu atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu balstās uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu un visiem nostādņu dokumentiem, kuri uzskatāmi par šā noteikuma Beļģijas iestāžu interpretāciju, piešķirot atbrīvojumu. Turklāt šie atbrīvojumi tika piešķirti, obligātos iepriekšējus nolēmumus pieņemot Iepriekšējo nolēmumu dienestam, Beļģijas nodokļu pārvaldes struktūrai, un tie bija saistoši Beļģijas nodokļu iestādei. Līdz ar to atbrīvojumi no nodokļa par virspeļņu ir attiecināmi uz Beļģijas valsti. |
| --- | --- |

(113)

Attiecībā uz atbalsta esības pirmo nosacījumu atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu balstās uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu un visiem nostādņu dokumentiem, kuri uzskatāmi par šā noteikuma Beļģijas iestāžu interpretāciju, piešķirot atbrīvojumu. Turklāt šie atbrīvojumi tika piešķirti, obligātos iepriekšējus nolēmumus pieņemot Iepriekšējo nolēmumu dienestam, Beļģijas nodokļu pārvaldes struktūrai, un tie bija saistoši Beļģijas nodokļu iestādei. Līdz ar to atbrīvojumi no nodokļa par virspeļņu ir attiecināmi uz Beļģijas valsti.

CIR 92

| (114) | Attiecībā uz šīs shēmas finansēšanu no valsts līdzekļiem saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru pasākums, ar kuru valsts iestādes noteiktiem uzņēmumiem piešķir nodokļu atbrīvojumu, kas, kaut arī nav saistīti ar pozitīvu valsts līdzekļu nodošanu, rada šiem uzņēmumiem labvēlīgāku finansiālo situāciju nekā citiem nodokļu maksātājiem, ir valsts atbalsts (61). Komisija 6.3. punktā pierādīja, ka atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu izraisa Beļģijā maksājamo nodokļu samazināšanos tiem uzņēmumiem, kas ieguvuši iepriekšēju nolēmumu saskaņā ar attiecīgo shēmu, nesamaksājot nodokli, kas šiem uzņēmumiem būtu jāmaksā saskaņā ar vispārējo kārtību uzņēmumu peļņas aplikšanai ar nodokli, ja minētās shēmas nebūtu. Līdz ar to atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu rada valsts līdzekļu zaudējumus, ņemot vērā to, ka jebkuri nodokļa samazinājumi uzņēmumiem, kas izmanto attiecīgo shēmu, izraisa nodokļu ieņēmumu zaudējumus, ko Beļģija parasti būtu iekasējusi. |
| --- | --- |

(114)

Attiecībā uz šīs shēmas finansēšanu no valsts līdzekļiem saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru pasākums, ar kuru valsts iestādes noteiktiem uzņēmumiem piešķir nodokļu atbrīvojumu, kas, kaut arī nav saistīti ar pozitīvu valsts līdzekļu nodošanu, rada šiem uzņēmumiem labvēlīgāku finansiālo situāciju nekā citiem nodokļu maksātājiem, ir valsts atbalsts (61). Komisija 6.3. punktā pierādīja, ka atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu izraisa Beļģijā maksājamo nodokļu samazināšanos tiem uzņēmumiem, kas ieguvuši iepriekšēju nolēmumu saskaņā ar attiecīgo shēmu, nesamaksājot nodokli, kas šiem uzņēmumiem būtu jāmaksā saskaņā ar vispārējo kārtību uzņēmumu peļņas aplikšanai ar nodokli, ja minētās shēmas nebūtu. Līdz ar to atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu rada valsts līdzekļu zaudējumus, ņemot vērā to, ka jebkuri nodokļa samazinājumi uzņēmumiem, kas izmanto attiecīgo shēmu, izraisa nodokļu ieņēmumu zaudējumus, ko Beļģija parasti būtu iekasējusi.

61

| (115) | Attiecībā uz valsts atbalsta esības otro nosacījumu uzņēmumi, kas izmanto attiecīgo shēmu, ir daudznacionāli uzņēmumi, kas veic darbību vairākās dalībvalstīs, tādēļ jebkurš atbalsts šiem uzņēmumiem var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Turklāt, ņemot vērā to, ka iepriekšējo nolēmumu, ar ko piešķir atvieglojumus, var izdot tikai attiecībā uz peļņu, kas gūta jaunā situācijā, un tas paredz uzņēmuma darbības pārvietošanu uz Beļģiju vai palielināšanu Beļģijā, un ņemot vērā to, ka atbrīvojumu radītās priekšrocības ir proporcionālas šīs jaunās darbības nozīmībai un jaunajai peļņai, ko uzņēmums guvis Beļģijā, minētā shēma var ietekmēt daudznacionālo grupu izvēli attiecībā uz ieguldījumu izvietošanu Savienības teritorijā un tādējādi ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(115)

Attiecībā uz valsts atbalsta esības otro nosacījumu uzņēmumi, kas izmanto attiecīgo shēmu, ir daudznacionāli uzņēmumi, kas veic darbību vairākās dalībvalstīs, tādēļ jebkurš atbalsts šiem uzņēmumiem var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Turklāt, ņemot vērā to, ka iepriekšējo nolēmumu, ar ko piešķir atvieglojumus, var izdot tikai attiecībā uz peļņu, kas gūta jaunā situācijā, un tas paredz uzņēmuma darbības pārvietošanu uz Beļģiju vai palielināšanu Beļģijā, un ņemot vērā to, ka atbrīvojumu radītās priekšrocības ir proporcionālas šīs jaunās darbības nozīmībai un jaunajai peļņai, ko uzņēmums guvis Beļģijā, minētā shēma var ietekmēt daudznacionālo grupu izvēli attiecībā uz ieguldījumu izvietošanu Savienības teritorijā un tādējādi ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (116) | Turklāt tiek uzskatīts, ka valsts pieņemts pasākums rada vai draud radīt konkurences traucējumus, ja tas var uzlabot saņēmēja konkurētspēju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas konkurē (62). Ciktāl, samazinot nodokli, kas jāmaksā saskaņā ar vispārējo kārtību uzņēmumu peļņas aplikšanai ar nodokli, saņēmēji uzņēmumi tiek atbrīvoti no maksājumiem, kas tiem parasti būtu jāmaksā, attiecīgā shēma kropļo vai var izkropļot konkurenci, nostiprinot šo uzņēmumu finansiālās pozīcijas tādējādi, ka tiek izpildīts arī ceturtais valsts atbalsta esības nosacījums. |
| --- | --- |

(116)

Turklāt tiek uzskatīts, ka valsts pieņemts pasākums rada vai draud radīt konkurences traucējumus, ja tas var uzlabot saņēmēja konkurētspēju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas konkurē (62). Ciktāl, samazinot nodokli, kas jāmaksā saskaņā ar vispārējo kārtību uzņēmumu peļņas aplikšanai ar nodokli, saņēmēji uzņēmumi tiek atbrīvoti no maksājumiem, kas tiem parasti būtu jāmaksā, attiecīgā shēma kropļo vai var izkropļot konkurenci, nostiprinot šo uzņēmumu finansiālās pozīcijas tādējādi, ka tiek izpildīts arī ceturtais valsts atbalsta esības nosacījums.

62

| (117) | Attiecībā uz trešo valsts atbalsta esības nosacījumu Komisija nākamajā punktā pierādīs, ka attiecīgā shēma rada selektīvas priekšrocības grupas struktūrām Beļģijā, kuras izmanto šo shēmu, kā arī daudznacionālajām grupām, kurām šīs struktūras pieder. Minētās priekšrocības izraisa apliekamās pamatsummas vienpusēju negatīvu korekciju, tādējādi samazinot uzņēmumu nodokli, kas jāmaksā šīm struktūrām Beļģijā, salīdzinot ar nodokli, kas tām parasti būtu jānomaksā saskaņā ar vispārējo kārtību uzņēmumu peļņas aplikšanai ar nodokli. |
| --- | --- |

(117)

Attiecībā uz trešo valsts atbalsta esības nosacījumu Komisija nākamajā punktā pierādīs, ka attiecīgā shēma rada selektīvas priekšrocības grupas struktūrām Beļģijā, kuras izmanto šo shēmu, kā arī daudznacionālajām grupām, kurām šīs struktūras pieder. Minētās priekšrocības izraisa apliekamās pamatsummas vienpusēju negatīvu korekciju, tādējādi samazinot uzņēmumu nodokli, kas jāmaksā šīm struktūrām Beļģijā, salīdzinot ar nodokli, kas tām parasti būtu jānomaksā saskaņā ar vispārējo kārtību uzņēmumu peļņas aplikšanai ar nodokli.

6.3.   Selektīvu priekšrocību esība

Selektīvu priekšrocību esība

| (118) | Saskaņā ar judikatūru: “Līguma 107. panta 1. punktā ir uzlikts pienākums noskaidrot, vai konkrētajā tiesiskajā režīmā valsts pasākums ir tāds, kas rada priekšrocības “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai” salīdzinājumā ar pārējiem, kas, ņemot vērā minētā režīma izvirzīto mērķi, atrodas faktiski un tiesiski līdzīgā situācijā. Ja tā notiek, tad attiecīgais pasākums atbilst selektivitātes nosacījumam (63).” |
| --- | --- |

(118)

Saskaņā ar judikatūru: “Līguma 107. panta 1. punktā ir uzlikts pienākums noskaidrot, vai konkrētajā tiesiskajā režīmā valsts pasākums ir tāds, kas rada priekšrocības “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai” salīdzinājumā ar pārējiem, kas, ņemot vērā minētā režīma izvirzīto mērķi, atrodas faktiski un tiesiski līdzīgā situācijā. Ja tā notiek, tad attiecīgais pasākums atbilst selektivitātes nosacījumam (63).”

63

| (119) | Lietās, kas saistītas ar nodokļu jomu, Tiesa veic analīzi trijos posmos, lai noteiktu, vai kāds konkrēts nodokļu pasākums ir selektīvs (64). Vispirms ir jānosaka, kāda ir vispārējā vai parastā nodokļu iekasēšanas kārtība, ko piemēro dalībvalstī – “atsauces sistēma”. Otrkārt, jānosaka, vai ar konkrēto nodokļu pasākumu tiek izdarīta atkāpe no minētās sistēmas tādā ziņā, ka tas paredz atšķirīgu attieksmi pret ekonomikas dalībniekiem, kuri, ņemot vērā sistēmas pamatmērķus, atrodas salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā. Ja pasākums paredz atkāpi no atsauces sistēmas, treškārt, ir jānosaka, vai šis pasākums ir pamatots atbilstoši atsauces sistēmas raksturam vai vispārējām ekonomiskām iezīmēm. Nodokļu pasākums, kas paredz atkāpi no atsauces sistēmas piemērošanas, var būt pamatots, ja attiecīgā dalībvalsts var pierādīt, ka šis pasākums izriet tieši no tās nodokļu sistēmas pamata vai vadošajiem principiem (65). Ja tā ir, šis nodokļu pasākums nav selektīvs. Pierādīšanas pienākums šajā trešajā posmā jāpilda dalībvalstij. |
| --- | --- |

(119)

Lietās, kas saistītas ar nodokļu jomu, Tiesa veic analīzi trijos posmos, lai noteiktu, vai kāds konkrēts nodokļu pasākums ir selektīvs (64). Vispirms ir jānosaka, kāda ir vispārējā vai parastā nodokļu iekasēšanas kārtība, ko piemēro dalībvalstī – “atsauces sistēma”. Otrkārt, jānosaka, vai ar konkrēto nodokļu pasākumu tiek izdarīta atkāpe no minētās sistēmas tādā ziņā, ka tas paredz atšķirīgu attieksmi pret ekonomikas dalībniekiem, kuri, ņemot vērā sistēmas pamatmērķus, atrodas salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā. Ja pasākums paredz atkāpi no atsauces sistēmas, treškārt, ir jānosaka, vai šis pasākums ir pamatots atbilstoši atsauces sistēmas raksturam vai vispārējām ekonomiskām iezīmēm. Nodokļu pasākums, kas paredz atkāpi no atsauces sistēmas piemērošanas, var būt pamatots, ja attiecīgā dalībvalsts var pierādīt, ka šis pasākums izriet tieši no tās nodokļu sistēmas pamata vai vadošajiem principiem (65). Ja tā ir, šis nodokļu pasākums nav selektīvs. Pierādīšanas pienākums šajā trešajā posmā jāpilda dalībvalstij.

64

65

6.3.1.   Atsauces sistēmas noteikšana

Atsauces sistēmas noteikšana

| (120) | Atsauces sistēma atbalsta pasākuma selektīvā rakstura analīzei sastāv no visiem saskanīgajiem noteikumiem, kurus, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, piemēro visiem uzņēmumiem, kas ietilpst šīs sistēmas piemērošanas jomā saskaņā ar tās mērķi. |
| --- | --- |

(120)

Atsauces sistēma atbalsta pasākuma selektīvā rakstura analīzei sastāv no visiem saskanīgajiem noteikumiem, kurus, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, piemēro visiem uzņēmumiem, kas ietilpst šīs sistēmas piemērošanas jomā saskaņā ar tās mērķi.

6.3.1.1.   Atsauces sistēma ir uzņēmumu nodokļa sistēma Beļģijā

Atsauces sistēma ir uzņēmumu nodokļa sistēma Beļģijā

| (121) | Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka atsauces sistēma ir vispārējā tiesību sistēma uzņēmumu peļņas aplikšanai ar nodokli, ko paredz uzņēmumu ienākuma nodokļa iekasēšanas kārtība Beļģijā (66), un tās mērķis ir aplikt ar nodokli visu Beļģijā ar nodokli apliekamo uzņēmumu peļņu. Uzņēmumu nodokļa sistēmu Beļģijā piemēro uzņēmumiem, kas ir Beļģijas rezidenti, kā arī nerezidējošo uzņēmumu filiālēm Beļģijā. Uzņēmumiem, kas ir Beļģijas rezidenti (67), jāmaksā uzņēmumu nodoklis no peļņas, kas gūta visā pasaulē (68), izņemot gadījumus, kad piemēro nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvenciju. Nerezidējošiem uzņēmumiem ar uzņēmumu nodokli tiek aplikti tikai vairāku veidu konkrēti ieņēmumi ar izcelsmi Beļģijā (69). Abos gadījumos Beļģijas uzņēmumu nodoklis ir jāmaksā no kopējās peļņas, kas gūta vai nu visā pasaulē, vai Beļģijā. Līdz ar to parasti visi uzņēmumi, kas gūst ieņēmumus Beļģijā, ir uzskatāmi par tādiem, kas atrodas līdzīgā juridiskā un faktiskā situācijā attiecībā uz uzņēmumu aplikšanu ar nodokli. |
| --- | --- |

(121)

Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka atsauces sistēma ir vispārējā tiesību sistēma uzņēmumu peļņas aplikšanai ar nodokli, ko paredz uzņēmumu ienākuma nodokļa iekasēšanas kārtība Beļģijā (66), un tās mērķis ir aplikt ar nodokli visu Beļģijā ar nodokli apliekamo uzņēmumu peļņu. Uzņēmumu nodokļa sistēmu Beļģijā piemēro uzņēmumiem, kas ir Beļģijas rezidenti, kā arī nerezidējošo uzņēmumu filiālēm Beļģijā. Uzņēmumiem, kas ir Beļģijas rezidenti (67), jāmaksā uzņēmumu nodoklis no peļņas, kas gūta visā pasaulē (68), izņemot gadījumus, kad piemēro nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvenciju. Nerezidējošiem uzņēmumiem ar uzņēmumu nodokli tiek aplikti tikai vairāku veidu konkrēti ieņēmumi ar izcelsmi Beļģijā (69). Abos gadījumos Beļģijas uzņēmumu nodoklis ir jāmaksā no kopējās peļņas, kas gūta vai nu visā pasaulē, vai Beļģijā. Līdz ar to parasti visi uzņēmumi, kas gūst ieņēmumus Beļģijā, ir uzskatāmi par tādiem, kas atrodas līdzīgā juridiskā un faktiskā situācijā attiecībā uz uzņēmumu aplikšanu ar nodokli.

66

67

68

69

| (122) | Kopējo peļņu nosaka saskaņā ar noteikumiem par peļņu, kas iekļauti prasībās individuālo uzņēmēju apliekamās peļņas aprēķināšanai, kā definēts CIR 92 24. pantā. Kopējā peļņa sastāv no ienākumiem bez atskaitāmajiem izdevumiem, kas parasti tiek reģistrēti grāmatvedības uzskaitē, un tādējādi faktiski reģistrētā peļņa ir pamatsumma tās kopējās peļņas aprēķināšanai, kas apliekama saskaņā ar uzņēmuma nodokļa iekasēšanas kārtību Beļģijā (70). |
| --- | --- |

(122)

Kopējo peļņu nosaka saskaņā ar noteikumiem par peļņu, kas iekļauti prasībās individuālo uzņēmēju apliekamās peļņas aprēķināšanai, kā definēts CIR 92 24. pantā. Kopējā peļņa sastāv no ienākumiem bez atskaitāmajiem izdevumiem, kas parasti tiek reģistrēti grāmatvedības uzskaitē, un tādējādi faktiski reģistrētā peļņa ir pamatsumma tās kopējās peļņas aprēķināšanai, kas apliekama saskaņā ar uzņēmuma nodokļa iekasēšanas kārtību Beļģijā (70).

CIR 92

70

6.3.1.2.   Atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu nav atsauces sistēmas neatņemama sastāvdaļa

Atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu nav atsauces sistēmas neatņemama sastāvdaļa

| (123) | Saskaņā ar uzņēmumu nodokļa sistēmu Beļģijā faktiski reģistrētā peļņa tiek vairākkārt pozitīvi vai negatīvi koriģēta, kā paredzēts Beļģijas nodokļu tiesībās, lai iegūtu kopējo apliekamo peļņu (71). Šajā jautājumā Beļģija apgalvo, ka visas korekcijas faktiski reģistrētajai peļņai, kas paredzēta CIR 92, arī atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu, ir atsauces sistēmas neatņemama sastāvdaļa. |
| --- | --- |

(123)

Saskaņā ar uzņēmumu nodokļa sistēmu Beļģijā faktiski reģistrētā peļņa tiek vairākkārt pozitīvi vai negatīvi koriģēta, kā paredzēts Beļģijas nodokļu tiesībās, lai iegūtu kopējo apliekamo peļņu (71). Šajā jautājumā Beļģija apgalvo, ka visas korekcijas faktiski reģistrētajai peļņai, kas paredzēta CIR 92, arī atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu, ir atsauces sistēmas neatņemama sastāvdaļa.

71

CIR 92

| (124) | Komisija nepiekrīt viedoklim, ka atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu būtu atsauces sistēmas neatņemama sastāvdaļa, 125.–128. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(124)

Komisija nepiekrīt viedoklim, ka atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu būtu atsauces sistēmas neatņemama sastāvdaļa, 125.–128. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ.

| (125) | Pirmkārt, atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu nav paredzēts nevienā CIR 92 noteikumā. Tādēļ Komisija atzīmē, ka CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkts, uz kura pamata faktiski tiek piešķirts atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu, attiecas uz darījumiem vai konkrētiem mehānismiem starp divām saistītām struktūrām vienas grupas ietvaros. Šiem darījumiem vai mehānismiem paredzēto noteikumu nesaistītu pušu darījuma principa raksturs var izraisīt transfertcenas korekciju, pamatojoties uz minēto prasību, taču tas neatļauj un arī neparedz vienpusējus teorētiskus atvieglojumus noteiktai daļai vai noteiktai procentuālajai daļai peļņas, ko faktiski reģistrējusi kāda struktūra Beļģijā, kas pieder daudznacionālai grupai. Tā vietā šī prasība paredz identificēt darījumu vai mehānismu (vai virkni darījumu) ar konkrētu saistīto ārzemju partneri, kas pieder grupai. Būtībā vienīgi CIR 92 185. panta 2. punkta a) apakšpunkts, kas attiecas uz transfertcenas pozitīvām korekcijām, atļauj Beļģijas nodokļu iestādei veikt vienpusēju primāro transfertcenas korekciju, ja nosacījumi, kas noteikti darījumam vai mehānismam, atšķiras no tiem, par kuriem būtu panākta vienošanās nesaistītu pušu darījumam principam atbilstošos apstākļos. No otras puses, piemērojot CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu, kas attiecas uz transfertcenas negatīvajām korekcijām, jāievēro papildu nosacījums, ka darījuma vai mehānisma radītā peļņa, kam prasa atbrīvojumu, ir jāiekļauj arī šā darījuma vai mehānisma ārzemju partnera ieņēmumos. |
| --- | --- |

(125)

Pirmkārt, atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu nav paredzēts nevienā CIR 92 noteikumā. Tādēļ Komisija atzīmē, ka CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkts, uz kura pamata faktiski tiek piešķirts atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu, attiecas uz darījumiem vai konkrētiem mehānismiem starp divām saistītām struktūrām vienas grupas ietvaros. Šiem darījumiem vai mehānismiem paredzēto noteikumu nesaistītu pušu darījuma principa raksturs var izraisīt transfertcenas korekciju, pamatojoties uz minēto prasību, taču tas neatļauj un arī neparedz vienpusējus teorētiskus atvieglojumus noteiktai daļai vai noteiktai procentuālajai daļai peļņas, ko faktiski reģistrējusi kāda struktūra Beļģijā, kas pieder daudznacionālai grupai. Tā vietā šī prasība paredz identificēt darījumu vai mehānismu (vai virkni darījumu) ar konkrētu saistīto ārzemju partneri, kas pieder grupai. Būtībā vienīgi CIR 92 185. panta 2. punkta a) apakšpunkts, kas attiecas uz transfertcenas pozitīvām korekcijām, atļauj Beļģijas nodokļu iestādei veikt vienpusēju primāro transfertcenas korekciju, ja nosacījumi, kas noteikti darījumam vai mehānismam, atšķiras no tiem, par kuriem būtu panākta vienošanās nesaistītu pušu darījumam principam atbilstošos apstākļos. No otras puses, piemērojot CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu, kas attiecas uz transfertcenas negatīvajām korekcijām, jāievēro papildu nosacījums, ka darījuma vai mehānisma radītā peļņa, kam prasa atbrīvojumu, ir jāiekļauj arī šā darījuma vai mehānisma ārzemju partnera ieņēmumos.

CIR 92

CIR 92

CIR 92

CIR 92

| (126) | Otrkārt, uzņēmumu nodokļa sistēma Beļģijā paredz aplikt ar nodokli visus uzņēmumus, kam šis nodoklis jāmaksā, rēķinot nodokli no to faktiskās peļņas, neatkarīgi no tā, vai tie ir patstāvīgi vai grupai piederīgi uzņēmumi, vai šie uzņēmumi pieder nacionālai vai daudznacionālai grupai, vai tie pieder lielai vai mazai daudznacionālai grupai un vai tie ir nesen izveidoti Beļģijā, vai darbojas šajā valstī jau ilgus gadus. Citiem vārdiem, visi šie nodokļu maksātāji atrodas līdzīgā juridiskā un faktiskā situācijā attiecībā uz mērķi, ko tiecas sasniegt uzņēmumu nodokļa sistēma, proti, aplikt ar nodokli visus uzņēmumus, kam šis nodoklis jāmaksā par faktisko peļņu. Beļģijas tiesību akti arī uzskaita tās Beļģijā darbojošās struktūras, kam jāmaksā uzņēmumu nodoklis, un tās ir visas sabiedrības, apvienības, uzņēmumi un organizācijas, kas ir likumīgi izveidotas juridiskas personas statusā un ir iesaistītas uzņēmējdarbībā vai peļņas gūšanas darbībās (72). Ne uzņēmuma juridiskais statuss, ne tā struktūra (grupai piederošs uzņēmums vai cits) nav izšķirošs kritērijs attiecībā uz uzņēmumu nodokļa maksāšanu Beļģijā. Līdz ar to, kaut arī korekcijas, kas veiktas faktiski reģistrētiem ieņēmumiem un ir pieejamas visiem nodokļu maksātājiem, ir vispārēja rakstura un tādēļ nav selektīvas LESD 107. panta 1. punkta nozīmē (73), atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu sadalīja šos nodokļu maksātājus kategorijās, ņemot vērā to, ka attiecīgo shēmu varēja izmantot vienīgi struktūras Beļģijā, kas pieder pietiekama lieluma daudznacionālai grupai un darbojas Beļģijā tikai nesen, kā paskaidrots 6.3.2. punktā. |
| --- | --- |

(126)

Otrkārt, uzņēmumu nodokļa sistēma Beļģijā paredz aplikt ar nodokli visus uzņēmumus, kam šis nodoklis jāmaksā, rēķinot nodokli no to faktiskās peļņas, neatkarīgi no tā, vai tie ir patstāvīgi vai grupai piederīgi uzņēmumi, vai šie uzņēmumi pieder nacionālai vai daudznacionālai grupai, vai tie pieder lielai vai mazai daudznacionālai grupai un vai tie ir nesen izveidoti Beļģijā, vai darbojas šajā valstī jau ilgus gadus. Citiem vārdiem, visi šie nodokļu maksātāji atrodas līdzīgā juridiskā un faktiskā situācijā attiecībā uz mērķi, ko tiecas sasniegt uzņēmumu nodokļa sistēma, proti, aplikt ar nodokli visus uzņēmumus, kam šis nodoklis jāmaksā par faktisko peļņu. Beļģijas tiesību akti arī uzskaita tās Beļģijā darbojošās struktūras, kam jāmaksā uzņēmumu nodoklis, un tās ir visas sabiedrības, apvienības, uzņēmumi un organizācijas, kas ir likumīgi izveidotas juridiskas personas statusā un ir iesaistītas uzņēmējdarbībā vai peļņas gūšanas darbībās (72). Ne uzņēmuma juridiskais statuss, ne tā struktūra (grupai piederošs uzņēmums vai cits) nav izšķirošs kritērijs attiecībā uz uzņēmumu nodokļa maksāšanu Beļģijā. Līdz ar to, kaut arī korekcijas, kas veiktas faktiski reģistrētiem ieņēmumiem un ir pieejamas visiem nodokļu maksātājiem, ir vispārēja rakstura un tādēļ nav selektīvas LESD 107. panta 1. punkta nozīmē (73), atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu sadalīja šos nodokļu maksātājus kategorijās, ņemot vērā to, ka attiecīgo shēmu varēja izmantot vienīgi struktūras Beļģijā, kas pieder pietiekama lieluma daudznacionālai grupai un darbojas Beļģijā tikai nesen, kā paskaidrots 6.3.2. punktā.

72

73

| (127) | Treškārt, atšķirības veidā, kā aprēķina apliekamo peļņu patstāvīgiem uzņēmumiem un grupai piederošiem uzņēmumiem, nekādi neietekmē Beļģijas uzņēmumu nodokļa sistēmas mērķi, proti, aplikt ar nodokli visu to uzņēmumu peļņu, kuri atrodas Beļģijā vai darbojas tajā ar pastāvīga uzņēmuma starpniecību, neatkarīgi no tā, vai šie uzņēmumi ir patstāvīgi vai integrēti. Ir salīdzinoši vienkārši aprēķināt apliekamo peļņu patstāvīgiem uzņēmumiem, kas nav integrēti / ir nacionāli un slēdz darījumus tirgū, ņemot vērā to, ka šī peļņa ir nosakāma kā starpība starp ienākumiem un izdevumiem atbilstoši tirgus konkurencei, taču, lai aprēķinātu apliekamo peļņu daudznacionālā grupā integrētiem uzņēmumiem, jāizmanto netieši dati. Tādējādi uzņēmumiem, kas integrēti daudznacionālā grupā, jānosaka cena, kas piemērojama darījumiem grupas ietvaros, lai varētu aprēķināt apliekamo peļņu, nevis jāizmanto cena, ko tiešā veidā nosaka tirgus. Pat piekrītot tam, ka noteikti stratēģiski lēmumi tiek pieņemti, pamatojoties uz augstākām grupas interesēm kopumā, uzņēmumu nodokli Beļģijā iekasē no atsevišķiem uzņēmumiem, nevis no grupām. Attiecīgā shēma ir saistīta tikai ar grupas struktūru Beļģijā apliekamajiem ieņēmumiem, tādēļ jebkuri nodokļu ieņēmumu samazinājumi ir individuāli atkarīgi no šo uzņēmumu darbības rezultātiem. Lai gan tā ir taisnība, ka Beļģijas nodokļu tiesības paredz īpašus noteikumus, ko piemēro grupām, parasti to mērķis ir pamatot neintegrētu uzņēmumu un saimniecisku vienību, kas strukturētas kā grupas, vienlīdzību, nevis nodrošināt šīm saimnieciskajām vienībām labvēlīgāku attieksmi. |
| --- | --- |

(127)

Treškārt, atšķirības veidā, kā aprēķina apliekamo peļņu patstāvīgiem uzņēmumiem un grupai piederošiem uzņēmumiem, nekādi neietekmē Beļģijas uzņēmumu nodokļa sistēmas mērķi, proti, aplikt ar nodokli visu to uzņēmumu peļņu, kuri atrodas Beļģijā vai darbojas tajā ar pastāvīga uzņēmuma starpniecību, neatkarīgi no tā, vai šie uzņēmumi ir patstāvīgi vai integrēti. Ir salīdzinoši vienkārši aprēķināt apliekamo peļņu patstāvīgiem uzņēmumiem, kas nav integrēti / ir nacionāli un slēdz darījumus tirgū, ņemot vērā to, ka šī peļņa ir nosakāma kā starpība starp ienākumiem un izdevumiem atbilstoši tirgus konkurencei, taču, lai aprēķinātu apliekamo peļņu daudznacionālā grupā integrētiem uzņēmumiem, jāizmanto netieši dati. Tādējādi uzņēmumiem, kas integrēti daudznacionālā grupā, jānosaka cena, kas piemērojama darījumiem grupas ietvaros, lai varētu aprēķināt apliekamo peļņu, nevis jāizmanto cena, ko tiešā veidā nosaka tirgus. Pat piekrītot tam, ka noteikti stratēģiski lēmumi tiek pieņemti, pamatojoties uz augstākām grupas interesēm kopumā, uzņēmumu nodokli Beļģijā iekasē no atsevišķiem uzņēmumiem, nevis no grupām. Attiecīgā shēma ir saistīta tikai ar grupas struktūru Beļģijā apliekamajiem ieņēmumiem, tādēļ jebkuri nodokļu ieņēmumu samazinājumi ir individuāli atkarīgi no šo uzņēmumu darbības rezultātiem. Lai gan tā ir taisnība, ka Beļģijas nodokļu tiesības paredz īpašus noteikumus, ko piemēro grupām, parasti to mērķis ir pamatot neintegrētu uzņēmumu un saimniecisku vienību, kas strukturētas kā grupas, vienlīdzību, nevis nodrošināt šīm saimnieciskajām vienībām labvēlīgāku attieksmi.

| (128) | Visbeidzot, ja Komisija pieņemtu šādu Beļģijas argumentu, tas nozīmētu, ka dalībvalsts var izvairīties no Savienības noteikumu piemērošanas valsts atbalsta jomā, vienkārši paredzot atbrīvojumus nodokļu kodeksā. |
| --- | --- |

(128)

Visbeidzot, ja Komisija pieņemtu šādu Beļģijas argumentu, tas nozīmētu, ka dalībvalsts var izvairīties no Savienības noteikumu piemērošanas valsts atbalsta jomā, vienkārši paredzot atbrīvojumus nodokļu kodeksā.

6.3.1.3.   Secinājums par atsauces sistēmu

Secinājums par atsauces sistēmu

| (129) | Noslēgumā, atsauces sistēma, kas jāņem vērā, nosakot, vai atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu ir vai nav selektīva rakstura, ir uzņēmumu nodokļa sistēma Beļģijā, kuras mērķis ir vienādā veidā aplikt ar nodokli visu to uzņēmumu peļņu, kas ir rezidenti Beļģijā vai darbojas šajā valstī ar pastāvīgu uzņēmumu starpniecību. Tādējādi, tā kā attiecīgās shēmas mērķis ir koriģēt apliekamo uzņēmuma peļņu, lai varētu iekasēt uzņēmuma nodokli Beļģijā saskaņā ar uzņēmumu nodokļa sistēmu Beļģijā, šī sistēma ir atsauces sistēma, attiecībā pret kuru minētā shēma jānovērtē, lai noteiktu, vai tā nodrošina selektīvas priekšrocības saņēmējiem. |
| --- | --- |

(129)

Noslēgumā, atsauces sistēma, kas jāņem vērā, nosakot, vai atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu ir vai nav selektīva rakstura, ir uzņēmumu nodokļa sistēma Beļģijā, kuras mērķis ir vienādā veidā aplikt ar nodokli visu to uzņēmumu peļņu, kas ir rezidenti Beļģijā vai darbojas šajā valstī ar pastāvīgu uzņēmumu starpniecību. Tādējādi, tā kā attiecīgās shēmas mērķis ir koriģēt apliekamo uzņēmuma peļņu, lai varētu iekasēt uzņēmuma nodokli Beļģijā saskaņā ar uzņēmumu nodokļa sistēmu Beļģijā, šī sistēma ir atsauces sistēma, attiecībā pret kuru minētā shēma jānovērtē, lai noteiktu, vai tā nodrošina selektīvas priekšrocības saņēmējiem.

6.3.2.   Atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu ir atkāpe no atsauces sistēmas

Atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu ir atkāpe no atsauces sistēmas

| (130) | Tā kā pašlaik ir konstatēts, ka vispārējā uzņēmumu nodokļa sistēma Beļģijā ir atsauces sistēma, attiecībā pret kuru jānovērtē attiecīgā shēma, tagad jānosaka, vai atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu ir atkāpe no šīs atsauces sistēmas un izraisa nevienlīdzīgu attieksmi pret uzņēmumiem, kuri atrodas līdzīgā juridiskā un faktiskā situācijā, ņemot vērā šīs sistēmas mērķi. |
| --- | --- |

(130)

Tā kā pašlaik ir konstatēts, ka vispārējā uzņēmumu nodokļa sistēma Beļģijā ir atsauces sistēma, attiecībā pret kuru jānovērtē attiecīgā shēma, tagad jānosaka, vai atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu ir atkāpe no šīs atsauces sistēmas un izraisa nevienlīdzīgu attieksmi pret uzņēmumiem, kuri atrodas līdzīgā juridiskā un faktiskā situācijā, ņemot vērā šīs sistēmas mērķi.

| (131) | Attiecībā uz šo otro selektivitātes analīzes posmu, nosakot, vai nodokļu pasākums ir vai nav atkāpe no atsauces sistēmas, vienlaikus parasti ir jādefinē arī priekšrocības, ko šis pasākums rada saņēmējiem. Būtībā, ja kāds nodokļu pasākums izraisa nepamatotu samazinājumu nodoklim, kas jāmaksā saņēmējiem, kuriem bez šā pasākuma būtu jāmaksā lielāks nodoklis saskaņā ar atsauces sistēmu, minētais samazinājums ir vienlaikus gan atkāpe no atsauces sistēmas, gan arī priekšrocība, ko radījis šis nodokļu pasākums. |
| --- | --- |

(131)

Attiecībā uz šo otro selektivitātes analīzes posmu, nosakot, vai nodokļu pasākums ir vai nav atkāpe no atsauces sistēmas, vienlaikus parasti ir jādefinē arī priekšrocības, ko šis pasākums rada saņēmējiem. Būtībā, ja kāds nodokļu pasākums izraisa nepamatotu samazinājumu nodoklim, kas jāmaksā saņēmējiem, kuriem bez šā pasākuma būtu jāmaksā lielāks nodoklis saskaņā ar atsauces sistēmu, minētais samazinājums ir vienlaikus gan atkāpe no atsauces sistēmas, gan arī priekšrocība, ko radījis šis nodokļu pasākums.

| (132) | Komisija uzskata, ka atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu, kas piešķirts, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ir atkāpe no uzņēmumu nodokļa sistēmas Beļģijā, nevis vienkāršs šīs sistēmas piemērojums. Kā pierāda divi turpmākie apakšpunkti, Komisija uzskata, ka šī atkāpe rada selektīvas priekšrocības attiecīgās shēmas saņēmējiem. |
| --- | --- |

(132)

Komisija uzskata, ka atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu, kas piešķirts, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ir atkāpe no uzņēmumu nodokļa sistēmas Beļģijā, nevis vienkāršs šīs sistēmas piemērojums. Kā pierāda divi turpmākie apakšpunkti, Komisija uzskata, ka šī atkāpe rada selektīvas priekšrocības attiecīgās shēmas saņēmējiem.

CIR 92

| (133) | Vispirms, atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu atšķiras no vispārējās sistēmas uzņēmumu peļņas aplikšanai ar nodokli, ko paredz uzņēmumu nodokļa sistēma Beļģijā, saskaņā ar kuru struktūras, kas pieder Beļģijā rezidējošiem uzņēmumiem vai tiem, kas darbojas šajā valstī ar pastāvīga uzņēmuma starpniecību, tiek apliktas ar nodokli, pamatojoties uz to kopējo peļņu, proti, faktiski reģistrēto peļņu, nevis pamatojoties uz gūtās peļņas hipotētisku līmeni, aplēšot “koriģētu peļņu nesaistītu pušu darījumu principam atbilstošos apstākļos” attiecīgajai struktūrai. Atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu rada selektīvas priekšrocības grupas struktūrām Beļģijā, kas izmanto attiecīgo shēmu, LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, atbrīvojot no uzņēmumu nodokļa Beļģijā daļu no šo struktūru faktiski reģistrētajiem ieņēmumiem (74). |
| --- | --- |

(133)

Vispirms, atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu atšķiras no vispārējās sistēmas uzņēmumu peļņas aplikšanai ar nodokli, ko paredz uzņēmumu nodokļa sistēma Beļģijā, saskaņā ar kuru struktūras, kas pieder Beļģijā rezidējošiem uzņēmumiem vai tiem, kas darbojas šajā valstī ar pastāvīga uzņēmuma starpniecību, tiek apliktas ar nodokli, pamatojoties uz to kopējo peļņu, proti, faktiski reģistrēto peļņu, nevis pamatojoties uz gūtās peļņas hipotētisku līmeni, aplēšot “koriģētu peļņu nesaistītu pušu darījumu principam atbilstošos apstākļos” attiecīgajai struktūrai. Atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu rada selektīvas priekšrocības grupas struktūrām Beļģijā, kas izmanto attiecīgo shēmu, LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, atbrīvojot no uzņēmumu nodokļa Beļģijā daļu no šo struktūru faktiski reģistrētajiem ieņēmumiem (74).

74

| (134) | Turklāt un neskarot iepriekšējo apsvērumu, neatkarīgi no fakta, ka ir iespējams uzskatīt – atsauces sistēma paredz vispārīgu noteikumu, kas nosaka, ka daudznacionālu grupu uzņēmumi, kas ir rezidenti Beļģijā vai darbojas šajā valstī ar pastāvīgu uzņēmumu starpniecību, nav apliekami ar nodokli par faktiski reģistrēto peļņu, kas pārsniedz peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, un šie apstākļi tādi nav (75), Komisija uzskata, ka atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu ir nepareizs netiešu pušu darījuma principa piemērojums un tādēļ neatbilst šim principam, kas ir minētās sistēmas daļa (76). |
| --- | --- |

(134)

Turklāt un neskarot iepriekšējo apsvērumu, neatkarīgi no fakta, ka ir iespējams uzskatīt – atsauces sistēma paredz vispārīgu noteikumu, kas nosaka, ka daudznacionālu grupu uzņēmumi, kas ir rezidenti Beļģijā vai darbojas šajā valstī ar pastāvīgu uzņēmumu starpniecību, nav apliekami ar nodokli par faktiski reģistrēto peļņu, kas pārsniedz peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, un šie apstākļi tādi nav (75), Komisija uzskata, ka atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu ir nepareizs netiešu pušu darījuma principa piemērojums un tādēļ neatbilst šim principam, kas ir minētās sistēmas daļa (76).

75

76

6.3.2.1.   Attiecīgā shēma rada selektīvas priekšrocības saņēmējiem, atkāpjoties no vispārīgās uzņēmumu nodokļa sistēmas Beļģijā

Attiecīgā shēma rada selektīvas priekšrocības saņēmējiem, atkāpjoties no vispārīgās uzņēmumu nodokļa sistēmas Beļģijā

| (135) | Ekonomiskas priekšrocības var radīt, dažādos veidos samazinot uzņēmuma maksājamos nodokļus un jo īpaši samazinot nodokļu bāzi vai maksājamo nodokļa summu (77). Kā paskaidrots 2.1. punktā, atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu ļauj struktūrām, kas ir rezidenti Beļģijā vai darbojas šajā valstī ar pastāvīgu uzņēmumu starpniecību un pieder daudznacionālai grupai, samazināt Beļģijā maksājamo nodokli, atskaitot no faktiski reģistrētās peļņas peļņu, ko sauc par “virspeļņu”. Šo virspeļņu aprēķina, aplēšot vidējo hipotētisko peļņu, ko patstāvīgs uzņēmums, kas veic līdzīgu darbību, varētu gūt līdzīgos apstākļos. Starpību starp kādas struktūras faktiski reģistrēto peļņu un šo vidējo hipotētisko peļņu pēc tam izsaka kā procentuālo atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, lai iegūtu vidējo virspeļņas procentu pārskata periodā. Šis procents raksturo nodokļu bāzi, kas saņēmējam saskaņā ar attiecīgo shēmu noteikta uz pieciem gadiem, kuru laikā iepriekšējais nolēmums ir saistošs Beļģijas nodokļu iestādei. |
| --- | --- |

(135)

Ekonomiskas priekšrocības var radīt, dažādos veidos samazinot uzņēmuma maksājamos nodokļus un jo īpaši samazinot nodokļu bāzi vai maksājamo nodokļa summu (77). Kā paskaidrots 2.1. punktā, atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu ļauj struktūrām, kas ir rezidenti Beļģijā vai darbojas šajā valstī ar pastāvīgu uzņēmumu starpniecību un pieder daudznacionālai grupai, samazināt Beļģijā maksājamo nodokli, atskaitot no faktiski reģistrētās peļņas peļņu, ko sauc par “virspeļņu”. Šo virspeļņu aprēķina, aplēšot vidējo hipotētisko peļņu, ko patstāvīgs uzņēmums, kas veic līdzīgu darbību, varētu gūt līdzīgos apstākļos. Starpību starp kādas struktūras faktiski reģistrēto peļņu un šo vidējo hipotētisko peļņu pēc tam izsaka kā procentuālo atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, lai iegūtu vidējo virspeļņas procentu pārskata periodā. Šis procents raksturo nodokļu bāzi, kas saņēmējam saskaņā ar attiecīgo shēmu noteikta uz pieciem gadiem, kuru laikā iepriekšējais nolēmums ir saistošs Beļģijas nodokļu iestādei.

77

| (136) | Tomēr atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu nav pieejams visām to uzņēmumu struktūrām, kas atrodas līdzīgā juridiskā un faktiskā situācijā, un šī situācija, ņemot vērā uzņēmumu nodokļa sistēmas Beļģijā mērķi, proti, aplikt ar nodokli uzņēmumu peļņu, atbilst visiem uzņēmumiem, kam Beļģijā jāmaksā uzņēmumu nodoklis. Būtībā uzņēmumu nodokļa sistēma Beļģijā neparedz nevienu principu, ne arī noteikumu, kas ļautu maksāt mazāku nodokli par faktiski reģistrētu peļņu, kura pārsniedz nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos gūtas peļņas hipotētisko līmeni (78). CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktam, uz kuru Beļģija atsaucas, piešķirot atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu attiecīgās shēmas ietvaros, nav ne šādas nozīmes, ne mērķa. Toties attiecīgā shēma ir atkāpe no vispārējā noteikuma, kas iekļauts Beļģijas nodokļu tiesībās un paredz, ka ar nodokli apliek faktiski reģistrēto peļņu. |
| --- | --- |

(136)

Tomēr atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu nav pieejams visām to uzņēmumu struktūrām, kas atrodas līdzīgā juridiskā un faktiskā situācijā, un šī situācija, ņemot vērā uzņēmumu nodokļa sistēmas Beļģijā mērķi, proti, aplikt ar nodokli uzņēmumu peļņu, atbilst visiem uzņēmumiem, kam Beļģijā jāmaksā uzņēmumu nodoklis. Būtībā uzņēmumu nodokļa sistēma Beļģijā neparedz nevienu principu, ne arī noteikumu, kas ļautu maksāt mazāku nodokli par faktiski reģistrētu peļņu, kura pārsniedz nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos gūtas peļņas hipotētisko līmeni (78). CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktam, uz kuru Beļģija atsaucas, piešķirot atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu attiecīgās shēmas ietvaros, nav ne šādas nozīmes, ne mērķa. Toties attiecīgā shēma ir atkāpe no vispārējā noteikuma, kas iekļauts Beļģijas nodokļu tiesībās un paredz, ka ar nodokli apliek faktiski reģistrēto peļņu.

78

CIR 92

| (137) | Līdz ar to Komisija piekrīt viedoklim, kas pausts sākšanas lēmuma 89. apsvērumā, proti, ka, attiecīgā shēma ir selektīva vairākos līmeņos un vairāku iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(137)

Līdz ar to Komisija piekrīt viedoklim, kas pausts sākšanas lēmuma 89. apsvērumā, proti, ka, attiecīgā shēma ir selektīva vairākos līmeņos un vairāku iemeslu dēļ.

| (138) | Pirmkārt, atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu ir pieejams tikai struktūrām, kas pieder daudznacionālām grupām, un nav pieejams patstāvīgiem uzņēmumiem vai tiem, kas pieder nacionālām uzņēmumu grupām. Tādējādi, ņemot vērā to, ka attiecīgās shēmas pamatā ir CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkts, kas ierobežo atbrīvojuma piemērošanu – un iepriekšēja nolēmuma, kas nepieciešams šī atbrīvojuma izmantošanai, pieņemšanu – ar struktūrām, kas iesaistītas pārrobežu darījumos, jo vienīgi tās struktūras Beļģijā, kas pieder daudznacionālām grupām, var izmantot minēto atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu. Citiem vārdiem, ekonomiskās priekšrocības, ko attiecīgā shēma piešķir saņēmējiem, ir selektīvas de jure, jo tās ir pieejamas vienīgi struktūrām, kas pieder daudznacionālām grupām, nevis patstāvīgiem uzņēmumiem vai tiem, kas pieder nacionālām uzņēmumu grupām. Konkrēti, struktūras, kas pieder nacionālām uzņēmumu grupām, arī varētu padarīt uzņēmēja biroju par galvenā uzņēmēja biroju, veicot reorganizāciju valsts līmenī, un tādējādi varētu apgalvot, ka to faktiski reģistrētā peļņa pēc minētās reorganizācijas pārsniedz vidējo hipotētisko peļņu, ko patstāvīgs uzņēmums, kas veic līdzīgu darbību, varētu iegūt un reģistrēt, pateicoties (iespējamām) sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem valsts līmenī. Tomēr, atšķirībā no Beļģijā izveidotajiem starptautisko konkurentu centrālajiem uzņēmējiem, kas sadarbojas ar saistītiem šo grupu ārzemju uzņēmumiem, minētās struktūras virspeļņas gadījumā nevar izmantot atlaidi savai nodokļu bāzei, ko paredz attiecīgā shēma, jo šīs struktūras nav minētas CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(138)

Pirmkārt, atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu ir pieejams tikai struktūrām, kas pieder daudznacionālām grupām, un nav pieejams patstāvīgiem uzņēmumiem vai tiem, kas pieder nacionālām uzņēmumu grupām. Tādējādi, ņemot vērā to, ka attiecīgās shēmas pamatā ir CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkts, kas ierobežo atbrīvojuma piemērošanu – un iepriekšēja nolēmuma, kas nepieciešams šī atbrīvojuma izmantošanai, pieņemšanu – ar struktūrām, kas iesaistītas pārrobežu darījumos, jo vienīgi tās struktūras Beļģijā, kas pieder daudznacionālām grupām, var izmantot minēto atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu. Citiem vārdiem, ekonomiskās priekšrocības, ko attiecīgā shēma piešķir saņēmējiem, ir selektīvas de jure, jo tās ir pieejamas vienīgi struktūrām, kas pieder daudznacionālām grupām, nevis patstāvīgiem uzņēmumiem vai tiem, kas pieder nacionālām uzņēmumu grupām. Konkrēti, struktūras, kas pieder nacionālām uzņēmumu grupām, arī varētu padarīt uzņēmēja biroju par galvenā uzņēmēja biroju, veicot reorganizāciju valsts līmenī, un tādējādi varētu apgalvot, ka to faktiski reģistrētā peļņa pēc minētās reorganizācijas pārsniedz vidējo hipotētisko peļņu, ko patstāvīgs uzņēmums, kas veic līdzīgu darbību, varētu iegūt un reģistrēt, pateicoties (iespējamām) sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem valsts līmenī. Tomēr, atšķirībā no Beļģijā izveidotajiem starptautisko konkurentu centrālajiem uzņēmējiem, kas sadarbojas ar saistītiem šo grupu ārzemju uzņēmumiem, minētās struktūras virspeļņas gadījumā nevar izmantot atlaidi savai nodokļu bāzei, ko paredz attiecīgā shēma, jo šīs struktūras nav minētas CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

CIR 92

de jure

CIR 92

| (139) | Otrkārt, lai izmantotu atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu attiecīgās shēmas ietvaros, Iepriekšējo nolēmumu dienestam jāizdod iepriekšēja atļauja, pieņemot iepriekšēju nolēmumu, un šo atļauju var iegūt tikai attiecībā uz nākotnes situācijām vai darbībām, kas vēl nav iespaidojušas nodokļu plānu, nevis esošām situācijām. Iepriekšēju nolēmumu sistēma nodokļu jautājumos, kas ieviesta Beļģijas nodokļu kodeksā ar 2002. gada 24. decembra likumu, būtībā paredz, ka iepriekšējs nolēmums ir piemērojams tikai “situācijai vai konkrētai darbībai, kas vēl nav iespaidojusi nodokļu plānu” attiecībā uz nodokļu maksātāju (79). Konkrētāk, nodokļu maksātājs nedrīkst pieprasīt iepriekšēju nolēmumu attiecībā uz viņa faktiskās situācijas fiskālo ietekmi, un iepriekšējs nodokļu nolēmums var attiekties vienīgi uz “jaunas situācijas” fiskālo ietekmi. Šie nosacījumi attiecas arī uz iepriekšējiem nodokļu nolēmumiem, ar ko piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu attiecīgās shēmas ietvaros. Būtībā, no Komisijas analizētajiem iepriekšējiem nolēmumiem, ar ko piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, visos šajos iepriekšējos nolēmumos bija minēti lieli ieguldījumi un/vai darba vietu radīšana, un/vai darbības pārvietošana uz Beļģiju (80). Šie apstākļi nav nepārprotami uzskaitīti kā nosacījumi, lai piešķirtu atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu, bet tie ir būtiski, lai varētu izmantot iepriekšējus nolēmumus, un tie ir obligāti, lai varētu piemērot atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu. “Jaunās situācijas” pienākums, kas izriet no pienākuma iepriekš lūgt sniegt iepriekšēju nolēmumu, lai varētu izmantot atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu (81), tādējādi pilnā mērā rada selektīvu pieeju daudznacionālām grupām, kas izmaina savu uzņēmējdarbības modeli, izveidojot jaunu darbību Beļģijā, atšķirībā no visiem citiem ekonomikas dalībniekiem (tostarp daudznacionālām grupām), kuri turpina izmantot esošos uzņēmējdarbības modeļus Beļģijā. |
| --- | --- |

(139)

Otrkārt, lai izmantotu atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu attiecīgās shēmas ietvaros, Iepriekšējo nolēmumu dienestam jāizdod iepriekšēja atļauja, pieņemot iepriekšēju nolēmumu, un šo atļauju var iegūt tikai attiecībā uz nākotnes situācijām vai darbībām, kas vēl nav iespaidojušas nodokļu plānu, nevis esošām situācijām. Iepriekšēju nolēmumu sistēma nodokļu jautājumos, kas ieviesta Beļģijas nodokļu kodeksā ar 2002. gada 24. decembra likumu, būtībā paredz, ka iepriekšējs nolēmums ir piemērojams tikai “situācijai vai konkrētai darbībai, kas vēl nav iespaidojusi nodokļu plānu” attiecībā uz nodokļu maksātāju (79). Konkrētāk, nodokļu maksātājs nedrīkst pieprasīt iepriekšēju nolēmumu attiecībā uz viņa faktiskās situācijas fiskālo ietekmi, un iepriekšējs nodokļu nolēmums var attiekties vienīgi uz “jaunas situācijas” fiskālo ietekmi. Šie nosacījumi attiecas arī uz iepriekšējiem nodokļu nolēmumiem, ar ko piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu attiecīgās shēmas ietvaros. Būtībā, no Komisijas analizētajiem iepriekšējiem nolēmumiem, ar ko piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, visos šajos iepriekšējos nolēmumos bija minēti lieli ieguldījumi un/vai darba vietu radīšana, un/vai darbības pārvietošana uz Beļģiju (80). Šie apstākļi nav nepārprotami uzskaitīti kā nosacījumi, lai piešķirtu atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu, bet tie ir būtiski, lai varētu izmantot iepriekšējus nolēmumus, un tie ir obligāti, lai varētu piemērot atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu. “Jaunās situācijas” pienākums, kas izriet no pienākuma iepriekš lūgt sniegt iepriekšēju nolēmumu, lai varētu izmantot atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu (81), tādējādi pilnā mērā rada selektīvu pieeju daudznacionālām grupām, kas izmaina savu uzņēmējdarbības modeli, izveidojot jaunu darbību Beļģijā, atšķirībā no visiem citiem ekonomikas dalībniekiem (tostarp daudznacionālām grupām), kuri turpina izmantot esošos uzņēmējdarbības modeļus Beļģijā.

79

80

CIR 92

81

| (140) | Treškārt, atbrīvojumu shēma no nodokļa par virspeļņu atbrīvo no nodokļa peļņu, kuru, domājams, rada sinerģijas, apjomradīti ietaupījumi vai citas priekšrocības, ko nodrošina piederība daudznacionālai grupai. Kaut arī uz šīm priekšrocībām var pretendēt visas uzņēmumu grupas, vienīgi tās struktūras, kas pieder pietiekami lielai daudznacionālai grupai, lai varētu gūt būtisku peļņu no sinerģijām, apjomradītiem ietaupījumiem un citām grupas iekšējām priekšrocībām, tiek mudinātas saņemt iepriekšējus nolēmumu attiecīgās shēmas ietvaros. Iemesls ir tāds, ka iepriekšēja nolēmuma iegūšanas process paredz iesniegt detalizētu pieprasījumu, kurā izklāstīta jaunā situācija, kas pamato atvieglojumus, norādot šīs struktūras klātbūtnes ietekmi uz nodarbinātību un iesniedzot pilnīgu pētījumu par virspeļņu, un tas ir ievērojami grūtāk mazām uzņēmumu grupām nekā lielām grupām. Sinerģijas un izmaksu ietaupījumi, kas minēti iepriekšēju nolēmumu pieprasījumos, faktiski paredz, ka darbības jomai un mērogam jābūt pietiekami būtiskam, lai pamatotu lūgumu sniegt iepriekšēju nolēmumu. Būtībā, atbildē uz Komisijas pieprasījumu Beļģija nevarēja minēt nevienu piemēru par atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, ko būtu lūgusi un saņēmusi kāda struktūra Beļģijā, kas pieder mazai daudznacionālai grupai. Citiem vārdiem, attiecīgā shēma ir selektīva arī de facto, ņemot vērā to, ka vienīgi tās struktūras Beļģijā, kas pieder lielām daudznacionālām vai labākajā gadījumā – vidējām grupām, faktiski var saņemt atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, nevis struktūras, kas pieder vidēja lieluma daudznacionālām grupām. |
| --- | --- |

(140)

Treškārt, atbrīvojumu shēma no nodokļa par virspeļņu atbrīvo no nodokļa peļņu, kuru, domājams, rada sinerģijas, apjomradīti ietaupījumi vai citas priekšrocības, ko nodrošina piederība daudznacionālai grupai. Kaut arī uz šīm priekšrocībām var pretendēt visas uzņēmumu grupas, vienīgi tās struktūras, kas pieder pietiekami lielai daudznacionālai grupai, lai varētu gūt būtisku peļņu no sinerģijām, apjomradītiem ietaupījumiem un citām grupas iekšējām priekšrocībām, tiek mudinātas saņemt iepriekšējus nolēmumu attiecīgās shēmas ietvaros. Iemesls ir tāds, ka iepriekšēja nolēmuma iegūšanas process paredz iesniegt detalizētu pieprasījumu, kurā izklāstīta jaunā situācija, kas pamato atvieglojumus, norādot šīs struktūras klātbūtnes ietekmi uz nodarbinātību un iesniedzot pilnīgu pētījumu par virspeļņu, un tas ir ievērojami grūtāk mazām uzņēmumu grupām nekā lielām grupām. Sinerģijas un izmaksu ietaupījumi, kas minēti iepriekšēju nolēmumu pieprasījumos, faktiski paredz, ka darbības jomai un mērogam jābūt pietiekami būtiskam, lai pamatotu lūgumu sniegt iepriekšēju nolēmumu. Būtībā, atbildē uz Komisijas pieprasījumu Beļģija nevarēja minēt nevienu piemēru par atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, ko būtu lūgusi un saņēmusi kāda struktūra Beļģijā, kas pieder mazai daudznacionālai grupai. Citiem vārdiem, attiecīgā shēma ir selektīva arī de facto, ņemot vērā to, ka vienīgi tās struktūras Beļģijā, kas pieder lielām daudznacionālām vai labākajā gadījumā – vidējām grupām, faktiski var saņemt atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, nevis struktūras, kas pieder vidēja lieluma daudznacionālām grupām.

de facto

| (141) | Noslēgumā, ņemot vērā to, ka attiecīgā shēma vienīgi tām struktūrām Beļģijā, kas pieder pietiekami nozīmīgai daudznacionālai grupai, kura izveido jaunu darbību Beļģijā, ļauj samazināt nodokļu bāzi, atskaitot no faktiski reģistrētās peļņas to peļņu, ko sauc par “virspeļņu”, jāatzīst, ka šī shēma rada selektīvas priekšrocības minētajām struktūrām LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Tādēļ, samazinot nodokļa summu, kas parasti būtu jāmaksā saskaņā ar vispārējo sistēmu uzņēmumu peļņas aplikšanai ar nodokli, atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu ļauj šo struktūru Beļģijā budžetam ietaupīt maksājumus, kas citādi būtu jāsamaksā, tādējādi radot šīm struktūrām selektīvas priekšrocības. |
| --- | --- |

(141)

Noslēgumā, ņemot vērā to, ka attiecīgā shēma vienīgi tām struktūrām Beļģijā, kas pieder pietiekami nozīmīgai daudznacionālai grupai, kura izveido jaunu darbību Beļģijā, ļauj samazināt nodokļu bāzi, atskaitot no faktiski reģistrētās peļņas to peļņu, ko sauc par “virspeļņu”, jāatzīst, ka šī shēma rada selektīvas priekšrocības minētajām struktūrām LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Tādēļ, samazinot nodokļa summu, kas parasti būtu jāmaksā saskaņā ar vispārējo sistēmu uzņēmumu peļņas aplikšanai ar nodokli, atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu ļauj šo struktūru Beļģijā budžetam ietaupīt maksājumus, kas citādi būtu jāsamaksā, tādējādi radot šīm struktūrām selektīvas priekšrocības.

| (142) | Beļģija pamato atšķirīgo attieksmi, ko rada attiecīgā shēma, atsaucoties uz Tiesas 2014. gada 7. novembra spriedumu lietā T-399/11 un apgalvojot, ka ar to vien, ka nodokļu pasākums aprobežojas ar daudznacionālām grupām, nepietiek, lai secinātu, ka tas ir selektīvs, ņemot vērā to, ka šīm uzņēmumu grupām, piemēram, atšķirībā no ārzonu uzņēmumiem, nav kopīgu iezīmju attiecībā uz ekonomikas nozari, darbības veidu, bilances lielumu, darbinieku skaitu vai reģistrācijas valsti (82). Tomēr Tiesas spriedums, uz kuru atsaucas Beļģija, ne tikai ir apstrīdēts (83), bet arī nav piemērojams attiecīgajai shēmai, jo ir veltīts jautājumam par to, vai nodokļu priekšrocības, kas saistītas ar konkrētiem finansiāliem darījumiem, bija selektīvas, bet attiecīgā shēma attiecas uz priekšrocībām, kas piešķirtas konkrētām uzņēmumu kategorijām. Būtībā, spriedumā, uz kuru atsaucas Beļģija, Tiesa atzina, ka nodokļu pasākums, kas rada labvēlīgākus apstākļus ārzemju meitasuzņēmumu iegādei nekā iekšzemes meitasuzņēmumus iegādei, nerada nekādas selektīvas priekšrocības LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ņemot vērā to, ka tas a priori neliedz nevienas kategorijas uzņēmumam šādu iespēju izmantot. Pretēji tam, tikai noteiktas kategorijas uzņēmumi var izmantot atbrīvojuma shēmu no nodokļa par virspeļņu, proti, struktūras, kas pieder pietiekami lielai daudznacionālai grupai, kura izveido jaunu darbību Beļģijā. |
| --- | --- |

(142)

Beļģija pamato atšķirīgo attieksmi, ko rada attiecīgā shēma, atsaucoties uz Tiesas 2014. gada 7. novembra spriedumu lietā T-399/11 un apgalvojot, ka ar to vien, ka nodokļu pasākums aprobežojas ar daudznacionālām grupām, nepietiek, lai secinātu, ka tas ir selektīvs, ņemot vērā to, ka šīm uzņēmumu grupām, piemēram, atšķirībā no ārzonu uzņēmumiem, nav kopīgu iezīmju attiecībā uz ekonomikas nozari, darbības veidu, bilances lielumu, darbinieku skaitu vai reģistrācijas valsti (82). Tomēr Tiesas spriedums, uz kuru atsaucas Beļģija, ne tikai ir apstrīdēts (83), bet arī nav piemērojams attiecīgajai shēmai, jo ir veltīts jautājumam par to, vai nodokļu priekšrocības, kas saistītas ar konkrētiem finansiāliem darījumiem, bija selektīvas, bet attiecīgā shēma attiecas uz priekšrocībām, kas piešķirtas konkrētām uzņēmumu kategorijām. Būtībā, spriedumā, uz kuru atsaucas Beļģija, Tiesa atzina, ka nodokļu pasākums, kas rada labvēlīgākus apstākļus ārzemju meitasuzņēmumu iegādei nekā iekšzemes meitasuzņēmumus iegādei, nerada nekādas selektīvas priekšrocības LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ņemot vērā to, ka tas a priori neliedz nevienas kategorijas uzņēmumam šādu iespēju izmantot. Pretēji tam, tikai noteiktas kategorijas uzņēmumi var izmantot atbrīvojuma shēmu no nodokļa par virspeļņu, proti, struktūras, kas pieder pietiekami lielai daudznacionālai grupai, kura izveido jaunu darbību Beļģijā.

82

83

a priori

| (143) | Komisija arī neuzskata, kā to apgalvo Beļģija, ka selektīvās priekšrocības ir saistītas to, ka ārzemēs netiek aplikta ar nodokli peļņa, kas atbrīvota Beļģijā, jo tieši Beļģija vienpusēji samazina nodokļu bāzi grupas struktūrām Beļģijā, kas izmanto attiecīgo shēmu, neatkarīgi no faktiskās vai iespējamās tās pašas peļņas aplikšanas ar nodokli citā dalībvalstī. Jebkurā gadījumā LESD 107. panta 1. punkts aizliedz dalībvalstij piešķirt valsts atbalstu. Līdz ar to jautājums par to, vai kāda konkrēta shēma rada priekšrocības saņēmējiem, jānovērtē saistībā ar attiecīgās dalībvalsts, proti, Beļģijas, darbībām. Šādā novērtējumā nedrīkst ņemt vērā shēmas iespējamo neitrālo vai negatīvo ietekmi citu grupas uzņēmumu līmenī, kas rodas citu dalībvalstu veikto darbību dēļ. |
| --- | --- |

(143)

Komisija arī neuzskata, kā to apgalvo Beļģija, ka selektīvās priekšrocības ir saistītas to, ka ārzemēs netiek aplikta ar nodokli peļņa, kas atbrīvota Beļģijā, jo tieši Beļģija vienpusēji samazina nodokļu bāzi grupas struktūrām Beļģijā, kas izmanto attiecīgo shēmu, neatkarīgi no faktiskās vai iespējamās tās pašas peļņas aplikšanas ar nodokli citā dalībvalstī. Jebkurā gadījumā LESD 107. panta 1. punkts aizliedz dalībvalstij piešķirt valsts atbalstu. Līdz ar to jautājums par to, vai kāda konkrēta shēma rada priekšrocības saņēmējiem, jānovērtē saistībā ar attiecīgās dalībvalsts, proti, Beļģijas, darbībām. Šādā novērtējumā nedrīkst ņemt vērā shēmas iespējamo neitrālo vai negatīvo ietekmi citu grupas uzņēmumu līmenī, kas rodas citu dalībvalstu veikto darbību dēļ.

6.3.2.2.   Attiecīgā shēma rada selektīvas priekšrocības, tādējādi pārkāpjot nesaistītu pušu darījuma principu.

Attiecīgā shēma rada selektīvas priekšrocības, tādējādi pārkāpjot nesaistītu pušu darījuma principu.

| (144) | Ja uzņēmumu nodokļa sistēmu Beļģijā var uzskatīt par tādu, kas paredz vai neparedz vispārīgu noteikumu, ar ko aizliedz aplikt ar nodokli peļņu, ko faktiski reģistrējušas daudznacionālas grupas struktūras un kas pārsniedz nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos gūtos ieņēmumus, un Komisija to apstrīd (84), tad atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu ir atkāpe no atsauces sistēmas, jo iemesli, kas pamato vienlaikus gan šo atbrīvojumu, gan metodi, kura izmantota virspeļņas noteikšanai, lai varētu piemērot attiecīgo shēmu, neatbilst nesaistītu pušu darījuma principam, kas ir šīs sistēmas sastāvdaļa. |
| --- | --- |

(144)

Ja uzņēmumu nodokļa sistēmu Beļģijā var uzskatīt par tādu, kas paredz vai neparedz vispārīgu noteikumu, ar ko aizliedz aplikt ar nodokli peļņu, ko faktiski reģistrējušas daudznacionālas grupas struktūras un kas pārsniedz nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos gūtos ieņēmumus, un Komisija to apstrīd (84), tad atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu ir atkāpe no atsauces sistēmas, jo iemesli, kas pamato vienlaikus gan šo atbrīvojumu, gan metodi, kura izmantota virspeļņas noteikšanai, lai varētu piemērot attiecīgo shēmu, neatbilst nesaistītu pušu darījuma principam, kas ir šīs sistēmas sastāvdaļa.

84

a)   Nesaistītu pušu darījuma princips attiecībā uz Līguma 107. panta 1. punktu

| (145) | Tiesa jau ir spriedusi, ka nodokļu bāzes samazinājums, kas izriet no nodokļu pasākuma, kurš ļauj nodokļu maksātājam, slēdzot darījumus grupas ietvaros, izmantot transfertcenu, kas nelīdzinās cenām, kuras piemēro nesaistītu pušu darījumu principam atbilstošos apstākļos starp neatkarīgiem uzņēmumiem, kas vienojas līdzīgos apstākļos saskaņā ar nesaistītu pušu darījuma principu, rada selektīvas priekšrocības šim nodokļu maksātājam tādējādi, ka nodoklis, kas viņam jāmaksā, piemērojot vispārējo nodokļu sistēmu, ir mazāks nekā tas, kurš jāmaksā neatkarīgiem uzņēmumiem, kas aprēķina nodokļu bāzi no faktiski reģistrētās peļņas (85). |
| --- | --- |

(145)

Tiesa jau ir spriedusi, ka nodokļu bāzes samazinājums, kas izriet no nodokļu pasākuma, kurš ļauj nodokļu maksātājam, slēdzot darījumus grupas ietvaros, izmantot transfertcenu, kas nelīdzinās cenām, kuras piemēro nesaistītu pušu darījumu principam atbilstošos apstākļos starp neatkarīgiem uzņēmumiem, kas vienojas līdzīgos apstākļos saskaņā ar nesaistītu pušu darījuma principu, rada selektīvas priekšrocības šim nodokļu maksātājam tādējādi, ka nodoklis, kas viņam jāmaksā, piemērojot vispārējo nodokļu sistēmu, ir mazāks nekā tas, kurš jāmaksā neatkarīgiem uzņēmumiem, kas aprēķina nodokļu bāzi no faktiski reģistrētās peļņas (85).

85

| (146) | Spriedumā par nodokļu shēmu, ko Beļģija piemēroja koordinācijas centriem (86), Tiesa izvērtēja pārsūdzību, kas iesniegta par Komisijas lēmumu, kura jo īpaši secināja, ka veids, kādā nosaka apliekamos ienākumus un ko paredz minētā shēma, rada šiem centriem selektīvas priekšrocības (87). Saskaņā ar šo shēmu apliekamā peļņa iepriekš bija noteikta kā viens procents no izdevumu un darbības izmaksu kopsummas, atskaitot personāla izmaksas un finanšu izmaksas. Kā atzina Tiesa, “[l]ai novērtētu, vai, nosakot apliekamos ienākumus veidā, kāds paredzēts koordinācijas centru shēmā, tiem tiek radītas priekšrocības, (...) jāsalīdzina minētā shēma ar vispārējās tiesībās paredzēto kārtību, kuras pamatā ir starpība starp brīvas konkurences apstākļos strādājoša uzņēmuma ienākumiem un izdevumiem”. Pēc tam Tiesa atzina, ka “[personāla izmaksu un finanšu izmaksu izslēgšana no izmaksām, kas ļauj noteikt minēto centru apliekamos ienākumus, nedod iespēju noteikt transfertcenas, kas līdzinātos tām, ko izmanto nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos”, un tas, pēc Tiesas domām, “[rada] minētajiem centriem ekonomiskas priekšrocības” (88). |
| --- | --- |

(146)

Spriedumā par nodokļu shēmu, ko Beļģija piemēroja koordinācijas centriem (86), Tiesa izvērtēja pārsūdzību, kas iesniegta par Komisijas lēmumu, kura jo īpaši secināja, ka veids, kādā nosaka apliekamos ienākumus un ko paredz minētā shēma, rada šiem centriem selektīvas priekšrocības (87). Saskaņā ar šo shēmu apliekamā peļņa iepriekš bija noteikta kā viens procents no izdevumu un darbības izmaksu kopsummas, atskaitot personāla izmaksas un finanšu izmaksas. Kā atzina Tiesa, “[l]ai novērtētu, vai, nosakot apliekamos ienākumus veidā, kāds paredzēts koordinācijas centru shēmā, tiem tiek radītas priekšrocības, (...) jāsalīdzina minētā shēma ar vispārējās tiesībās paredzēto kārtību, kuras pamatā ir starpība starp brīvas konkurences apstākļos strādājoša uzņēmuma ienākumiem un izdevumiem”. Pēc tam Tiesa atzina, ka “[personāla izmaksu un finanšu izmaksu izslēgšana no izmaksām, kas ļauj noteikt minēto centru apliekamos ienākumus, nedod iespēju noteikt transfertcenas, kas līdzinātos tām, ko izmanto nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos”, un tas, pēc Tiesas domām, “[rada] minētajiem centriem ekonomiskas priekšrocības” (88).

86

87

88

| (147) | Līdz ar to Tiesa atzina, ka nodokļu pasākums, kas liek grupai piederošam uzņēmumam izmantot transfertcenu, kura neatbilst cenām nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, proti, cenai, par kuru neatkarīgi uzņēmumi vienojas līdzīgos apstākļos saskaņā ar nesaistītu pušu darījuma principu, rada selektīvas priekšrocības šim uzņēmumam, jo ļauj samazināt nodokļu bāzi un tādējādi – nodokli, kas būtu maksājams, piemērojot uzņēmumu nodokļa iekasēšanas vispārējo kārtību. Šo principu, saskaņā ar kuru darījumi starp vienas un tās pašas grupas uzņēmumiem jāatlīdzina tā, itin kā tie būtu noslēgti starp neatkarīgiem uzņēmumiem, kas vienojas līdzīgos nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, parasti sauc par “nesaistītu pušu darījuma principu”. |
| --- | --- |

(147)

Līdz ar to Tiesa atzina, ka nodokļu pasākums, kas liek grupai piederošam uzņēmumam izmantot transfertcenu, kura neatbilst cenām nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, proti, cenai, par kuru neatkarīgi uzņēmumi vienojas līdzīgos apstākļos saskaņā ar nesaistītu pušu darījuma principu, rada selektīvas priekšrocības šim uzņēmumam, jo ļauj samazināt nodokļu bāzi un tādējādi – nodokli, kas būtu maksājams, piemērojot uzņēmumu nodokļa iekasēšanas vispārējo kārtību. Šo principu, saskaņā ar kuru darījumi starp vienas un tās pašas grupas uzņēmumiem jāatlīdzina tā, itin kā tie būtu noslēgti starp neatkarīgiem uzņēmumiem, kas vienojas līdzīgos nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, parasti sauc par “nesaistītu pušu darījuma principu”.

| (148) | Nesaistītu pušu darījuma principa mērķis ir nodrošināt, lai darījumi starp vienas un tās pašas grupas uzņēmumiem nodokļu aspektā tiktu interpretēti, ņemot vērā ieņēmumu summu, kas tiktu iegūta, ja tos pašus darījumus slēgtu neatkarīgi uzņēmumi, pretējā gadījumā šīs grupas uzņēmumiem tiek radīti labvēlīgāki apstākļi saskaņā ar vispārējo uzņēmumu nodokļa sistēmu attiecībā uz apliekamo ieņēmumu aprēķināšanu, salīdzinājumā ar patstāvīgiem uzņēmumiem, un tas rada nevienlīdzīgu attieksmi saistībā ar minētās sistēmas mērķi, proti, aplikt ar nodokli visu to uzņēmumu ieņēmumus, kas ietilpst tās nodokļu jurisdikcijā. |
| --- | --- |

(148)

Nesaistītu pušu darījuma principa mērķis ir nodrošināt, lai darījumi starp vienas un tās pašas grupas uzņēmumiem nodokļu aspektā tiktu interpretēti, ņemot vērā ieņēmumu summu, kas tiktu iegūta, ja tos pašus darījumus slēgtu neatkarīgi uzņēmumi, pretējā gadījumā šīs grupas uzņēmumiem tiek radīti labvēlīgāki apstākļi saskaņā ar vispārējo uzņēmumu nodokļa sistēmu attiecībā uz apliekamo ieņēmumu aprēķināšanu, salīdzinājumā ar patstāvīgiem uzņēmumiem, un tas rada nevienlīdzīgu attieksmi saistībā ar minētās sistēmas mērķi, proti, aplikt ar nodokli visu to uzņēmumu ieņēmumus, kas ietilpst tās nodokļu jurisdikcijā.

| (149) | Lai novērtētu, vai Beļģija, izmantojot attiecīgo shēmu, rada selektīvas priekšrocības, Komisijai jāpārbauda, vai Beļģijas norādītā metode, ar kuru nosaka peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, kas koriģēti šīs shēmas otrajā posmā, atkāpjas no metodes, ar kuru iegūst vāju tuvinājumu tirgus apstākļos gūtiem ieņēmumiem, un līdz ar to – no nesaistītu pušu darījuma principa. Ciktāl šī metode paredz samazināt nodokli, kas struktūrai Beļģijā jāmaksā atbilstoši vispārējai uzņēmumu nodokļa sistēmai Beļģijā, salīdzinot ar uzņēmumiem līdzīgā juridiskā un faktiskā situācijā, šīs shēma uzskatāma par tādu, kas rada selektīvas priekšrocības LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(149)

Lai novērtētu, vai Beļģija, izmantojot attiecīgo shēmu, rada selektīvas priekšrocības, Komisijai jāpārbauda, vai Beļģijas norādītā metode, ar kuru nosaka peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, kas koriģēti šīs shēmas otrajā posmā, atkāpjas no metodes, ar kuru iegūst vāju tuvinājumu tirgus apstākļos gūtiem ieņēmumiem, un līdz ar to – no nesaistītu pušu darījuma principa. Ciktāl šī metode paredz samazināt nodokli, kas struktūrai Beļģijā jāmaksā atbilstoši vispārējai uzņēmumu nodokļa sistēmai Beļģijā, salīdzinot ar uzņēmumiem līdzīgā juridiskā un faktiskā situācijā, šīs shēma uzskatāma par tādu, kas rada selektīvas priekšrocības LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (150) | Tādēļ nesaistītu pušu darījuma princips kā Komisijas veiktā novērtējuma neatņemamu sastāvdaļu attiecībā uz LESD 107. panta 1. punktu noteikti ietver arī nodokļu pasākumus, kas piešķirti grupas uzņēmumiem, neatkarīgi no tā, vai dalībvalsts ir iekļāvusi šo principu savā valsts juridiskajā sistēmā un kādā veidā. To piemēro, nosakot, vai grupai piederoša uzņēmuma apliekamā peļņa uzņēmumu nodokļa aprēķināšanas nolūkā tiek aprēķināta, izmantojot metodi, kas tuva tirgus apstākļiem, tā, lai šis uzņēmums neiegūtu labvēlīgāku attieksmi, piemērojot vispārējo uzņēmumu nodokļa sistēmu, salīdzinot ar attieksmi pret patstāvīgiem uzņēmumiem, kuru apliekamo peļņu nosaka tirgus. Tādējādi, lai novērstu jebkuras neskaidrības, nesaistītu pušu darījuma princips, kuru Komisija piemēro, novērtējot valsts atbalstu, ir nevis princips, kas izriet no ESAO nodokļu paraugkonvencijas 9. panta un ESAO transfertcenu vadlīnijām (tie ir juridiski nesaistoši instrumenti), bet gan vispārīgs vienlīdzīgas attieksmes princips saistībā ar aplikšanu ar nodokli, kas attiecas uz LESD 107. panta 1. punkta piemērošanu un ir saistošs dalībvalstīm un aptver valstu nodokļu noteikumus (89). |
| --- | --- |

(150)

Tādēļ nesaistītu pušu darījuma princips kā Komisijas veiktā novērtējuma neatņemamu sastāvdaļu attiecībā uz LESD 107. panta 1. punktu noteikti ietver arī nodokļu pasākumus, kas piešķirti grupas uzņēmumiem, neatkarīgi no tā, vai dalībvalsts ir iekļāvusi šo principu savā valsts juridiskajā sistēmā un kādā veidā. To piemēro, nosakot, vai grupai piederoša uzņēmuma apliekamā peļņa uzņēmumu nodokļa aprēķināšanas nolūkā tiek aprēķināta, izmantojot metodi, kas tuva tirgus apstākļiem, tā, lai šis uzņēmums neiegūtu labvēlīgāku attieksmi, piemērojot vispārējo uzņēmumu nodokļa sistēmu, salīdzinot ar attieksmi pret patstāvīgiem uzņēmumiem, kuru apliekamo peļņu nosaka tirgus. Tādējādi, lai novērstu jebkuras neskaidrības, nesaistītu pušu darījuma princips, kuru Komisija piemēro, novērtējot valsts atbalstu, ir nevis princips, kas izriet no ESAO nodokļu paraugkonvencijas 9. panta un ESAO transfertcenu vadlīnijām (tie ir juridiski nesaistoši instrumenti), bet gan vispārīgs vienlīdzīgas attieksmes princips saistībā ar aplikšanu ar nodokli, kas attiecas uz LESD 107. panta 1. punkta piemērošanu un ir saistošs dalībvalstīm un aptver valstu nodokļu noteikumus (89).

89

| (151) | Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka metode, ar ko attiecīgās shēmas otrajā posmā nosaka “koriģēto peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos”, kā aprakstīts (15). apsvērumā, atkāpjas no nesaistītu pušu darījuma principa, un tas izraisa selektīvu priekšrocību piešķiršanu struktūrām, kas minēto shēmu izmanto. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu aprakstu par attiecīgo shēmu un ņemot vērā informāciju, kas iekļauta Komisijas izvērtēto individuālo iepriekšējo nolēmumu izlasē (90), grupas struktūras Beļģijā, kas izmanto atbrīvojumu no nodokļiem par savu virspeļņu, ir uzskatāmas par tādām, kas pārvalda un uzņemas vissarežģītākās funkcijas savas daudznacionālās grupas ietvaros (attiecībā uz visām funkcijām vai tikai tām, kas saistītas ar konkrēto darbības jomu vai ģeogrāfisko teritoriju). Kā izskaidrots turpmākajā apakšpunktā, Komisija tādēļ uzskata, ka kopējā atlikusī peļņa, kas izriet no grupas iekšējiem darījumiem, kuri slēgti starp šīm struktūrām un saistītajiem uzņēmumiem grupas ietvaros, ir jāattiecina uz grupas struktūrām Beļģijā kā to ieņēmumi nesaistītu pušu darījumu principam atbilstošos apstākļos (pirmā posma ietvaros). Nesaistītu pušu darījuma principa piemērošana neparedz transfertcenas novērtējumā (otrā posma ietvaros) nekādu atsevišķu atzīšanu vai vispārēju attiecināšanu peļņai, kas gūta no sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem. |
| --- | --- |

(151)

Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka metode, ar ko attiecīgās shēmas otrajā posmā nosaka “koriģēto peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos”, kā aprakstīts (15). apsvērumā, atkāpjas no nesaistītu pušu darījuma principa, un tas izraisa selektīvu priekšrocību piešķiršanu struktūrām, kas minēto shēmu izmanto. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu aprakstu par attiecīgo shēmu un ņemot vērā informāciju, kas iekļauta Komisijas izvērtēto individuālo iepriekšējo nolēmumu izlasē (90), grupas struktūras Beļģijā, kas izmanto atbrīvojumu no nodokļiem par savu virspeļņu, ir uzskatāmas par tādām, kas pārvalda un uzņemas vissarežģītākās funkcijas savas daudznacionālās grupas ietvaros (attiecībā uz visām funkcijām vai tikai tām, kas saistītas ar konkrēto darbības jomu vai ģeogrāfisko teritoriju). Kā izskaidrots turpmākajā apakšpunktā, Komisija tādēļ uzskata, ka kopējā atlikusī peļņa, kas izriet no grupas iekšējiem darījumiem, kuri slēgti starp šīm struktūrām un saistītajiem uzņēmumiem grupas ietvaros, ir jāattiecina uz grupas struktūrām Beļģijā kā to ieņēmumi nesaistītu pušu darījumu principam atbilstošos apstākļos (pirmā posma ietvaros). Nesaistītu pušu darījuma principa piemērošana neparedz transfertcenas novērtējumā (otrā posma ietvaros) nekādu atsevišķu atzīšanu vai vispārēju attiecināšanu peļņai, kas gūta no sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem.

90

b)   Atlikusī peļņa ir grupas struktūras Beļģijā, kas darbojas kā “galvenais uzņēmējs”, gūtā peļņa nesaistītu pušu darījuma apstākļos

| (152) | Beļģijas iestādes raksturo attiecīgo shēmu kā tādu, kas balstās uz priekšstatu, ka grupas struktūras Beļģijā darbojas kā “galvenie uzņēmēji” (91). Kā šīs iestādes apgalvo, galvenie pienākumi attiecībā uz stratēģisko un taktisko lēmumu pieņemšanas procesu un vissarežģītākajām grupas funkcijām – attiecībā uz visām funkcijām vai tikai tām, kas saistītas ar konkrētu darbības jomu vai ģeogrāfisko teritoriju – ir konsolidēti šajās grupas struktūrās Beļģijā. Grupas saistītajām struktūrām, kas sadarbojas ar šīm grupas struktūrām Beļģijā, tādēļ jābūt apakšuzņēmējiem vai izpildītājiem, izpētes pakalpojumu sniedzējiem, ierobežotas atbildības izplatītājiem vai starpniekiem/aģentiem (92), vai citām struktūrām, kuras pilda “automātiskas” funkcijas un kuru atbildība ir ierobežota. |
| --- | --- |

(152)

Beļģijas iestādes raksturo attiecīgo shēmu kā tādu, kas balstās uz priekšstatu, ka grupas struktūras Beļģijā darbojas kā “galvenie uzņēmēji” (91). Kā šīs iestādes apgalvo, galvenie pienākumi attiecībā uz stratēģisko un taktisko lēmumu pieņemšanas procesu un vissarežģītākajām grupas funkcijām – attiecībā uz visām funkcijām vai tikai tām, kas saistītas ar konkrētu darbības jomu vai ģeogrāfisko teritoriju – ir konsolidēti šajās grupas struktūrās Beļģijā. Grupas saistītajām struktūrām, kas sadarbojas ar šīm grupas struktūrām Beļģijā, tādēļ jābūt apakšuzņēmējiem vai izpildītājiem, izpētes pakalpojumu sniedzējiem, ierobežotas atbildības izplatītājiem vai starpniekiem/aģentiem (92), vai citām struktūrām, kuras pilda “automātiskas” funkcijas un kuru atbildība ir ierobežota.

galvenie uzņēmēji

91

92

| (153) | Kā izskaidrots 15. apsvērumā, atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu tiek piešķirts, izmantojot metodi divos posmos. Šīs metodes pirmajā posmā grupas struktūra Beļģijā aplēš savu peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, proti, atlikušo peļņu, un šim nolūkam jāizmanto vienpusēja transfertcenas noteikšanas metode, piemēram, DTPM, kuru visbiežāk izmanto praksē (93). Šo metodi dažkārt atzīst par transfertcenas aprēķināšanas metodi, kas piemērota cenas un apstākļu noteikšanai kontrolētam darījumam starp struktūrām, kas pilda sarežģītas funkcijas, un struktūrām, kas pilda mazāk sarežģītas funkcijas. Ar DTPM metodi parasti pārbauda to darījuma pusi, kurai šo metodi var piemērot drošāk un kurai var atrast drošāk salīdzināmos uzņēmumus, tādēļ visbiežāk to piemēro darījuma pusei, kuru funkcionāli ir vieglāk analizēt (94). Piemērojot DTPM, pārbaudāmās darījuma puses tīro peļņu novērtē, salīdzinot ar atbilstošu bāzi, piemēram, izmaksām, pārdošanas apjomiem vai aktīviem (95). Pretēji tam, atlikusī peļņa (vai attiecīgi – atlikušie zaudējumi), kas izriet no kontrolētu darījumu virknes, piemērojot DTPM, tiek pieskaitīta nepārbaudītajai pusei, proti, parasti tai struktūrai, kuras darbība ir sarežģītāka. |
| --- | --- |

(153)

Kā izskaidrots 15. apsvērumā, atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu tiek piešķirts, izmantojot metodi divos posmos. Šīs metodes pirmajā posmā grupas struktūra Beļģijā aplēš savu peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, proti, atlikušo peļņu, un šim nolūkam jāizmanto vienpusēja transfertcenas noteikšanas metode, piemēram, DTPM, kuru visbiežāk izmanto praksē (93). Šo metodi dažkārt atzīst par transfertcenas aprēķināšanas metodi, kas piemērota cenas un apstākļu noteikšanai kontrolētam darījumam starp struktūrām, kas pilda sarežģītas funkcijas, un struktūrām, kas pilda mazāk sarežģītas funkcijas. Ar DTPM metodi parasti pārbauda to darījuma pusi, kurai šo metodi var piemērot drošāk un kurai var atrast drošāk salīdzināmos uzņēmumus, tādēļ visbiežāk to piemēro darījuma pusei, kuru funkcionāli ir vieglāk analizēt (94). Piemērojot DTPM, pārbaudāmās darījuma puses tīro peļņu novērtē, salīdzinot ar atbilstošu bāzi, piemēram, izmaksām, pārdošanas apjomiem vai aktīviem (95). Pretēji tam, atlikusī peļņa (vai attiecīgi – atlikušie zaudējumi), kas izriet no kontrolētu darījumu virknes, piemērojot DTPM, tiek pieskaitīta nepārbaudītajai pusei, proti, parasti tai struktūrai, kuras darbība ir sarežģītāka.

93

94

95

| (154) | Neskarot iespēju piemērot vienpusēju transfertcenas noteikšanas metodi, lai aplēstu grupas struktūras Beļģijā peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos pirmajā posmā attiecībā uz katru konkrēto gadījumu, kurā pieņemts iepriekšējs nolēmums attiecīgās shēmas ietvaros (96), Komisija uzskata, ka grupas struktūrai Beļģijā kā galvenajam uzņēmējam, kas atbild par stratēģisku un taktisku lēmumu pieņemšanu grupas ietvaros un pārvalda un pilda sarežģītākās funkcijas daudznacionālā grupā, jāsaņem kā kompensācija lielāka gaidāmā atdeve, lai iegūtu rezultātu atbilstoši tirgus nosacījumiem (97). Pretēji tam, šīs struktūras saistītajiem partneriem grupas ietvaros, kuru risks ir mazs, jāsaņem tikai ierobežota atlīdzība, jo viņi ir aizsargāti pret uzņēmējdarbības riskiem un ar to saistītajiem zaudējumiem (98). Citiem vārdiem, pēc transfertcenas noteikšanas pasākuma pirmajā posmā uz grupas struktūru Beļģijā kā “galveno uzņēmēju” būs jāattiecina atlikusī peļņa, kas iegūta grupas iekšējos darījumos. Tādējādi šī atlikusī peļņa ir vienāda ar grupas struktūras Beļģijā peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos attiecībā uz uzņēmumu nodokļa sistēmu Beļģijā, un, ja piemēro atbrīvojumu shēmu no nodokļa par virspeļņu, tā ir vienāda arī ar faktiski reģistrēto peļņu. |
| --- | --- |

(154)

Neskarot iespēju piemērot vienpusēju transfertcenas noteikšanas metodi, lai aplēstu grupas struktūras Beļģijā peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos pirmajā posmā attiecībā uz katru konkrēto gadījumu, kurā pieņemts iepriekšējs nolēmums attiecīgās shēmas ietvaros (96), Komisija uzskata, ka grupas struktūrai Beļģijā kā galvenajam uzņēmējam, kas atbild par stratēģisku un taktisku lēmumu pieņemšanu grupas ietvaros un pārvalda un pilda sarežģītākās funkcijas daudznacionālā grupā, jāsaņem kā kompensācija lielāka gaidāmā atdeve, lai iegūtu rezultātu atbilstoši tirgus nosacījumiem (97). Pretēji tam, šīs struktūras saistītajiem partneriem grupas ietvaros, kuru risks ir mazs, jāsaņem tikai ierobežota atlīdzība, jo viņi ir aizsargāti pret uzņēmējdarbības riskiem un ar to saistītajiem zaudējumiem (98). Citiem vārdiem, pēc transfertcenas noteikšanas pasākuma pirmajā posmā uz grupas struktūru Beļģijā kā “galveno uzņēmēju” būs jāattiecina atlikusī peļņa, kas iegūta grupas iekšējos darījumos. Tādējādi šī atlikusī peļņa ir vienāda ar grupas struktūras Beļģijā peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos attiecībā uz uzņēmumu nodokļa sistēmu Beļģijā, un, ja piemēro atbrīvojumu shēmu no nodokļa par virspeļņu, tā ir vienāda arī ar faktiski reģistrēto peļņu.

96

97

98

| (155) | Tomēr 15. apsvērumā raksturotā procesa otrajā posmā grupas struktūra Beļģijā aplēš peļņu, ko līdzīgs patstāvīgs uzņēmums iegūtu līdzīgos apstākļos, lai aprēķinātu “koriģēto peļņu nesaistītu pušu darījumu principam atbilstošos apstākļos”, piemērojot DTPM un šoreiz par pārbaudāmo pusi izvēloties grupas struktūru Beļģijā. Starpība starp peļņu, kas aprēķināta pirmajā un otrajā posmā (no atlikušās peļņas atskaitot “koriģēto peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos”, kas aprēķināti otrajā posmā), ir “virspeļņas” summa, kas atbrīvota no nodokļa saskaņā ar attiecīgo shēmu (99). Kā apgalvo Beļģija, procesa otro posmu pamato fakts, ka daudznacionālas grupas struktūras Beļģijā ir jāapliek ar nodokli tikai par “koriģēto peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos”, tādēļ faktiski reģistrēto peļņu, kas pārsniedz šo koriģēto peļņu nesaistītu pušu darījumu principam atbilstošos, nodokļu aspektā var ignorēt, jo tā ir “virspeļņa”. |
| --- | --- |

(155)

Tomēr 15. apsvērumā raksturotā procesa otrajā posmā grupas struktūra Beļģijā aplēš peļņu, ko līdzīgs patstāvīgs uzņēmums iegūtu līdzīgos apstākļos, lai aprēķinātu “koriģēto peļņu nesaistītu pušu darījumu principam atbilstošos apstākļos”, piemērojot DTPM un šoreiz par pārbaudāmo pusi izvēloties grupas struktūru Beļģijā. Starpība starp peļņu, kas aprēķināta pirmajā un otrajā posmā (no atlikušās peļņas atskaitot “koriģēto peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos”, kas aprēķināti otrajā posmā), ir “virspeļņas” summa, kas atbrīvota no nodokļa saskaņā ar attiecīgo shēmu (99). Kā apgalvo Beļģija, procesa otro posmu pamato fakts, ka daudznacionālas grupas struktūras Beļģijā ir jāapliek ar nodokli tikai par “koriģēto peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos”, tādēļ faktiski reģistrēto peļņu, kas pārsniedz šo koriģēto peļņu nesaistītu pušu darījumu principam atbilstošos, nodokļu aspektā var ignorēt, jo tā ir “virspeļņa”.

99

| (156) | Komisija neuzskata, ka šis otrais posms atbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Kā izskaidrots 153. apsvērumā, parasti atlikusī peļņa, kas izriet no grupas iekšējiem darījumiem, ir kopumā jāatzīst par galvenā uzņēmēja peļņu, kas gūta nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos saistībā ar viņa uzņēmējdarbības riskiem un viņa kā grupas struktūrā galvenā uzņēmēja segtajām saistītajām izmaksām (proti, iespējamajām izmaksām, ko rada riska pārvaldība vai samazināšana, vai izmaksām, ko var radīt riska iestāšanās). Tādēļ tā ieņēmumu daļa, kuru Beļģija uzskata par “virspeļņu”, īstenībā ir tikai atlikušās peļņas sastāvdaļa, kas attiecināma uz grupas struktūru Beļģijā kā galveno uzņēmēju daudznacionālas grupas ietvaros. Līdz ar to visas šāda veida peļņas neiekļaušana galvenā uzņēmēja apliekamajā pamatsummā ir nepamatota atkāpe no tirgus mehānisma, un tā pārkāpj godīgas konkurences principu, kā arī rada selektīvas priekšrocības struktūrām, kas izmanto attiecīgo shēmu, jo samazina to nodokļu bāzi, kas būtu jāapliek ar nodokli saskaņā ar uzņēmumu nodokļa sistēmu Beļģijā. |
| --- | --- |

(156)

Komisija neuzskata, ka šis otrais posms atbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Kā izskaidrots 153. apsvērumā, parasti atlikusī peļņa, kas izriet no grupas iekšējiem darījumiem, ir kopumā jāatzīst par galvenā uzņēmēja peļņu, kas gūta nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos saistībā ar viņa uzņēmējdarbības riskiem un viņa kā grupas struktūrā galvenā uzņēmēja segtajām saistītajām izmaksām (proti, iespējamajām izmaksām, ko rada riska pārvaldība vai samazināšana, vai izmaksām, ko var radīt riska iestāšanās). Tādēļ tā ieņēmumu daļa, kuru Beļģija uzskata par “virspeļņu”, īstenībā ir tikai atlikušās peļņas sastāvdaļa, kas attiecināma uz grupas struktūru Beļģijā kā galveno uzņēmēju daudznacionālas grupas ietvaros. Līdz ar to visas šāda veida peļņas neiekļaušana galvenā uzņēmēja apliekamajā pamatsummā ir nepamatota atkāpe no tirgus mehānisma, un tā pārkāpj godīgas konkurences principu, kā arī rada selektīvas priekšrocības struktūrām, kas izmanto attiecīgo shēmu, jo samazina to nodokļu bāzi, kas būtu jāapliek ar nodokli saskaņā ar uzņēmumu nodokļa sistēmu Beļģijā.

| (157) | Beļģija apgalvo, ka grupas struktūras Beļģijā reģistrē daļu no atlikušās peļņas kā iegūtu nevis saistībā ar pašu funkcijām, riskiem un aktīviem, bet gan kā iegūtu piederības daudznacionālai grupai dēļ. Beļģija klasificē šo peļņas daļu kā peļņu, kas gūta no sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem, un apgalvo, ka tā nav attiecināma uz galveno uzņēmēju Beļģijā saskaņā ar nesaistītu pušu darījuma principu. Komisija šādam apgalvojumam nepiekrīt. |
| --- | --- |

(157)

Beļģija apgalvo, ka grupas struktūras Beļģijā reģistrē daļu no atlikušās peļņas kā iegūtu nevis saistībā ar pašu funkcijām, riskiem un aktīviem, bet gan kā iegūtu piederības daudznacionālai grupai dēļ. Beļģija klasificē šo peļņas daļu kā peļņu, kas gūta no sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem, un apgalvo, ka tā nav attiecināma uz galveno uzņēmēju Beļģijā saskaņā ar nesaistītu pušu darījuma principu. Komisija šādam apgalvojumam nepiekrīt.

| (158) | Pirmkārt, nesaistītu pušu darījuma princips neparedz vispārīgu negatīvu korekciju peļņai, kas gūta no sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem. Gluži otrādi, tas prasa attiecināt visu atlikušo peļņu, kas gūta no darījumiem starp grupas saistītajiem uzņēmumiem, uz vienu grupas uzņēmumu, kas darbojas kā galvenais uzņēmējs, ņemot vērā tā unikālo ieguldījumu minētajā grupā, un šo nozīmību pierāda pildītās funkcijas, uzņemtie riski un izmantotie aktīvi (100). Tieši funkciju, risku un aktīvu sadalījums starp saistītajām pusēm kontrolētajos darījumos nosaka to, kurai struktūrai jāpiesaista atlikusī peļņa un kādā mērā, ievērojot nesaistītu pušu darījuma principu, tostarp attiecībā uz ieņēmumiem no sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem, ja attiecināms. |
| --- | --- |

(158)

Pirmkārt, nesaistītu pušu darījuma princips neparedz vispārīgu negatīvu korekciju peļņai, kas gūta no sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem. Gluži otrādi, tas prasa attiecināt visu atlikušo peļņu, kas gūta no darījumiem starp grupas saistītajiem uzņēmumiem, uz vienu grupas uzņēmumu, kas darbojas kā galvenais uzņēmējs, ņemot vērā tā unikālo ieguldījumu minētajā grupā, un šo nozīmību pierāda pildītās funkcijas, uzņemtie riski un izmantotie aktīvi (100). Tieši funkciju, risku un aktīvu sadalījums starp saistītajām pusēm kontrolētajos darījumos nosaka to, kurai struktūrai jāpiesaista atlikusī peļņa un kādā mērā, ievērojot nesaistītu pušu darījuma principu, tostarp attiecībā uz ieņēmumiem no sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem, ja attiecināms.

100

| (159) | Komisija šajā ziņā uzskata, ka peļņa, kuru Beļģija klasificē kā “virspeļņu”, pat ja tā ir (daļēji) saistīti ar sinerģijām un apjomradītiem ietaupījumiem, nedrīkst pārcelt uz citu pozīciju, bet tie ir jāapliek ar nodokli peļņas gūšanas vietā (101). Saskaņā ar nesaistītu pušu darījuma principu peļņu, kas saistīta ar sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem, nenosaka, nekompensē un nepiesaista atšķirīgā veidā. To piesaiste notiek automātiski, pamatojoties uz transfertcenu un nosacījumiem, par ko vienojas saistītie uzņēmumi attiecībā uz visiem darījumiem un visiem nolīgumiem starp uzņēmumiem. Ja šie nosacījumi un cena atbilst nesaistītu pušu darījuma principam, peļņa, kas gūta no sinerģijām un apjomradītiem ietaupījumiem, un veids, kā tos sadala starp grupas struktūrām, automātiski izriet no šiem nosacījumiem un cenas. Tādēļ tā jāapliek ar nodokli peļņas gūšanas vietā. |
| --- | --- |

(159)

Komisija šajā ziņā uzskata, ka peļņa, kuru Beļģija klasificē kā “virspeļņu”, pat ja tā ir (daļēji) saistīti ar sinerģijām un apjomradītiem ietaupījumiem, nedrīkst pārcelt uz citu pozīciju, bet tie ir jāapliek ar nodokli peļņas gūšanas vietā (101). Saskaņā ar nesaistītu pušu darījuma principu peļņu, kas saistīta ar sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem, nenosaka, nekompensē un nepiesaista atšķirīgā veidā. To piesaiste notiek automātiski, pamatojoties uz transfertcenu un nosacījumiem, par ko vienojas saistītie uzņēmumi attiecībā uz visiem darījumiem un visiem nolīgumiem starp uzņēmumiem. Ja šie nosacījumi un cena atbilst nesaistītu pušu darījuma principam, peļņa, kas gūta no sinerģijām un apjomradītiem ietaupījumiem, un veids, kā tos sadala starp grupas struktūrām, automātiski izriet no šiem nosacījumiem un cenas. Tādēļ tā jāapliek ar nodokli peļņas gūšanas vietā.

101

| (160) | Tāpat, pat ja priekšrocības, ko rada sinerģijas vai apjomradīti ietaupījumi grupas ietvaros, var uzskatīt par būtiskām, tās nav atsevišķi jākompensē vai konkrēti jāsadala (jāpārdala) starp daudznacionālās grupas locekļiem. Tās tiek automātiski sadalītas starp saistītajām pusēm, piemērojot nesaistītu pušu darījuma principu transfertcenai, kas noteikta starpuzņēmumu darījumiem un pakalpojumiem (102). |
| --- | --- |

(160)

Tāpat, pat ja priekšrocības, ko rada sinerģijas vai apjomradīti ietaupījumi grupas ietvaros, var uzskatīt par būtiskām, tās nav atsevišķi jākompensē vai konkrēti jāsadala (jāpārdala) starp daudznacionālās grupas locekļiem. Tās tiek automātiski sadalītas starp saistītajām pusēm, piemērojot nesaistītu pušu darījuma principu transfertcenai, kas noteikta starpuzņēmumu darījumiem un pakalpojumiem (102).

102

| (161) | Otrkārt, veids, kā aprēķināt 15. apsvērumā raksturotā procesa otrajā posmā koriģēto peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, būtībā ir pretrunā ar jebkuru transfertcenas noteikšanas metodi, lai kāda tā būtu, kuru izmanto, lai minētā procesa pirmajā posmā iegūtu sākotnējo peļņu nesaistītu pušu darījumu principam atbilstošos apstākļos. Faktiski, ņemot vērā to, ka tikai struktūras, kas darbojas kā galvenie uzņēmēji, var izmantot atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, jebkurai transfertcenas noteikšanas metodei, ko piemēro pirmajā posmā, jāatzīst šīs struktūras par tādām pusēm, kuras ir vissarežģītākās un visvairāk pakļautas riskam kontrolētu darījumu virknē. Tomēr otrajā posmā šīs pašas struktūras vienmēr tiek atzītas par pārbaudāmām personām un darījuma mazāk sarežģītām pusēm, piemērojot DTPM metodi. |
| --- | --- |

(161)

Otrkārt, veids, kā aprēķināt 15. apsvērumā raksturotā procesa otrajā posmā koriģēto peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, būtībā ir pretrunā ar jebkuru transfertcenas noteikšanas metodi, lai kāda tā būtu, kuru izmanto, lai minētā procesa pirmajā posmā iegūtu sākotnējo peļņu nesaistītu pušu darījumu principam atbilstošos apstākļos. Faktiski, ņemot vērā to, ka tikai struktūras, kas darbojas kā galvenie uzņēmēji, var izmantot atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, jebkurai transfertcenas noteikšanas metodei, ko piemēro pirmajā posmā, jāatzīst šīs struktūras par tādām pusēm, kuras ir vissarežģītākās un visvairāk pakļautas riskam kontrolētu darījumu virknē. Tomēr otrajā posmā šīs pašas struktūras vienmēr tiek atzītas par pārbaudāmām personām un darījuma mazāk sarežģītām pusēm, piemērojot DTPM metodi.

| (162) | Tomēr DTPM tiek uzskatīta par drošu metodi tikai, nosakot aptuveno kompensāciju nesaistītu pušu darījumu principam atbilstošos apstākļos tai pusei, kas veic vienkāršas, mazāk sarežģītas funkcijas un ir mazāk pakļauta riskam attiecībā uz darījumu vai darījumu virkni, ko slēdz ar saistītu struktūru, kura veic sarežģītas funkcijas un uzņemas uzņēmējdarbības riskus (103). Kad grupas struktūra Beļģijā ir galvenais uzņēmējs, daudznacionālās grupas mazāk sarežģītās puses ir ārzemju struktūras, kas saistītas ar šo grupas struktūru Beļģijā. Ņemot vērā to, ka šīm saistītajām struktūrām jāsaņem kompensācija, pamatojoties uz standarta atdevi, kas paredzēta to veiktajām standarta funkcijām, uz grupas struktūru Beļģijā saskaņā ar tirgus nosacījumiem ir jāattiecina atlikusī peļņa, nevis standarta peļņa, par sarežģītajām funkcijām, kuras tā veic grupas ietvaros. Pārbaudot abas kontrolēta darījuma puses ar vienpusēju transfertcenas noteikšanas metodi, piemēram, DTPM, dažādos transfertcenas novērtēšanas posmos, kā tas ir attiecīgās shēmas gadījumā, var konstatēt, ka apvienotā darbības peļņa no saistītiem darījumiem starp saistītajām pusēm nav vienāda ar to peļņas summu, kas aprēķināta, piemērojot DTPM abām pusēm, un tas ļauj aplēst neaplikto ieņēmumu kvotu, neņemot vērā nesaistītu pušu principu. |
| --- | --- |

(162)

Tomēr DTPM tiek uzskatīta par drošu metodi tikai, nosakot aptuveno kompensāciju nesaistītu pušu darījumu principam atbilstošos apstākļos tai pusei, kas veic vienkāršas, mazāk sarežģītas funkcijas un ir mazāk pakļauta riskam attiecībā uz darījumu vai darījumu virkni, ko slēdz ar saistītu struktūru, kura veic sarežģītas funkcijas un uzņemas uzņēmējdarbības riskus (103). Kad grupas struktūra Beļģijā ir galvenais uzņēmējs, daudznacionālās grupas mazāk sarežģītās puses ir ārzemju struktūras, kas saistītas ar šo grupas struktūru Beļģijā. Ņemot vērā to, ka šīm saistītajām struktūrām jāsaņem kompensācija, pamatojoties uz standarta atdevi, kas paredzēta to veiktajām standarta funkcijām, uz grupas struktūru Beļģijā saskaņā ar tirgus nosacījumiem ir jāattiecina atlikusī peļņa, nevis standarta peļņa, par sarežģītajām funkcijām, kuras tā veic grupas ietvaros. Pārbaudot abas kontrolēta darījuma puses ar vienpusēju transfertcenas noteikšanas metodi, piemēram, DTPM, dažādos transfertcenas novērtēšanas posmos, kā tas ir attiecīgās shēmas gadījumā, var konstatēt, ka apvienotā darbības peļņa no saistītiem darījumiem starp saistītajām pusēm nav vienāda ar to peļņas summu, kas aprēķināta, piemērojot DTPM abām pusēm, un tas ļauj aplēst neaplikto ieņēmumu kvotu, neņemot vērā nesaistītu pušu principu.

103

| (163) | Citiem vārdiem, pieņemot, ka nesaistītu pušu darījuma princips pirmajā posmā ir piemērots pareizi, nosacījumi un cenas, kas regulē darījumus starp grupas struktūrām Beļģijā un grupas saistītajām struktūrām, jāatspoguļo faktiski reģistrētajā peļņā. Piemērojot šo principu pareizi, standarta ieņēmumi ir attiecināmi uz saistītajām struktūrām ārzemēs un tās šos ieņēmumus faktiski reģistrē, bet atlikušie ieņēmumi ir attiecināmi uz galveno uzņēmēju un tos faktiski reģistrē grupas struktūras Beļģijā. |
| --- | --- |

(163)

Citiem vārdiem, pieņemot, ka nesaistītu pušu darījuma princips pirmajā posmā ir piemērots pareizi, nosacījumi un cenas, kas regulē darījumus starp grupas struktūrām Beļģijā un grupas saistītajām struktūrām, jāatspoguļo faktiski reģistrētajā peļņā. Piemērojot šo principu pareizi, standarta ieņēmumi ir attiecināmi uz saistītajām struktūrām ārzemēs un tās šos ieņēmumus faktiski reģistrē, bet atlikušie ieņēmumi ir attiecināmi uz galveno uzņēmēju un tos faktiski reģistrē grupas struktūras Beļģijā.

| (164) | ESAO vadlīniju 1.10. punkts (104), uz kuru atsaucas Beļģija, pamatojot atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, neļauj ne ignorēt, ne atlaist nodokļus par ieņēmumiem, kas gūti no sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem, ja tie netiek piesaistīti vienam vai vairākiem grupas locekļiem (105). Lai gan šis punkts norāda, ka peļņu, kas saistīta ar sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem, ir grūti piesaistīt un nav vienprātības par to piesaisti daudznacionālas grupas dažādām struktūrām, tomēr tas nekādi neiesaka šos ieņēmumus nepiesaistīt vispār vai neaplikt ar nodokli izņēmuma gadījumos, kad var konstatēt sinerģijas. |
| --- | --- |

(164)

ESAO vadlīniju 1.10. punkts (104), uz kuru atsaucas Beļģija, pamatojot atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, neļauj ne ignorēt, ne atlaist nodokļus par ieņēmumiem, kas gūti no sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem, ja tie netiek piesaistīti vienam vai vairākiem grupas locekļiem (105). Lai gan šis punkts norāda, ka peļņu, kas saistīta ar sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem, ir grūti piesaistīt un nav vienprātības par to piesaisti daudznacionālas grupas dažādām struktūrām, tomēr tas nekādi neiesaka šos ieņēmumus nepiesaistīt vispār vai neaplikt ar nodokli izņēmuma gadījumos, kad var konstatēt sinerģijas.

104

105

| (165) | Tas pats attiecas uz vienpusējo fiskālo korekciju un abstrakciju, ko paredz attiecīgā shēma un pamato ESAO nodokļu paraugkonvencija, kas tiek izmantota par pamatu daudzās nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijās starp valstīm, kas ir vai nav ESAO dalībvalstis. Būtībā, vienpusējā korekcija, ko Beļģija piemēro grupas struktūras faktiski reģistrētajai peļņai, noteikti liecina, ka virspeļņu, kas tiek atbrīvota no nodokļiem saskaņā ar šo shēmu, nevar un nevarēs aplikt ar nodokli nevienā citā nodokļu jurisdikcijā tādēļ, ka citas valstis neatzīst tiesības aplikt ar nodokli peļņu, kas konkrēti gūta no sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem, jo tā attiecas tikai uz Beļģiju, valsti, kurā minētā peļņa faktiski reģistrēta. |
| --- | --- |

(165)

Tas pats attiecas uz vienpusējo fiskālo korekciju un abstrakciju, ko paredz attiecīgā shēma un pamato ESAO nodokļu paraugkonvencija, kas tiek izmantota par pamatu daudzās nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijās starp valstīm, kas ir vai nav ESAO dalībvalstis. Būtībā, vienpusējā korekcija, ko Beļģija piemēro grupas struktūras faktiski reģistrētajai peļņai, noteikti liecina, ka virspeļņu, kas tiek atbrīvota no nodokļiem saskaņā ar šo shēmu, nevar un nevarēs aplikt ar nodokli nevienā citā nodokļu jurisdikcijā tādēļ, ka citas valstis neatzīst tiesības aplikt ar nodokli peļņu, kas konkrēti gūta no sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem, jo tā attiecas tikai uz Beļģiju, valsti, kurā minētā peļņa faktiski reģistrēta.

| (166) | Treškārt, lai izmantotu atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu saskaņā ar attiecīgo shēmu, nav jāpierāda šādu sinerģiju vai apjomradītu ietaupījumu esība un otrajā posmā tie nav jāizsaka skaitliski. Tā vietā sinerģiju vai apjomradītu ietaupījumu esība tiek pieņemta abstrakti, un to mēra kā starpību starp peļņu, ko struktūra Beļģijā guvusi nesaistītu pušu darījumu principam atbilstošos apstākļos, pēc tā procesa pirmā posma, kas raksturots 15. apsvērumā (kā apliecina faktiski reģistrētā peļņa), un koriģēto peļņu nesaistītu pušu darījumu principam atbilstošos apstākļos, kas aprēķināti pēc otrā posma. |
| --- | --- |

(166)

Treškārt, lai izmantotu atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu saskaņā ar attiecīgo shēmu, nav jāpierāda šādu sinerģiju vai apjomradītu ietaupījumu esība un otrajā posmā tie nav jāizsaka skaitliski. Tā vietā sinerģiju vai apjomradītu ietaupījumu esība tiek pieņemta abstrakti, un to mēra kā starpību starp peļņu, ko struktūra Beļģijā guvusi nesaistītu pušu darījumu principam atbilstošos apstākļos, pēc tā procesa pirmā posma, kas raksturots 15. apsvērumā (kā apliecina faktiski reģistrētā peļņa), un koriģēto peļņu nesaistītu pušu darījumu principam atbilstošos apstākļos, kas aprēķināti pēc otrā posma.

| (167) | Beļģija neprasa, lai grupas struktūras Beļģijā pamatotu tās esību un/vai izcelsmi, kas gūta no sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem, lai varētu izmantot attiecīgo shēmu. Tomēr ir iespējams, ka sinerģijas no uzņēmuma reorganizācijas, ar kurām vēlas palielināt daudznacionālas grupas ieņēmumus, neīstenojas. Var gadīties, ka, ieviešot vispārēju darbības modeli, kas radīts, lai palielinātu grupas sinerģijas, īstenībā rodas papildu izmaksas un samazinās efektivitāte (106). Tomēr šādos gadījumos attiecīgās shēmas piemērošana liek atskaitīt “virspeļņu” no peļņas, ko faktiski reģistrējusi grupas struktūra Beļģijā. |
| --- | --- |

(167)

Beļģija neprasa, lai grupas struktūras Beļģijā pamatotu tās esību un/vai izcelsmi, kas gūta no sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem, lai varētu izmantot attiecīgo shēmu. Tomēr ir iespējams, ka sinerģijas no uzņēmuma reorganizācijas, ar kurām vēlas palielināt daudznacionālas grupas ieņēmumus, neīstenojas. Var gadīties, ka, ieviešot vispārēju darbības modeli, kas radīts, lai palielinātu grupas sinerģijas, īstenībā rodas papildu izmaksas un samazinās efektivitāte (106). Tomēr šādos gadījumos attiecīgās shēmas piemērošana liek atskaitīt “virspeļņu” no peļņas, ko faktiski reģistrējusi grupas struktūra Beļģijā.

106

| (168) | Turklāt, pretēji ESAO ieteikumiem (107), Beļģijas iestādes automātiski pieņem, ka virspeļņa, kas veido daļu no visas atlikušās peļņas, kuru rada apvienoti darījumi, tiek iegūta no sinerģijām, apjomradītiem ietaupījumiem vai citiem nenoteiktiem elementiem/apstākļiem, kas saistīti ar grupu. Tādējādi šī virspeļņa ir pilnībā nošķirta no kontrolēto darījumu pušu funkciju, risku un aktīvu analīzes, kas ir pamatā jebkurai transfertcenu noteikšanai. Līdz ar to tas netiek ņemts vērā peļņas sadalē, uz ko balstīts nesaistītu pušu darījuma princips. |
| --- | --- |

(168)

Turklāt, pretēji ESAO ieteikumiem (107), Beļģijas iestādes automātiski pieņem, ka virspeļņa, kas veido daļu no visas atlikušās peļņas, kuru rada apvienoti darījumi, tiek iegūta no sinerģijām, apjomradītiem ietaupījumiem vai citiem nenoteiktiem elementiem/apstākļiem, kas saistīti ar grupu. Tādējādi šī virspeļņa ir pilnībā nošķirta no kontrolēto darījumu pušu funkciju, risku un aktīvu analīzes, kas ir pamatā jebkurai transfertcenu noteikšanai. Līdz ar to tas netiek ņemts vērā peļņas sadalē, uz ko balstīts nesaistītu pušu darījuma princips.

107

c)   Secinājums par selektīvas priekšrocības esību

| (169) | Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija secina, ka metode, ar kuru nosaka grupas struktūru Beļģijā apliekamo peļņu saskaņā ar šo shēmu, atšķiras no metodes, kas ļauj droši aplēst uz tirgu balstītu rezultātu, un tādējādi – no nesaistītu pušu darījuma principa. Ņemot vērā to, ka šīs metodes piemērošana samazina minēto struktūru faktiski reģistrēto peļņu, uz kuras jābalsta kopējās apliekamās peļņas aprēķins saskaņā ar uzņēmumu nodokļa sistēmu Beļģijā (108), jāatzīst, ka šī shēma rada selektīvas priekšrocības minētajām struktūrām LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(169)

Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija secina, ka metode, ar kuru nosaka grupas struktūru Beļģijā apliekamo peļņu saskaņā ar šo shēmu, atšķiras no metodes, kas ļauj droši aplēst uz tirgu balstītu rezultātu, un tādējādi – no nesaistītu pušu darījuma principa. Ņemot vērā to, ka šīs metodes piemērošana samazina minēto struktūru faktiski reģistrēto peļņu, uz kuras jābalsta kopējās apliekamās peļņas aprēķins saskaņā ar uzņēmumu nodokļa sistēmu Beļģijā (108), jāatzīst, ka šī shēma rada selektīvas priekšrocības minētajām struktūrām LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

108

| (170) | Atkāpjoties no nesaistītu pušu darījuma principa, attiecīgā shēma samazina nodokli, kas saņēmējiem jāmaksā saskaņā ar uzņēmumu nodokļa sistēmu Beļģijā, salīdzinot ar patstāvīgiem uzņēmumiem, kuru apliekamo peļņu nosaka tirgus. Šāda atkāpe no nesaistītu pušu darījuma principa rada arī selektīvas priekšrocības minētajiem saņēmējiem, salīdzinot ar struktūrām, kas pieder vietējo uzņēmumu grupai, un struktūrām, kas pieder tādai daudznacionālai grupai, kura turpina īstenot esošos uzņēmējdarbības modeļus Beļģijā (109), jo neviena no tām nevar pieprasīt iepriekšēju nolēmumu, kas nepieciešams šīs shēmas izmantošanai, ņemot vērā to, ka visas šīs struktūras tiek apliktas ar nodokli, pamatojoties uz faktiski reģistrēto peļņu. Visbeidzot, šāda atkāpe rada selektīvas priekšrocības minētajiem saņēmējiem, salīdzinot ar struktūrām, kas pieder mazai daudznacionālai grupai, ņemot vērā to, ka arī tās tiek apliktas ar nodokli, pamatojoties uz faktiski reģistrēto peļņu (110). |
| --- | --- |

(170)

Atkāpjoties no nesaistītu pušu darījuma principa, attiecīgā shēma samazina nodokli, kas saņēmējiem jāmaksā saskaņā ar uzņēmumu nodokļa sistēmu Beļģijā, salīdzinot ar patstāvīgiem uzņēmumiem, kuru apliekamo peļņu nosaka tirgus. Šāda atkāpe no nesaistītu pušu darījuma principa rada arī selektīvas priekšrocības minētajiem saņēmējiem, salīdzinot ar struktūrām, kas pieder vietējo uzņēmumu grupai, un struktūrām, kas pieder tādai daudznacionālai grupai, kura turpina īstenot esošos uzņēmējdarbības modeļus Beļģijā (109), jo neviena no tām nevar pieprasīt iepriekšēju nolēmumu, kas nepieciešams šīs shēmas izmantošanai, ņemot vērā to, ka visas šīs struktūras tiek apliktas ar nodokli, pamatojoties uz faktiski reģistrēto peļņu. Visbeidzot, šāda atkāpe rada selektīvas priekšrocības minētajiem saņēmējiem, salīdzinot ar struktūrām, kas pieder mazai daudznacionālai grupai, ņemot vērā to, ka arī tās tiek apliktas ar nodokli, pamatojoties uz faktiski reģistrēto peļņu (110).

109

110

6.3.3.   Ar nodokļu sistēmas būtību un vispārējo struktūru saistīta pamatojuma neesība

Ar nodokļu sistēmas būtību un vispārējo struktūru saistīta pamatojuma neesība

| (171) | Pasākumu, kas atkāpjas no atsauces sistēmas, tomēr var atzīt par neselektīvu, ja to pamato šīs sistēmas būtība vai vispārējā struktūra. Tā tas ir gadījumā, kad pasākums tieši izriet no pamata vai noteicošajiem principiem, kas raksturīgi atsauces sistēmai, vai no mehānismiem, kas ir pamatā šīs sistēmas darbībai un efektivitātei (111). |
| --- | --- |

(171)

Pasākumu, kas atkāpjas no atsauces sistēmas, tomēr var atzīt par neselektīvu, ja to pamato šīs sistēmas būtība vai vispārējā struktūra. Tā tas ir gadījumā, kad pasākums tieši izriet no pamata vai noteicošajiem principiem, kas raksturīgi atsauces sistēmai, vai no mehānismiem, kas ir pamatā šīs sistēmas darbībai un efektivitātei (111).

111

| (172) | Beļģija uzskata, ka attiecīgā shēma ir pamatota, jo tā ļauj izvairīties no iespējamas nodokļu dubultās uzlikšanas. Nodokļu dubultā uzlikšana attiecas uz situācijām, kad tai pašai peļņai teorētiski tiek uzlikts nodoklis divreiz vienam un tam pašam nodokļu maksātājam (juridiska dubultā uzlikšana) vai diviem dažādiem nodokļu maksātājiem (ekonomiska dubultā uzlikšana). Lai gan Beļģija atsaucas uz nepieciešamību novērst nodokļu dubulto uzlikšanu, lai varētu pamatot atkāpi no vispārējās uzņēmumu nodokļa sistēmas (112), tā tomēr neiesniedza pierādījumus, ka attiecīgai shēmai patiesi būtu šāds mērķis. Beļģija pati atzīst, ka šīs shēma nav paredzēta, lai samazinātu vai novērstu faktisku dubulto uzlikšanu, bet tikai potenciālu dubulto uzlikšanu (113). Līdz ar to nevar uzskatīt, ka atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu tieši izriet no pamata vai noteicošajiem principiem, kas raksturīgi atsauces sistēmai, vai no pamata mehānismiem, kas nepieciešami šīs sistēmas darbībai un efektivitātei. |
| --- | --- |

(172)

Beļģija uzskata, ka attiecīgā shēma ir pamatota, jo tā ļauj izvairīties no iespējamas nodokļu dubultās uzlikšanas. Nodokļu dubultā uzlikšana attiecas uz situācijām, kad tai pašai peļņai teorētiski tiek uzlikts nodoklis divreiz vienam un tam pašam nodokļu maksātājam (juridiska dubultā uzlikšana) vai diviem dažādiem nodokļu maksātājiem (ekonomiska dubultā uzlikšana). Lai gan Beļģija atsaucas uz nepieciešamību novērst nodokļu dubulto uzlikšanu, lai varētu pamatot atkāpi no vispārējās uzņēmumu nodokļa sistēmas (112), tā tomēr neiesniedza pierādījumus, ka attiecīgai shēmai patiesi būtu šāds mērķis. Beļģija pati atzīst, ka šīs shēma nav paredzēta, lai samazinātu vai novērstu faktisku dubulto uzlikšanu, bet tikai potenciālu dubulto uzlikšanu (113). Līdz ar to nevar uzskatīt, ka atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu tieši izriet no pamata vai noteicošajiem principiem, kas raksturīgi atsauces sistēmai, vai no pamata mehānismiem, kas nepieciešami šīs sistēmas darbībai un efektivitātei.

112

113

| (173) | Lai gan saskaņā ar CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu šo noteikumu piemēro situācijās, kad ir divi uzņēmumi (kas ir identificēti vai identificējami) un nodokļu iestāde var piemērot negatīvu (korelatīvu) korekciju Beļģijas uzņēmuma apliekamajai peļņai, ja tā pati peļņa ir iekļauta arī saistīta ārzemju uzņēmuma apliekamajā peļņā; atbildes, ko finanšu ministrs sniedza uz parlamenta deputātu jautājumiem par šā noteikuma piemērošanu, skaidri apliecina, ka, pārsniedzot šā noteikuma robežas, arī atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu tiek plaši piemērota peļņai, kas nav reģistrēta un nav iekļauta grupas saistītās ārzemju struktūras nodokļu bāzē citā nodokļu teritorijā. Ja korelatīvas negatīvas korekcijas ierobežošanu ar uzņēmumiem, kas pieder daudznacionālai grupai, kā paredzēts CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktā, var pamatot ar sistēmas būtību vai vispārējo struktūru, tas neattiecas uz atbrīvojuma no nodokļa par virspeļņu. |
| --- | --- |

(173)

Lai gan saskaņā ar CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu šo noteikumu piemēro situācijās, kad ir divi uzņēmumi (kas ir identificēti vai identificējami) un nodokļu iestāde var piemērot negatīvu (korelatīvu) korekciju Beļģijas uzņēmuma apliekamajai peļņai, ja tā pati peļņa ir iekļauta arī saistīta ārzemju uzņēmuma apliekamajā peļņā; atbildes, ko finanšu ministrs sniedza uz parlamenta deputātu jautājumiem par šā noteikuma piemērošanu, skaidri apliecina, ka, pārsniedzot šā noteikuma robežas, arī atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu tiek plaši piemērota peļņai, kas nav reģistrēta un nav iekļauta grupas saistītās ārzemju struktūras nodokļu bāzē citā nodokļu teritorijā. Ja korelatīvas negatīvas korekcijas ierobežošanu ar uzņēmumiem, kas pieder daudznacionālai grupai, kā paredzēts CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktā, var pamatot ar sistēmas būtību vai vispārējo struktūru, tas neattiecas uz atbrīvojuma no nodokļa par virspeļņu.

CIR 92

CIR 92

| (174) | Tā kā nav nekāda pienākuma pierādīt, ka vieni un tie paši ieņēmumi ir iekļauti divu saistītu uzņēmumu nodokļu bāzē (vienam no tiem atrodoties ārzemēs, otram – Beļģijā), tas ir būtiski, lai varētu nodalīt iepriekšējos nolēmumus, ar ko piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, no citiem iepriekšējiem transfertcenu nolēmumiem, kas atļauj transfertcenas korelatīvu negatīvu korekciju saskaņā ar CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Attiecībā uz šo otro iepriekšējo nolēmumu veidu negatīva korekcija atbilst situācijai, kad Beļģijā reģistrētu un no nodokļiem atbrīvotu peļņu grupas saistītā struktūra deklarē kā apliekamu peļņu arī citā nodokļu jurisdikcijā vai kad ārzemju nodokļu iestāde veic sākotnēju pozitīvu korekciju šīs ārzemju saistītās struktūras apliekamajai peļņai (114). Pretēji tam, atbrīvojumi no nodokļa par virspeļņu jau iepriekš piešķir vienpusējas atlaides, neprasot, lai no nodokļa atbrīvotā peļņa būtu vai tiktu iekļauta ārzemju grupas saistītās struktūras citas nodokļu teritorijas nodokļu bāzē, ne arī lai šī peļņa tiktu faktiski aplikta ar nodokli minētajā teritorijā. |
| --- | --- |

(174)

Tā kā nav nekāda pienākuma pierādīt, ka vieni un tie paši ieņēmumi ir iekļauti divu saistītu uzņēmumu nodokļu bāzē (vienam no tiem atrodoties ārzemēs, otram – Beļģijā), tas ir būtiski, lai varētu nodalīt iepriekšējos nolēmumus, ar ko piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, no citiem iepriekšējiem transfertcenu nolēmumiem, kas atļauj transfertcenas korelatīvu negatīvu korekciju saskaņā ar CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Attiecībā uz šo otro iepriekšējo nolēmumu veidu negatīva korekcija atbilst situācijai, kad Beļģijā reģistrētu un no nodokļiem atbrīvotu peļņu grupas saistītā struktūra deklarē kā apliekamu peļņu arī citā nodokļu jurisdikcijā vai kad ārzemju nodokļu iestāde veic sākotnēju pozitīvu korekciju šīs ārzemju saistītās struktūras apliekamajai peļņai (114). Pretēji tam, atbrīvojumi no nodokļa par virspeļņu jau iepriekš piešķir vienpusējas atlaides, neprasot, lai no nodokļa atbrīvotā peļņa būtu vai tiktu iekļauta ārzemju grupas saistītās struktūras citas nodokļu teritorijas nodokļu bāzē, ne arī lai šī peļņa tiktu faktiski aplikta ar nodokli minētajā teritorijā.

CIR 92

114

| (175) | Līdz ar to vairs nav iespējams uzskatīt, ka atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu nepieciešamā un proporcionālā veidā atbilst dubultās uzlikšanas situācijām (115). Tādējādi attiecīgā shēma nepārprotami neiekļaujas robežās, ciktāl ir nepieciešami un proporcionāli, lai sasniegtu mērķi novērst nodokļu dubulto uzlikšanu, un tādēļ to nevar pamatot ar šīs sistēmas būtību vai vispārējo struktūru. |
| --- | --- |

(175)

Līdz ar to vairs nav iespējams uzskatīt, ka atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu nepieciešamā un proporcionālā veidā atbilst dubultās uzlikšanas situācijām (115). Tādējādi attiecīgā shēma nepārprotami neiekļaujas robežās, ciktāl ir nepieciešami un proporcionāli, lai sasniegtu mērķi novērst nodokļu dubulto uzlikšanu, un tādēļ to nevar pamatot ar šīs sistēmas būtību vai vispārējo struktūru.

115

| (176) | Turklāt Komisija neuzskata, ka nesaistītu pušu darījuma princips un jo īpaši ESAO nodokļu pamatkonvencijas 9. pants, kas piemēro šo principu attiecībā uz nodokļu dubulto uzlikšanu, pamatotu nodokļu maksātāja nodokļu bāzes vienpusēju negatīvu korekciju, kas piešķirta saskaņā ar atbrīvojuma shēmu no nodokļa par virspeļņu. |
| --- | --- |

(176)

Turklāt Komisija neuzskata, ka nesaistītu pušu darījuma princips un jo īpaši ESAO nodokļu pamatkonvencijas 9. pants, kas piemēro šo principu attiecībā uz nodokļu dubulto uzlikšanu, pamatotu nodokļu maksātāja nodokļu bāzes vienpusēju negatīvu korekciju, kas piešķirta saskaņā ar atbrīvojuma shēmu no nodokļa par virspeļņu.

| (177) | Komisija atgādina, ka nodokļu iestādes piemēro nesaistītu pušu darījuma principu galvenokārt tādēļ, lai nepieļautu, ka starptautiskai grupai piederīgi uzņēmumi nevar ietekmēt transfertcenu un tādēļ arī peļņas sadali starp tiem, bet šāda iespēja nav pieejama patstāvīgiem uzņēmumiem. Nesaistītu pušu darījumu principa parastā piemērošanas kārtība tādēļ piešķir nodokļu iestādēm tiesības palielināt nodokļu bāzi uzņēmumiem, kas slēdz darījumus grupas ietvaros, lai nodrošinātu vienādu attieksmi arī pret nodokļu maksātājiem, kas slēdz darījumus tikai tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(177)

Komisija atgādina, ka nodokļu iestādes piemēro nesaistītu pušu darījuma principu galvenokārt tādēļ, lai nepieļautu, ka starptautiskai grupai piederīgi uzņēmumi nevar ietekmēt transfertcenu un tādēļ arī peļņas sadali starp tiem, bet šāda iespēja nav pieejama patstāvīgiem uzņēmumiem. Nesaistītu pušu darījumu principa parastā piemērošanas kārtība tādēļ piešķir nodokļu iestādēm tiesības palielināt nodokļu bāzi uzņēmumiem, kas slēdz darījumus grupas ietvaros, lai nodrošinātu vienādu attieksmi arī pret nodokļu maksātājiem, kas slēdz darījumus tikai tirgus apstākļos.

| (178) | Ja nesaistītu pušu darījumu princips ļauj nodokļu iestādēm veikt vienpusējas pozitīvas korekcijas to grupas uzņēmumu nodokļu bāzē, kuri neievēro šo principu, nosakot transfertcenu, transfertcenas negatīva korekcija, kas izraisītu fiskālu samazinājumu, nav paredzēta (un nav obligāta) saskaņā ar nesaistītu pušu darījuma principu, izņemot ārkārtas situācijas, kad piemēro korelatīvu korekciju pēc primārās korekcijas, ko veikusi cita nodokļu jurisdikcija, proti, simetriskai pamatsummai. Kā izskaidrots 6.3.2.2. punktā, piesardzības dēļ veikta vienpusēja negatīva korekcija faktiski reģistrētiem ieņēmumiem neizraisa nesaistītu pušu darījuma principa pareizu piemērošanu ne vispārīgi, ne konkrētajā gadījumā ar atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu. |
| --- | --- |

(178)

Ja nesaistītu pušu darījumu princips ļauj nodokļu iestādēm veikt vienpusējas pozitīvas korekcijas to grupas uzņēmumu nodokļu bāzē, kuri neievēro šo principu, nosakot transfertcenu, transfertcenas negatīva korekcija, kas izraisītu fiskālu samazinājumu, nav paredzēta (un nav obligāta) saskaņā ar nesaistītu pušu darījuma principu, izņemot ārkārtas situācijas, kad piemēro korelatīvu korekciju pēc primārās korekcijas, ko veikusi cita nodokļu jurisdikcija, proti, simetriskai pamatsummai. Kā izskaidrots 6.3.2.2. punktā, piesardzības dēļ veikta vienpusēja negatīva korekcija faktiski reģistrētiem ieņēmumiem neizraisa nesaistītu pušu darījuma principa pareizu piemērošanu ne vispārīgi, ne konkrētajā gadījumā ar atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu.

| (179) | Būtībā ESAO nodokļu paraugkonvencijas 9. pantu piemēro tikai tad, kad konstatē, ka tie paši ieņēmumi ir iekļauti divu dažādu uzņēmumu, kas reģistrēti dažādās nodokļu teritorijās, nodokļu bāzē, līdz ar to tiekot vai riskējot, ka nodoklis tādējādi tiks “uzlikts” divās teritorijās. |
| --- | --- |

(179)

Būtībā ESAO nodokļu paraugkonvencijas 9. pantu piemēro tikai tad, kad konstatē, ka tie paši ieņēmumi ir iekļauti divu dažādu uzņēmumu, kas reģistrēti dažādās nodokļu teritorijās, nodokļu bāzē, līdz ar to tiekot vai riskējot, ka nodoklis tādējādi tiks “uzlikts” divās teritorijās.

| (180) | Visbeidzot, nenoteiktību attiecībā uz nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu, kas saistīta ar transfertcenas korekcijām, konstatēja arī ES apvienotais forums par transfertcenu (116), kas 2014. gadā pieņēma ziņojumu, lai novērstu praktiskās problēmas, ko rada darījuma slēgšanas brīdī noteiktās transfertcenas turpmākā koriģēšana, ko sauc par “kompensējošo korekciju” (117). Šis ziņojums uzsver, ka ir svarīgi simetriski aprēķināt saistīto uzņēmumu peļņu, ko rada to komerciālās vai finansiālās attiecības. Uzņēmumiem, kas ir darījuma puses, jāizmanto tā pati cena visos darījumos. Tādēļ dalībvalstis tiek aicinātas pieņemt kompensējošās korekcijas tikai tiktāl, ciktāl koriģēšanu veic simetriski, abu darījuma partneruzņēmumu grāmatvedībā, vai ciktāl šo koriģēšanu veic pirms nodokļu deklarācijas iesniegšanas, lai novērstu nodokļu dubulto uzlikšanu. |
| --- | --- |

(180)

Visbeidzot, nenoteiktību attiecībā uz nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu, kas saistīta ar transfertcenas korekcijām, konstatēja arī ES apvienotais forums par transfertcenu (116), kas 2014. gadā pieņēma ziņojumu, lai novērstu praktiskās problēmas, ko rada darījuma slēgšanas brīdī noteiktās transfertcenas turpmākā koriģēšana, ko sauc par “kompensējošo korekciju” (117). Šis ziņojums uzsver, ka ir svarīgi simetriski aprēķināt saistīto uzņēmumu peļņu, ko rada to komerciālās vai finansiālās attiecības. Uzņēmumiem, kas ir darījuma puses, jāizmanto tā pati cena visos darījumos. Tādēļ dalībvalstis tiek aicinātas pieņemt kompensējošās korekcijas tikai tiktāl, ciktāl koriģēšanu veic simetriski, abu darījuma partneruzņēmumu grāmatvedībā, vai ciktāl šo koriģēšanu veic pirms nodokļu deklarācijas iesniegšanas, lai novērstu nodokļu dubulto uzlikšanu.

116

117

| (181) | Visbeidzot, Komisija uzskata, ka atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu nav atzīstams par tādu, kas tieši izriet no pamata vai noteicošajiem principiem, kas raksturīgi atsauces sistēmai, vai no pamata mehānismiem, kas nepieciešami šīs sistēmas darbībai un efektivitātei. Komisija arī secina, ka attiecīgā shēma tādēļ nepārprotami neiekļaujas robežās, ciktāl ir nepieciešami un proporcionāli, lai sasniegtu mērķi novērst nodokļu dubulto uzlikšanu, un tādēļ to nevar pamatot ar šīs sistēmas būtību vai vispārējo struktūru. |
| --- | --- |

(181)

Visbeidzot, Komisija uzskata, ka atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu nav atzīstams par tādu, kas tieši izriet no pamata vai noteicošajiem principiem, kas raksturīgi atsauces sistēmai, vai no pamata mehānismiem, kas nepieciešami šīs sistēmas darbībai un efektivitātei. Komisija arī secina, ka attiecīgā shēma tādēļ nepārprotami neiekļaujas robežās, ciktāl ir nepieciešami un proporcionāli, lai sasniegtu mērķi novērst nodokļu dubulto uzlikšanu, un tādēļ to nevar pamatot ar šīs sistēmas būtību vai vispārējo struktūru.

6.3.4.   Secinājums par selektīvas priekšrocības esību

Secinājums par selektīvas priekšrocības esību

| (182) | Minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka attiecīgā shēma rada selektīvas priekšrocības struktūrām Beļģijā, kas pieder daudznacionālai grupai, piemērojot vienpusēju negatīvu korekciju to nodokļu bāzei, jo šī korekcija samazina nodokli, ar ko minētās struktūras apliek Beļģijā, salīdzinājumā ar nodokļiem, kas šiem uzņēmumiem būtu jāmaksā atbilstoši vispārējās tiesībās paredzētajai kārtībai, kā apliek ar nodokli uzņēmumu peļņu saskaņā ar uzņēmumu ienākuma nodokļa iekasēšanas kārtību Beļģijā. |
| --- | --- |

(182)

Minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka attiecīgā shēma rada selektīvas priekšrocības struktūrām Beļģijā, kas pieder daudznacionālai grupai, piemērojot vienpusēju negatīvu korekciju to nodokļu bāzei, jo šī korekcija samazina nodokli, ar ko minētās struktūras apliek Beļģijā, salīdzinājumā ar nodokļiem, kas šiem uzņēmumiem būtu jāmaksā atbilstoši vispārējās tiesībās paredzētajai kārtībai, kā apliek ar nodokli uzņēmumu peļņu saskaņā ar uzņēmumu ienākuma nodokļa iekasēšanas kārtību Beļģijā.

6.3.5.   Attiecīgās shēmas saņēmēji

Attiecīgās shēmas saņēmēji

| (183) | Attiecīgās shēmas saņēmēji r struktūras Beļģijā, kas pieder daudznacionālām grupām, kuras lūdz un saņem iepriekšēju nolēmumu, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu, un kuru grāmatvedības uzskaitē faktiski reģistrētajai peļņai tiek faktiski piemērota vienpusēja negatīvā korekcija, lai noteiktu apliekamo peļņu saskaņā ar vispārējo kārtību uzņēmumu nodokļa iekasēšanai Beļģijā. Komisija atzīmē, ka šīs struktūras pieder daudznacionālai grupai un atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu, kas piešķirts tādēļ, ka tās pieder daudznacionālai grupai, ir attiecīgās shēmas deklarētais mērķis. |
| --- | --- |

(183)

Attiecīgās shēmas saņēmēji r struktūras Beļģijā, kas pieder daudznacionālām grupām, kuras lūdz un saņem iepriekšēju nolēmumu, pamatojoties uz CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu, un kuru grāmatvedības uzskaitē faktiski reģistrētajai peļņai tiek faktiski piemērota vienpusēja negatīvā korekcija, lai noteiktu apliekamo peļņu saskaņā ar vispārējo kārtību uzņēmumu nodokļa iekasēšanai Beļģijā. Komisija atzīmē, ka šīs struktūras pieder daudznacionālai grupai un atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu, kas piešķirts tādēļ, ka tās pieder daudznacionālai grupai, ir attiecīgās shēmas deklarētais mērķis.

CIR 92

| (184) | Piemērojot noteikumus valsts atbalsta jomā, nodalītas juridiskas personas var atzīt par vienu vienotu saimniecisku vienību. Tādā gadījumā šī saimnieciskā vienība tiek uzskatīta par iesaistītu uzņēmumu, kas gūst labumu no atbalsta pasākuma. Kā iepriekš apstiprināja Tiesa, “[u]zņēmuma jēdziens konkurences tiesībās ir jāsaprot kā ekonomiskas [saimnieciskas] vienības apzīmējums (...), kaut arī juridiski šī ekonomiskā vienība sastāv no vairākām fiziskām vai juridiskām personām” (118). Lai noteiktu, vai vairāki subjekti veido saimniecisku vienību, Tiesa vērtē akciju kontrolpaketes vai funkcionālu, ekonomisku vai organizatorisku saikņu esību (119). Šajā gadījumā struktūras Beļģijā, kas gūst labumu no attiecīgās shēmas, ir uzskatāmas par galvenajiem uzņēmējiem, kuri pārvalda un kontrolē uzņēmumu grupu (vai atsevišķu uzņēmējdarbības pasākumu šīs uzņēmumu grupas ietvaros). Tādējādi bieži vien minētās struktūras kontrolē saistītās grupas struktūras, un tās pašas, savukārt, kontrolē struktūra, kas pārvalda visu minēto uzņēmumu grupu kopumā. Līdz ar to šī daudznacionālā grupa kopumā ir uzskatāma par uzņēmumu, kas gūst labumu no atbalsta pasākuma. |
| --- | --- |

(184)

Piemērojot noteikumus valsts atbalsta jomā, nodalītas juridiskas personas var atzīt par vienu vienotu saimniecisku vienību. Tādā gadījumā šī saimnieciskā vienība tiek uzskatīta par iesaistītu uzņēmumu, kas gūst labumu no atbalsta pasākuma. Kā iepriekš apstiprināja Tiesa, “[u]zņēmuma jēdziens konkurences tiesībās ir jāsaprot kā ekonomiskas [saimnieciskas] vienības apzīmējums (...), kaut arī juridiski šī ekonomiskā vienība sastāv no vairākām fiziskām vai juridiskām personām” (118). Lai noteiktu, vai vairāki subjekti veido saimniecisku vienību, Tiesa vērtē akciju kontrolpaketes vai funkcionālu, ekonomisku vai organizatorisku saikņu esību (119). Šajā gadījumā struktūras Beļģijā, kas gūst labumu no attiecīgās shēmas, ir uzskatāmas par galvenajiem uzņēmējiem, kuri pārvalda un kontrolē uzņēmumu grupu (vai atsevišķu uzņēmējdarbības pasākumu šīs uzņēmumu grupas ietvaros). Tādējādi bieži vien minētās struktūras kontrolē saistītās grupas struktūras, un tās pašas, savukārt, kontrolē struktūra, kas pārvalda visu minēto uzņēmumu grupu kopumā. Līdz ar to šī daudznacionālā grupa kopumā ir uzskatāma par uzņēmumu, kas gūst labumu no atbalsta pasākuma.

118

119

| (185) | Turklāt tieši daudznacionālā grupa kopumā pieņem lēmumu pārvietot daļu no savas darbības uz Beļģiju vai ieguldīt būtiskus ieguldījumus Beļģijā, lai izpildītu šo prasību attiecīgās shēmas izmantošanai. Citiem vārdiem, ja transfertcenas noteikšana ir nepieciešama, lai varētu noteikt preču un pakalpojumu cenas starp dažādām juridiskām personām, kas pieder vienai un tai pašai grupai, šī noteikšana, pēc sava rakstura, ietekmē vairāk nekā tikai vienu grupas uzņēmumu (cenas paaugstināšana vienā uzņēmumā ietekmē otra uzņēmuma peļņu). |
| --- | --- |

(185)

Turklāt tieši daudznacionālā grupa kopumā pieņem lēmumu pārvietot daļu no savas darbības uz Beļģiju vai ieguldīt būtiskus ieguldījumus Beļģijā, lai izpildītu šo prasību attiecīgās shēmas izmantošanai. Citiem vārdiem, ja transfertcenas noteikšana ir nepieciešama, lai varētu noteikt preču un pakalpojumu cenas starp dažādām juridiskām personām, kas pieder vienai un tai pašai grupai, šī noteikšana, pēc sava rakstura, ietekmē vairāk nekā tikai vienu grupas uzņēmumu (cenas paaugstināšana vienā uzņēmumā ietekmē otra uzņēmuma peļņu).

| (186) | Tādēļ, neatkarīgi no tā, vai uzņēmumu grupas ir vai nav organizētas kā dažādas juridiskās personas, tie uzņēmumi, kas pieder minētai grupai, jāuzskata par vienu vienotu grupu, kas gūst labumu no attiecīgās atbalsta shēmas (120). Tādējādi, Komisija uzskata, ka, papildus struktūrām Beļģijā, kas iekļautas attiecīgajā shēmā, arī daudznacionālās grupas, pie kurām pieder šīs struktūras, saņem valsts atbalstu no attiecīgās shēmas LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(186)

Tādēļ, neatkarīgi no tā, vai uzņēmumu grupas ir vai nav organizētas kā dažādas juridiskās personas, tie uzņēmumi, kas pieder minētai grupai, jāuzskata par vienu vienotu grupu, kas gūst labumu no attiecīgās atbalsta shēmas (120). Tādējādi, Komisija uzskata, ka, papildus struktūrām Beļģijā, kas iekļautas attiecīgajā shēmā, arī daudznacionālās grupas, pie kurām pieder šīs struktūras, saņem valsts atbalstu no attiecīgās shēmas LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

120

6.4.   Secinājums par atbalsta esību

Secinājums par atbalsta esību

| (187) | Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija secina, ka atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu, kuras pamatā ir CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkts un kura ieviesta ar 2004. gada 21. jūnija likumu, radot selektīvas priekšrocības saņēmējiem, kā arī daudznacionālajām grupām, kurām tie pieder, ir attiecināma uz Beļģijas valsti un tiek finansēta no valsts līdzekļiem, kropļojot konkurenci vai radot šādu kropļojumu risku, un tā var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi attiecīgā shēma ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(187)

Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija secina, ka atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu, kuras pamatā ir CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkts un kura ieviesta ar 2004. gada 21. jūnija likumu, radot selektīvas priekšrocības saņēmējiem, kā arī daudznacionālajām grupām, kurām tie pieder, ir attiecināma uz Beļģijas valsti un tiek finansēta no valsts līdzekļiem, kropļojot konkurenci vai radot šādu kropļojumu risku, un tā var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi attiecīgā shēma ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

CIR 92

| (188) | Ņemot vērā to, ka attiecīgā shēma samazina maksājumus, kas parasti būtu jāsedz saņēmējiem, kad tie veic ikgadējās darbības, šī shēma ir uzskatāma par tādu, kas piešķir darbības atbalstu saņēmējiem un daudznacionālajām grupām, kurām tie pieder. |
| --- | --- |

(188)

Ņemot vērā to, ka attiecīgā shēma samazina maksājumus, kas parasti būtu jāsedz saņēmējiem, kad tie veic ikgadējās darbības, šī shēma ir uzskatāma par tādu, kas piešķir darbības atbalstu saņēmējiem un daudznacionālajām grupām, kurām tie pieder.

6.5.   Atbalsta saderība

Atbalsta saderība

| (189) | Valsts atbalsts ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas iekļaujas kādā no kategorijām, kas minētas LESD 107. panta 2. punktā (121). To var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja Komisija konstatē, ka tas pieder kādai no kategorijām, kas minētas LESD 107. panta 3. punktā. Tomēr dalībvalstij, kas piešķīrusi atbalstu, jāpierāda, ka tas ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 2. vai 3. punktu. |
| --- | --- |

(189)

Valsts atbalsts ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas iekļaujas kādā no kategorijām, kas minētas LESD 107. panta 2. punktā (121). To var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja Komisija konstatē, ka tas pieder kādai no kategorijām, kas minētas LESD 107. panta 3. punktā. Tomēr dalībvalstij, kas piešķīrusi atbalstu, jāpierāda, ka tas ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 2. vai 3. punktu.

121

| (190) | Beļģijas iestādes neapgalvo, ka ir izpildīts kāds no nosacījumiem, kas ļautu konstatēt šīs atbalsta shēmas saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(190)

Beļģijas iestādes neapgalvo, ka ir izpildīts kāds no nosacījumiem, kas ļautu konstatēt šīs atbalsta shēmas saderību ar iekšējo tirgu.

| (191) | Turklāt, kā izskaidrots 188. apsvērumā, attiecīgā shēma ir uzskatāma par tādu, kas piešķir darbības atbalstu. Parasti šāda veida atbalsta pasākumi principā nav uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu, jo tie nesekmē noteiktu darbību vai noteiktu saimniecisko reģionu attīstību un attiecīgie nodokļu stimuli nav ierobežoti laikā, tie pakāpeniski nesamazinās un nav samērīgi ar to, kas nepieciešams, lai novērstu konkrētus ekonomiskus trūkumus attiecīgajos reģionos. |
| --- | --- |

(191)

Turklāt, kā izskaidrots 188. apsvērumā, attiecīgā shēma ir uzskatāma par tādu, kas piešķir darbības atbalstu. Parasti šāda veida atbalsta pasākumi principā nav uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu, jo tie nesekmē noteiktu darbību vai noteiktu saimniecisko reģionu attīstību un attiecīgie nodokļu stimuli nav ierobežoti laikā, tie pakāpeniski nesamazinās un nav samērīgi ar to, kas nepieciešams, lai novērstu konkrētus ekonomiskus trūkumus attiecīgajos reģionos.

| (192) | Līdz ar to atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu nav saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(192)

Līdz ar to atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu nav saderīga ar iekšējo tirgu.

6.6.   Atbalsta nelikumība

Atbalsta nelikumība

| (193) | Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu dalībvalstīm jāinformē Komisija par jebkuriem atbalsta piešķiršanas plāniem (paziņošanas pienākums) un tās nevar īstenot plānotos atbalsta pasākumus, kamēr Komisija nav pieņēmusi galīgo lēmumu (apturēšanas pienākums). |
| --- | --- |

(193)

Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu dalībvalstīm jāinformē Komisija par jebkuriem atbalsta piešķiršanas plāniem (paziņošanas pienākums) un tās nevar īstenot plānotos atbalsta pasākumus, kamēr Komisija nav pieņēmusi galīgo lēmumu (apturēšanas pienākums).

| (194) | Komisija konstatē, ka Beļģija nav tai paziņojusi par nodomu piešķirt atbalstu attiecīgās shēmas ietvaros un nav arī izpildījusi apturēšanas pienākumu, kas tai jāpilda saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu. Līdz ar to saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 1. panta f) punktu atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu ir nelikumīga atbalsta shēma, kas īstenota, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(194)

Komisija konstatē, ka Beļģija nav tai paziņojusi par nodomu piešķirt atbalstu attiecīgās shēmas ietvaros un nav arī izpildījusi apturēšanas pienākumu, kas tai jāpilda saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu. Līdz ar to saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 1. panta f) punktu atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu ir nelikumīga atbalsta shēma, kas īstenota, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu.

7.   ATGŪŠANA

ATGŪŠANA

| (195) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 1. punktu Komisijai jāpieprasa nelikumīga un nesaderīga atbalsta atgūšana un attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu nelikumīgo atbalstu, kas atzīts par nesaderīgu ar iekšējo tirgu. Tās pašas regulas 16. panta 2. punkts nosaka, ka atbalsts ir jāatgūst, ieskaitot procentus, kas maksājami no dienas, kad nelikumīgais atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā atgūšanas dienai. Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2004 (122) detalizēti izklāsta atgūšanai piemērojamo procentu aprēķināšanas metodiku. Visbeidzot, Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 3. punktā paredzēts, ka “atgūšanu īsteno tūlīt un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts likumos paredzētajām procedūrām, ja vien tās nodrošina tūlītēju un efektīvu Komisijas lēmuma izpildi”. |
| --- | --- |

(195)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 1. punktu Komisijai jāpieprasa nelikumīga un nesaderīga atbalsta atgūšana un attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu nelikumīgo atbalstu, kas atzīts par nesaderīgu ar iekšējo tirgu. Tās pašas regulas 16. panta 2. punkts nosaka, ka atbalsts ir jāatgūst, ieskaitot procentus, kas maksājami no dienas, kad nelikumīgais atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā atgūšanas dienai. Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2004 (122) detalizēti izklāsta atgūšanai piemērojamo procentu aprēķināšanas metodiku. Visbeidzot, Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 3. punktā paredzēts, ka “atgūšanu īsteno tūlīt un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts likumos paredzētajām procedūrām, ja vien tās nodrošina tūlītēju un efektīvu Komisijas lēmuma izpildi”.

122

7.1.   Tiesiskā paļāvība un juridiskā noteiktība

Tiesiskā paļāvība un juridiskā noteiktība

| (196) | Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 1. punkts nosaka arī to, ka Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā ar kādu Savienības tiesību vispārēju principu. |
| --- | --- |

(196)

Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 1. punkts nosaka arī to, ka Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā ar kādu Savienības tiesību vispārēju principu.

| (197) | Pirmkārt, Beļģija apgalvo, ka šā atbalsta atgūšanu apgrūtina tiesiskās paļāvības un juridiskās noteiktības principi. Komisijas iepriekšējie lēmumi transfertcenas un valsts atbalsta jomā būtībā lika uzskatīt, ka konkrēti nodokļu pasākumi nevar būt valsts atbalsts, ja dalībvalsts ievēro nesaistītu pušu darījuma principu. Turklāt Beļģija apgalvo, ka minēto atgūšanu apgrūtinās apstāklis, ka atbalsta summu ir grūti izteikt skaitliski, bet atgūšana var izraisīt nodokļu dubulto uzlikšanu. |
| --- | --- |

(197)

Pirmkārt, Beļģija apgalvo, ka šā atbalsta atgūšanu apgrūtina tiesiskās paļāvības un juridiskās noteiktības principi. Komisijas iepriekšējie lēmumi transfertcenas un valsts atbalsta jomā būtībā lika uzskatīt, ka konkrēti nodokļu pasākumi nevar būt valsts atbalsts, ja dalībvalsts ievēro nesaistītu pušu darījuma principu. Turklāt Beļģija apgalvo, ka minēto atgūšanu apgrūtinās apstāklis, ka atbalsta summu ir grūti izteikt skaitliski, bet atgūšana var izraisīt nodokļu dubulto uzlikšanu.

| (198) | Attiecībā uz Beļģijas iestāžu pieminēto tiesiskās paļāvības aizsardzības principu Komisija atgādina, ka saskaņā ar Savienības judikatūru (123) dalībvalsts, kuras iestādes piešķīrušas atbalstu, pārkāpjot procedūras noteikumus, kas paredzēti LESD 108. panta 3. punktā, nevar atsaukties uz saņēmēju tiesisko paļāvību, lai izvairītos no pienākuma veikt nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu Komisijas lēmumu, ar ko tai uzdots atgūt atbalstu. Ja tādu iespēju pieļautu, būtībā LESD 107. un 108. panta noteikumi zaudētu savu lietderīgo iedarbību, jo valsts iestādes varētu pamatoties uz savu pretlikumīgo darbību, lai mazinātu iedarbīgumu Komisijas lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šiem LESD noteikumiem. Tāpat, nevis attiecīgajai dalībvalstij, bet gan uzņēmumam, kurš guvis atbalstu, jāapliecina ārkārtas apstākļu esība, kas pamato tiesisko paļāvību, lai varētu iebilst pret nelikumīgā atbalsta atgūšanu (124). Tā ka neviens attiecīgās shēmas saņēmējs nav norādījis uz tiesisko paļāvību attiecībā uz šīs shēmas likumību, Komisija atzīst Beļģijas atsauci uz minēto principu par nederīgu atgūšanas nolūkiem, piemērojot šo lēmumu. |
| --- | --- |

(198)

Attiecībā uz Beļģijas iestāžu pieminēto tiesiskās paļāvības aizsardzības principu Komisija atgādina, ka saskaņā ar Savienības judikatūru (123) dalībvalsts, kuras iestādes piešķīrušas atbalstu, pārkāpjot procedūras noteikumus, kas paredzēti LESD 108. panta 3. punktā, nevar atsaukties uz saņēmēju tiesisko paļāvību, lai izvairītos no pienākuma veikt nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu Komisijas lēmumu, ar ko tai uzdots atgūt atbalstu. Ja tādu iespēju pieļautu, būtībā LESD 107. un 108. panta noteikumi zaudētu savu lietderīgo iedarbību, jo valsts iestādes varētu pamatoties uz savu pretlikumīgo darbību, lai mazinātu iedarbīgumu Komisijas lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šiem LESD noteikumiem. Tāpat, nevis attiecīgajai dalībvalstij, bet gan uzņēmumam, kurš guvis atbalstu, jāapliecina ārkārtas apstākļu esība, kas pamato tiesisko paļāvību, lai varētu iebilst pret nelikumīgā atbalsta atgūšanu (124). Tā ka neviens attiecīgās shēmas saņēmējs nav norādījis uz tiesisko paļāvību attiecībā uz šīs shēmas likumību, Komisija atzīst Beļģijas atsauci uz minēto principu par nederīgu atgūšanas nolūkiem, piemērojot šo lēmumu.

123

124

| (199) | Jebkurā gadījumā, lai varētu izmantot tiesiskās paļāvības aizsardzības principu, būtu jāatsaucas uz Komisijas rīcību, kas izraisījusi pamatotas gaidas (125). Beļģijas iestādes nevar atsaukties ne uz kādām konkrētām gaidām attiecībā uz atvieglojumu shēmu ieņēmumu pārpalikumam. Jo īpaši, papildus tam, ka “uzvedības kodeksa” grupas ziņojums, ar kuru prezidentūra pamatoja 2003. gada 19. marta secinājumus, nav publicēts, arī Tiesa piekrita, ka Eiropas Savienības Padomes secinājumi, ar ko apstiprina dalībvalstu noslēgto vienošanos attiecībā uz “uzvedības kodeksa” grupas izvērtētajiem valstu nodokļu pasākumiem, nav pilnīgi pārliecinoši (126). Tiesa jo īpaši apstiprināja, ka “šie Padomes secinājumi apliecina politisku gribu, bet saturiskā aspektā nevar radīt tiesiskas sekas, uz kurām lietas dalībnieki varētu atsaukties Tiesā. Turklāt šie secinājumi nekādi nevar būt saistoši Komisijai, kad tā pilda savus pienākumus, ko Līgums tai uzdevis valsts atbalsta jomā.” |
| --- | --- |

(199)

Jebkurā gadījumā, lai varētu izmantot tiesiskās paļāvības aizsardzības principu, būtu jāatsaucas uz Komisijas rīcību, kas izraisījusi pamatotas gaidas (125). Beļģijas iestādes nevar atsaukties ne uz kādām konkrētām gaidām attiecībā uz atvieglojumu shēmu ieņēmumu pārpalikumam. Jo īpaši, papildus tam, ka “uzvedības kodeksa” grupas ziņojums, ar kuru prezidentūra pamatoja 2003. gada 19. marta secinājumus, nav publicēts, arī Tiesa piekrita, ka Eiropas Savienības Padomes secinājumi, ar ko apstiprina dalībvalstu noslēgto vienošanos attiecībā uz “uzvedības kodeksa” grupas izvērtētajiem valstu nodokļu pasākumiem, nav pilnīgi pārliecinoši (126). Tiesa jo īpaši apstiprināja, ka “šie Padomes secinājumi apliecina politisku gribu, bet saturiskā aspektā nevar radīt tiesiskas sekas, uz kurām lietas dalībnieki varētu atsaukties Tiesā. Turklāt šie secinājumi nekādi nevar būt saistoši Komisijai, kad tā pilda savus pienākumus, ko Līgums tai uzdevis valsts atbalsta jomā.”

125

126

| (200) | Attiecībā uz Beļģijas minēto juridiskās noteiktības principu un jo īpaši Komisijas agrāko praksi lēmumu pieņemšanā, kas apstiprina nesaistītu pušu darījuma principu, Komisija jau no paša sākuma atgādina, ka šī lēmumu pieņemšanas prakse tai nav saistoša. Jebkurš iespējams atbalsta pasākums jāizvērtē, pamatojoties uz tā īpašībām un salīdzinot ar objektīviem kritērijiem, kas minēti LESD 107. panta 1. punktā, lai gadījumā, ja kāda pretēja lēmumu pieņemšanas prakse tiek atzīta par nepareizu, tā nevarētu ietekmēt šajā lēmumā minēto konstatējumu derīgumu (127). |
| --- | --- |

(200)

Attiecībā uz Beļģijas minēto juridiskās noteiktības principu un jo īpaši Komisijas agrāko praksi lēmumu pieņemšanā, kas apstiprina nesaistītu pušu darījuma principu, Komisija jau no paša sākuma atgādina, ka šī lēmumu pieņemšanas prakse tai nav saistoša. Jebkurš iespējams atbalsta pasākums jāizvērtē, pamatojoties uz tā īpašībām un salīdzinot ar objektīviem kritērijiem, kas minēti LESD 107. panta 1. punktā, lai gadījumā, ja kāda pretēja lēmumu pieņemšanas prakse tiek atzīta par nepareizu, tā nevarētu ietekmēt šajā lēmumā minēto konstatējumu derīgumu (127).

127

| (201) | Komisija arī konstatē, ka saskaņā ar Beļģijas iestāžu citētajiem lēmumiem Komisija iepriekš ir secinājusi, ka atkāpe no nesaistītu pušu darījuma principa, nosakot grupas apliekamos ieņēmumus, ir valsts atbalsts, ja tā samazina nodokli, kas iekasējums no kādas struktūras saskaņā ar vispārējo kārtību, kādā apliek ar nodokli uzņēmumu peļņu (128). Komisija arī atgādina, ka ir nepārprotami secinājusi, izvērtējot shēmu, kas atbalsta Beļģijas piedāvātos jaunos koordinācijas centrus, ka struktūras Beļģijā peļņa, kas pārsniedz peļņu, kura noteikta, izmantojot metodi, ko sauc par izmaksu pieskaitīšanas metodi (metode cost plus), jāapliek ar nodokli Beļģijā, pat ja šīs metode uzrāda peļņu, kas uzskatāma par atbilstošu nesaistītu pušu darījuma principam (129). Minēto secinājumu ir apstiprinājusi Tiesa (130). Ņemot vērā to, ka atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu ir atkāpe no nesaistītu pušu darījuma principa, kā tas ir pierādīts arī 6.3.2.2. punktā, Beļģija nevar atsaukties uz šiem lēmumiem, apgalvojot, ka atgūšana būtu pretrunā ar vispārīgo juridiskās noteiktības principu. Gluži otrādi, Beļģijai būtu jāapzinās, ka nodokļu shēma, kas rada labvēlīgu attieksmi pret saņēmējiem, mākslīgi samazinot nodokļu bāzi, var izraisīt noteikumu par valsts atbalstu pārkāpumu. Tādēļ šaubu gadījumā tai bija jāpaziņo Komisijai attiecīgā shēma vēl pirms tās īstenošanas. |
| --- | --- |

(201)

Komisija arī konstatē, ka saskaņā ar Beļģijas iestāžu citētajiem lēmumiem Komisija iepriekš ir secinājusi, ka atkāpe no nesaistītu pušu darījuma principa, nosakot grupas apliekamos ieņēmumus, ir valsts atbalsts, ja tā samazina nodokli, kas iekasējums no kādas struktūras saskaņā ar vispārējo kārtību, kādā apliek ar nodokli uzņēmumu peļņu (128). Komisija arī atgādina, ka ir nepārprotami secinājusi, izvērtējot shēmu, kas atbalsta Beļģijas piedāvātos jaunos koordinācijas centrus, ka struktūras Beļģijā peļņa, kas pārsniedz peļņu, kura noteikta, izmantojot metodi, ko sauc par izmaksu pieskaitīšanas metodi (metode cost plus), jāapliek ar nodokli Beļģijā, pat ja šīs metode uzrāda peļņu, kas uzskatāma par atbilstošu nesaistītu pušu darījuma principam (129). Minēto secinājumu ir apstiprinājusi Tiesa (130). Ņemot vērā to, ka atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu ir atkāpe no nesaistītu pušu darījuma principa, kā tas ir pierādīts arī 6.3.2.2. punktā, Beļģija nevar atsaukties uz šiem lēmumiem, apgalvojot, ka atgūšana būtu pretrunā ar vispārīgo juridiskās noteiktības principu. Gluži otrādi, Beļģijai būtu jāapzinās, ka nodokļu shēma, kas rada labvēlīgu attieksmi pret saņēmējiem, mākslīgi samazinot nodokļu bāzi, var izraisīt noteikumu par valsts atbalstu pārkāpumu. Tādēļ šaubu gadījumā tai bija jāpaziņo Komisijai attiecīgā shēma vēl pirms tās īstenošanas.

128

cost plus

129

130

| (202) | Attiecībā uz iespējamām grūtībām izteikt skaitliski šīs shēmas atbalsta summu Komisija neredz iemeslu, kādēļ šādu skaitlisku apkopošanu būtu grūti īstenot. Tā kā atbrīvojumi no nodokļa par virspeļņu atbilst procentuālai daļai no peļņas pirms nodokļiem, ko piemēro grupas struktūras Beļģijā faktiski reģistrētajai peļņai, lai likvidētu selektīvās priekšrocības, ko radījis šis pasākums, pietiek kompensēt starpību starp nodokli, kas jāmaksā, pamatojoties uz faktiski reģistrēto peļņu, un nodokli, kas faktiski nomaksāts attiecīgās shēmas iespaidā, pieskaitot klāt procentus, kuri uzkrāti par šo summu, sākot no atbalsta piešķiršanas dienas. |
| --- | --- |

(202)

Attiecībā uz iespējamām grūtībām izteikt skaitliski šīs shēmas atbalsta summu Komisija neredz iemeslu, kādēļ šādu skaitlisku apkopošanu būtu grūti īstenot. Tā kā atbrīvojumi no nodokļa par virspeļņu atbilst procentuālai daļai no peļņas pirms nodokļiem, ko piemēro grupas struktūras Beļģijā faktiski reģistrētajai peļņai, lai likvidētu selektīvās priekšrocības, ko radījis šis pasākums, pietiek kompensēt starpību starp nodokli, kas jāmaksā, pamatojoties uz faktiski reģistrēto peļņu, un nodokli, kas faktiski nomaksāts attiecīgās shēmas iespaidā, pieskaitot klāt procentus, kuri uzkrāti par šo summu, sākot no atbalsta piešķiršanas dienas.

| (203) | Visbeidzot, attiecībā uz Beļģijas apgalvojumu, ka atgūšana var izraisīt nodokļu dubulto uzlikšanu, Komisija atsaucas uz 6.3.3. punktu un atgādina, ka dubultā uzlikšana var notikt tikai gadījumā, ja viena un tā pati peļņa tiek iekļauta grupas struktūras Beļģijā nodokļu bāzē un saistītas ārzemju struktūras nodokļu bāzē. Taču atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu attiecas uz vienpusēju korekciju, kas nav veikta tādēļ, ka to pašu peļņu pēc tam būtu aplikusi ar nodokli kāda cita nodokļu teritorija. Jebkurā gadījumā, pat ja pamatotas bažas raisa dubultās uzlikšanas risks, to var novērst, izmantojot parastos norēķinu mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar divpusējām dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijām, izmantojot ES Konvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu sakarā ar asociēto uzņēmumu peļņas korekciju vai pareizi piemērojot CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Būtībā, kā izskaidrots 173. apsvērumā, negatīvās korekcijas, ko Beļģijas nodokļu iestāde izmantoja saistībā ar nodokļa uzlikšanu tai pašai peļņai citā nodokļu jurisdikcijā (saņemot nodokļu maksātāja deklarāciju vai pēc sākotnējās pozitīvās korekcijas, ko piemērojusi ārzemju nodokļu jurisdikcija), varētu pamatot ar nodokļu sistēmas būtību un vispārējo struktūru, un tad šīs korekcijas nebūtu valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(203)

Visbeidzot, attiecībā uz Beļģijas apgalvojumu, ka atgūšana var izraisīt nodokļu dubulto uzlikšanu, Komisija atsaucas uz 6.3.3. punktu un atgādina, ka dubultā uzlikšana var notikt tikai gadījumā, ja viena un tā pati peļņa tiek iekļauta grupas struktūras Beļģijā nodokļu bāzē un saistītas ārzemju struktūras nodokļu bāzē. Taču atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu attiecas uz vienpusēju korekciju, kas nav veikta tādēļ, ka to pašu peļņu pēc tam būtu aplikusi ar nodokli kāda cita nodokļu teritorija. Jebkurā gadījumā, pat ja pamatotas bažas raisa dubultās uzlikšanas risks, to var novērst, izmantojot parastos norēķinu mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar divpusējām dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijām, izmantojot ES Konvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu sakarā ar asociēto uzņēmumu peļņas korekciju vai pareizi piemērojot CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Būtībā, kā izskaidrots 173. apsvērumā, negatīvās korekcijas, ko Beļģijas nodokļu iestāde izmantoja saistībā ar nodokļa uzlikšanu tai pašai peļņai citā nodokļu jurisdikcijā (saņemot nodokļu maksātāja deklarāciju vai pēc sākotnējās pozitīvās korekcijas, ko piemērojusi ārzemju nodokļu jurisdikcija), varētu pamatot ar nodokļu sistēmas būtību un vispārējo struktūru, un tad šīs korekcijas nebūtu valsts atbalsts.

CIR 92

| (204) | Noslēgumā jāsecina, ka nav pamatots neviens Beļģijas arguments par to, ka, piemērojot attiecīgo shēmu piešķirtā atbalsta atgūšana būtu neiespējama vai ierobežota. |
| --- | --- |

(204)

Noslēgumā jāsecina, ka nav pamatots neviens Beļģijas arguments par to, ka, piemērojot attiecīgo shēmu piešķirtā atbalsta atgūšana būtu neiespējama vai ierobežota.

7.2.   Atgūšanas metode

Atgūšanas metode

| (205) | Saskaņā ar LESD un Tiesas pastāvīgo judikatūru, ja Komisija konstatējusi atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības lemt, vai attiecīgai dalībvalstij šis atbalsts jāatceļ vai jāpārveido. Turklāt Tiesa vienmēr ir apgalvojusi, ka valsts pienākums izbeigt atbalstu, ko Komisija atzinusi par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir paredzēts iepriekšējā stāvokļa atjaunošanai. No Tiesas apsvērumiem izriet, ka šis mērķis ir sasniegts, kad saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi zaudējis priekšrocības, kas tam bija tirgū attiecībā pret citiem konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta izmaksas. |
| --- | --- |

(205)

Saskaņā ar LESD un Tiesas pastāvīgo judikatūru, ja Komisija konstatējusi atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības lemt, vai attiecīgai dalībvalstij šis atbalsts jāatceļ vai jāpārveido. Turklāt Tiesa vienmēr ir apgalvojusi, ka valsts pienākums izbeigt atbalstu, ko Komisija atzinusi par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir paredzēts iepriekšējā stāvokļa atjaunošanai. No Tiesas apsvērumiem izriet, ka šis mērķis ir sasniegts, kad saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi zaudējis priekšrocības, kas tam bija tirgū attiecībā pret citiem konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta izmaksas.

| (206) | Neviena Savienības tiesību norma neprasa, lai Komisija aprēķina precīzu atgūstamā atbalsta summu, kad tā uzdod atgūt atbalstu, kas atzīts par nesaderīgu ar iekšējo tirgu. Gluži otrādi, pietiek ar to, ka Komisijas lēmums ietver norādes, kas ļauj tā adresātam pašam bez lielām grūtībām noteikt šo summu (131). |
| --- | --- |

(206)

Neviena Savienības tiesību norma neprasa, lai Komisija aprēķina precīzu atgūstamā atbalsta summu, kad tā uzdod atgūt atbalstu, kas atzīts par nesaderīgu ar iekšējo tirgu. Gluži otrādi, pietiek ar to, ka Komisijas lēmums ietver norādes, kas ļauj tā adresātam pašam bez lielām grūtībām noteikt šo summu (131).

131

| (207) | Attiecībā uz nelikumīgo valsts atbalstu, ko sniedz nodokļu pasākumi, paziņojums par uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem 35. punktā norāda, ka atgūstamā summa tiek aprēķināta, pamatojoties uz salīdzinājumu starp faktiski nomaksātajiem nodokļiem un tiem, kas būtu jāmaksā, ievērojot parastos noteikumus. Lai aprēķinātu nodokļa summu, kas būtu jāmaksā, ievērojot parastos noteikumus, proti, ja atvieglojumi ieņēmumu pārpalikumam nebūtu piešķirti, Beļģijas nodokļu pārvaldei jāpārskata nodokļi, kas bija jāmaksā struktūrām, kuras izmantoja attiecīgo shēmu, par visiem tiem finanšu gadiem, kuru laikā minētās struktūras guvušas labumu no šīs shēmas. Atbalsta summās, kas atgūstamas no katra saņēmēja (132), jāiekļauj:






  — | nodokļa summa, kas nav nomaksāta visu saņēmējam par labu pieņemto iepriekšējo nolēmumu iespaidā, un |
| --- | --- | --- |

(207)

Attiecībā uz nelikumīgo valsts atbalstu, ko sniedz nodokļu pasākumi, paziņojums par uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem 35. punktā norāda, ka atgūstamā summa tiek aprēķināta, pamatojoties uz salīdzinājumu starp faktiski nomaksātajiem nodokļiem un tiem, kas būtu jāmaksā, ievērojot parastos noteikumus. Lai aprēķinātu nodokļa summu, kas būtu jāmaksā, ievērojot parastos noteikumus, proti, ja atvieglojumi ieņēmumu pārpalikumam nebūtu piešķirti, Beļģijas nodokļu pārvaldei jāpārskata nodokļi, kas bija jāmaksā struktūrām, kuras izmantoja attiecīgo shēmu, par visiem tiem finanšu gadiem, kuru laikā minētās struktūras guvušas labumu no šīs shēmas. Atbalsta summās, kas atgūstamas no katra saņēmēja (132), jāiekļauj:

132

—

nodokļa summa, kas nav nomaksāta visu saņēmējam par labu pieņemto iepriekšējo nolēmumu iespaidā, un

| — | procenti, kas uzkrāti par šo summu, sākot no atbalsta piešķiršanas dienas. |
| --- | --- |

—

procenti, kas uzkrāti par šo summu, sākot no atbalsta piešķiršanas dienas.

Atbalsts uzskatāms par piešķirtu dienā, kad nesamaksātā summa būtu jānomaksā, par katru finanšu gadu, ja nav iepriekšēja nolēmuma.

| (208) | Konkrētā finanšu gadā nesamaksātā nodokļa summa, kas nav nomaksāta konkrēta iepriekšējā nolēmuma rezultātā, ir:






  — | peļņa, kas faktiski atskaitīta no pozitīvas nodokļu bāzes, |
| --- | --- | --- |

(208)

Konkrētā finanšu gadā nesamaksātā nodokļa summa, kas nav nomaksāta konkrēta iepriekšējā nolēmuma rezultātā, ir:

—

peļņa, kas faktiski atskaitīta no pozitīvas nodokļu bāzes,

| — | reizināta ar uzņēmumu nodokļa likmi attiecīgajā nodokļu gadā. |
| --- | --- |

—

reizināta ar uzņēmumu nodokļa likmi attiecīgajā nodokļu gadā.

| (209) | Principā, lai aprēķinātu nesamaksāto nodokļa summu, jāņem vērā virspeļņas atskaitījums, ko nodokļu maksātājs norādījis ikgadējā nodokļu deklarācijā – iespējams, ka pēc Beļģijas nodokļu iestādes korekcijas nodokļu kontroles ietvaros. |
| --- | --- |

(209)

Principā, lai aprēķinātu nesamaksāto nodokļa summu, jāņem vērā virspeļņas atskaitījums, ko nodokļu maksātājs norādījis ikgadējā nodokļu deklarācijā – iespējams, ka pēc Beļģijas nodokļu iestādes korekcijas nodokļu kontroles ietvaros.

| (210) | Ja atskaitījumu, uz kuru saņēmējam bijušas tiesības konkrētā finanšu gadā, nevar (pilnībā) izmantot attiecīgajā finanšu gadā, jo pozitīvā nodokļu bāze nav pietiekama, un ja faktiski neatskaitītā summa tiek atlikta uz nākamo nodokļu gadu, atbalsts ir uzskatāms par piešķirtu šajā nākamajā finanšu gadā vai gados, kad virspeļņas summas varēja faktiski atskaitīt no pozitīvās nodokļu bāzes. |
| --- | --- |

(210)

Ja atskaitījumu, uz kuru saņēmējam bijušas tiesības konkrētā finanšu gadā, nevar (pilnībā) izmantot attiecīgajā finanšu gadā, jo pozitīvā nodokļu bāze nav pietiekama, un ja faktiski neatskaitītā summa tiek atlikta uz nākamo nodokļu gadu, atbalsts ir uzskatāms par piešķirtu šajā nākamajā finanšu gadā vai gados, kad virspeļņas summas varēja faktiski atskaitīt no pozitīvās nodokļu bāzes.

| (211) | Tā kā atgūšanai jānodrošina, lai nodoklis, kas galīgi jāsamaksā shēmas saņēmējam, būtu nodoklis, kas viņam būtu jāmaksā, ja nebūtu atbrīvojuma shēmas no nodokļa par virspeļņu, 207.–210. apsvērumā izklāstīto metodi vēl iespējams precizēt sadarbībā ar Beļģijas iestādēm atgūšanas procesa gaitā, lai noteiktu nodokļu priekšrocības faktisko summu, kas piešķirta saņēmējiem atkarībā no viņu individuālās situācijas. Nodoklis, kas būtu jānomaksā, ja nebūtu atbrīvojuma shēmas no nodokļa par virspeļņu, jāaprēķina, par pamatu ņemot vispārējo kārtību, kādu Beļģija piemēroja atbalsta piešķiršanas brīdī, un ņemot vērā saņēmēja reālo faktisko un juridisko situāciju, nevis citas hipotētiskas situācijas, kuru pamatā ir dažādi ar darbību saistīti vai juridiski apstākļi un kuras saņēmējs varētu izvēlēties, ja nebūtu minētās atbrīvojuma shēmas. |
| --- | --- |

(211)

Tā kā atgūšanai jānodrošina, lai nodoklis, kas galīgi jāsamaksā shēmas saņēmējam, būtu nodoklis, kas viņam būtu jāmaksā, ja nebūtu atbrīvojuma shēmas no nodokļa par virspeļņu, 207.–210. apsvērumā izklāstīto metodi vēl iespējams precizēt sadarbībā ar Beļģijas iestādēm atgūšanas procesa gaitā, lai noteiktu nodokļu priekšrocības faktisko summu, kas piešķirta saņēmējiem atkarībā no viņu individuālās situācijas. Nodoklis, kas būtu jānomaksā, ja nebūtu atbrīvojuma shēmas no nodokļa par virspeļņu, jāaprēķina, par pamatu ņemot vispārējo kārtību, kādu Beļģija piemēroja atbalsta piešķiršanas brīdī, un ņemot vērā saņēmēja reālo faktisko un juridisko situāciju, nevis citas hipotētiskas situācijas, kuru pamatā ir dažādi ar darbību saistīti vai juridiski apstākļi un kuras saņēmējs varētu izvēlēties, ja nebūtu minētās atbrīvojuma shēmas.

8.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (212) | Noslēgumā, Komisija atzīst, ka Beļģija ir nelikumīgi īstenojusi atbrīvojuma shēmu no nodokļa par virspeļņu, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 16. pantu Beļģijai ir pienākums atgūt visu atbalstu, kas piešķirts minētās shēmas saņēmējiem, |
| --- | --- |

(212)

Noslēgumā, Komisija atzīst, ka Beļģija ir nelikumīgi īstenojusi atbrīvojuma shēmu no nodokļa par virspeļņu, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 16. pantu Beļģijai ir pienākums atgūt visu atbalstu, kas piešķirts minētās shēmas saņēmējiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atbrīvojuma shēma no nodokļa par virspeļņu, kuras pamatā ir 1992. gada Ienākuma nodokļa kodeksa 185. panta 2. punkta b) apakšpunkts un saskaņā ar kuru Beļģija ir izdevusi iepriekšējus nolēmumus par labu daudznacionālu uzņēmumu grupu struktūrām Beļģijā, tādējādi piešķirot minētajām struktūrām labumu uzņēmumu nodokļa atvieglojumu veidā attiecībā uz daļu no to gūtās peļņas, ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu un ko Beļģija ir nelikumīgi īstenojusi, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu.

2. pants

1.   Beļģijai ir pienākums atgūt 1. pantā minēto nesaderīgo un nelikumīgo atbalstu no tā saņēmējiem.

2.   Visas summas, kas pēc 1. punktā minētās atgūšanas vēl nav atgūtas no saņēmējiem, atgūst no uzņēmumu grupas, kurai saņēmējs pieder.

3.   Atgūstamajām summām pieskaita procentus par laikposmu no dienas, kad atbalsts nodots saņēmējiem, līdz tā faktiskās atgūšanas dienai.

4.   Procentus par atgūstamajām summām aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu.

5.   Beļģija izbeidz 1. pantā minēto atbalstu un anulē visus maksājumus, kas vēl nav veikti minētā atbalsta ietvaros, sākot no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

6.   \Beļģija noraida visus lūgumus sniegt iepriekšējus nolēmumus, kas iesniegti Iepriekšējo nolēmumu dienestam attiecībā uz 1. pantā minēto atbalstu vai vēl nav izskatīti šā lēmuma pieņemšanas dienā.

3. pants

1.   Šā lēmuma 1. pantā minētā piešķirtā atbalsta atgūšana ir tūlītēja un efektīva.

2.   Beļģija nodrošina šā lēmuma pilnīgu īstenošanu četru mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas Beļģija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | 1. pantā minētā atbalsta saņēmēju saraksts un kopējā summa, ko katrs no viņiem saistībā ar to saņēmis; |
| --- | --- |

a)

1. pantā minētā atbalsta saņēmēju saraksts un kopējā summa, ko katrs no viņiem saistībā ar to saņēmis;

| b) | kopējā no katra atbalsta saņēmēja atgūstamā summa (pamatsumma ar procentiem); |
| --- | --- |

b)

kopējā no katra atbalsta saņēmēja atgūstamā summa (pamatsumma ar procentiem);

| c) | šā lēmuma izpildes nodrošināšanas nolūkā veikto un plānoto pasākumu sīks apraksts; |
| --- | --- |

c)

šā lēmuma izpildes nodrošināšanas nolūkā veikto un plānoto pasākumu sīks apraksts;

| d) | dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

d)

dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Beļģija pastāvīgi informē Komisiju par to, kā tiek īstenoti valsts pasākumi, kas pieņemti, lai izpildītu šo lēmumu, līdz 1. pantā minētā piešķirtā atbalsta pilnīgai atgūšanai. Pēc Komisijas vienkārša pieprasījuma Beļģija tūlīt iesniedz jebkuru informāciju par pasākumiem, kas jau veikti un kas ir plānoti, lai izpildītu šo lēmumu. Tā arī iesniedz sīku informāciju par atbalsta un atmaksas procentu summām, ko saņēmēji jau atmaksājuši.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei.

Briselē, 2016. gada 11. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 188, 5.6.2015., 24. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Skatīt 30. punktu Beļģijas 2015. gada 29. maija piezīmēs par sākšanas lēmumu, kurā termins “patstāvīgs” ir izskaidrots kā tāds, kas nav saistītu uzņēmumu daudznacionālas grupas loceklis.

3

(4)  Jo īpaši skatiet 39. un 40. punktu Beļģijas 2015. gada 29. maija piezīmēs par sākšanas lēmumu.

4

(5)  Skatiet 30. punktu Beļģijas 2015. gada 29. maija piezīmēs par sākšanas lēmumu.

5

(6)  Skatīt ESAO transfertcenu vadlīniju vārdnīcu: “Divi uzņēmumi ir neatkarīgi viens no otra, ja tie nav saistīti.”

6

(7)  Vairākos gadījumos Komisija konstatēja, ka struktūras, kas izvēlētas kā līdzīgas, lai veiktu salīdzināmu pētījumu, nebija patstāvīgi uzņēmumi, kas uzskatāmi par līdzīgiem, bet gan holdingsabiedrības vai mātesuzņēmumi, kas uzskatāmi par līdzīgiem, proti, konsolidēta grupa, kas izvēlēta, pamatojoties uz konsolidētiem datiem.

7

(8)  Ienākumi no pārdošanas ir peļņas līmeņa rādītājs, ko visbiežāk izmanto, nosakot nodokļu bāzi grupas struktūrai Beļģijā.

8

(9)  
  Earnings Before Interest and Taxes, proti, peļņa pirms nodokļiem un finansiālajām maksām.

9

Earnings Before Interest and Taxes

(10)  
  Profit Before Tax, proti, ieņēmumi pirms nodokļu samaksas.

10

Profit Before Tax

(11)  
  2002. gada 24. decembra Likums, ar ko groza uzņēmumu shēmu nodokļu jomā attiecībā uz ienākumiem un izveido iepriekšējo nodokļu nolēmumu sistēmu, Moniteur Belge, Nr. 410, 2. izdevums, 2002. gada 31. decembris, 58817. lpp.

11

Moniteur Belge

(12)  Skatīt 44. un 45. apsvērumu.

12

(13)  
  2004. gada 21. jūnija Likums, ar ko groza 1992. gada Ienākuma nodokļa kodeksu un 2002. gada 24. decembra Likumu, ar ko groza kārtību, kādā uzņēmumus apliek ar ienākuma nodokli, un izveido iepriekšēju nodokļu nolēmumu sistēmu, publicēts Moniteur belge, 2004. gada 9. jūlijā: http://www.ejustice.just.fgov.be/cgi/article_body.pl?language=fr&caller=summary&pub_date=04-07-09&numac=2004003278. Šis likums stājās spēkā 2004. gada 19. jūlijā.

13

Moniteur belge

(14)  Skatīt 2.3.2. punktu.

14

(15)  
  OV L 225, 20.8.1990., 10. lpp.

15

(16)  DOC 51, 1079/001; Beļģijas Pārstāvju palāta, 2004. gada 30. aprīlis: http://www.lachambre.be/FLWB/pdf/51/1079/51K1079001.pdf.

16

(17)  Atsevišķu pantu pārbaude, 2. pants: “Nesaistītu pušu darījuma principa jēdziens ir iekļauts nodokļu likumā, pievienojot 2. punktu CIR 92 185. pantam. Tā pamatā ir 9. panta teksts ESAO nodokļu paraugkonvencijā par nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam.”

17

CIR 92

(18)  Turpat: “Piedāvātie noteikumi ļauj saskaņot Beļģijas tiesību aktus ar starptautiski atzītiem standartiem”.

18

(19)  
  2007. gada 4. jūlija Apkārtraksts Nr. Ci.RH.421/569.019 (AOIF 25/2006).

19

AOIF

(20)  Skatīt 27. apsvērumu.

20

(21)  ESAO principu vārdnīca attiecībā uz transfertcenu definē korelatīvu korekciju šādi: “No citā valstī izveidota saistīta uzņēmuma iekasējamā nodokļa korekciju veic šīs valsts nodokļu iestāde, lai varētu ņemt vērā primāro korekciju, ko īstenojusi pirmās valsts nodokļu iestāde, un pareizi sadalītu šo peļņu starp abām valstīm.”

21

(22)  Finanšu un budžeta komisijas 2005. gada 13. aprīļa sanāksmes protokols, CRABV 51 COM 559 – 19.

22

(23)  Finanšu un budžeta komisijas 2007. gada 11. aprīļa sanāksmes protokols, CRABV 51 COM 1271 – 06.

23

(24)  Finanšu un budžeta komisijas 2015. gada 6. janvāra sanāksmes protokols, CRABV 54 COM 043 – 02.

24

(25)  Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

25

(26)  Skatīt 13. zemsvītras piezīmi.

26

(27)  ESAO transfertcenu vadlīnijas, ko piemēro daudznacionāliem uzņēmumiem un nodokļu iestādēm, ESAO, 2010. gada jūlijs. ESAO transfertcenu vadlīnijas ESAO Nodokļu lietu komiteja to sākotnējā redakcijā pieņēma 1995. gada 27. jūnijā. 1995. gada vadlīnijas tika būtiski atjauninātas 2010. gada jūlijā. Šajā lēmumā visas atsauces uz ESAO transfertcenu vadlīnijām, attiecas uz 2010. gada principiem.

27

(28)  Beļģijā nesaistītu pušu darījuma princips ir iekļauts likumā par uzņēmumu nodokli, pievienojot CIR 92 185. panta 2. punktu.

28

CIR 92

(29)  ESAO dalībvalstu nodokļu iestādes tiek mudinātas ievērot ESAO vadlīnijas. Tomēr kopumā ESAO transfertcenu vadlīnijas noder kā atsauces punkts, un tiem ir noteikta ietekme uz ESAO dalībvalstu (kā arī valstu, kas nav dalībvalstis) praksi nodokļu jomā.

29

(30)  Skatīt 6. punktu ESAO transfertcenu vadlīniju priekšvārdā.

30

(31)  Nodokļu pārvaldes un likumdevēji ir informēti par šo problēmu, un tiesību akti nodokļu jomā kopumā atļauj nodokļu iestādēm veikt korekcijas to saistīto uzņēmumu nodokļu deklarācijās, kas transfertcenu nepiemēro pareizi, lai samazinātu apliekamos ienākumus, un izmantot aizstājējcenu kā ticamu tuvinājumu tām cenām, par kurām neatkarīgi uzņēmumi vienotos līdzīgos nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos.

31

(32)  Skatīt 1.15. punktu ESAO transfertcenu vadlīnijās.

32

(33)  9. panta 1. punktā noteikts: “Ja (...) divu [saistītu] uzņēmumu komerciālās un finanšu attiecības tiek veidotas vai nodibinātas saskaņā ar noteikumiem, kas atšķiras no noteikumiem, par kuriem vienotos neatkarīgi uzņēmumi, tādā gadījumā peļņu, ko bez šiem noteikumiem gūtu viens no uzņēmumiem, bet kas nav gūta minēto noteikumu dēļ, var iekļaut šī uzņēmuma peļņā un attiecīgi aplikt ar nodokli.”

33

(34)  9. panta 2. punktā noteikts: “Ja līgumslēdzēja valsts iekļauj šīs valsts uzņēmuma peļņā – un pēc tam apliek ar nodokli – citas līgumslēdzējas valsts uzņēmuma peļņu, kas jau aplikta ar nodokli šajā citā valstī, un ja šādi iekļautā peļņa ir peļņa, ko būtu guvis pirmās valsts uzņēmums, ja noteikumi, par kuriem vienojušies abi uzņēmumi, būtu tādi, par kuriem vienotos neatkarīgi uzņēmumi, šī cita valsts veic atbilstošu korekciju par nodokļu summu, ko tā saņēmusi no minētās peļņas. Nosakot korekcijas lielumu, ņem vērā citus šā nolīguma noteikumus, un, ja nepieciešams, līgumslēdzēju valstu kompetentās iestādes par to apspriežas.”

34

(35)  Ja attiecīgās personas nevienojas par piemērotu korekcijas summu un raksturu, jāsāk mierizlīguma procedūra, kas paredzēta ESAO nodokļu paraugkonvencijas 25. pantā, pat ja nav tāda noteikuma kā 9. panta 2. punktā. Attiecīgajām kompetentajām iestādēm ir tikai pienākums darīt visu iespējamo, bet ne sasniegt rezultātu, piemēram, ja nodokļu dubultās uzlikšanas problēmu nav iespējams atrisināt, ja līgumslēdzējas valstis nodokļu konvencijā nav vienojušās par arbitrāžas klauzulu.

35

(36)  Saskaņā ar 2.9. punktu ESAO transfertcenu vadlīnijās: “Tomēr šīs citas metodes nedrīkst aizstāt tās, kuras atzinusi ESAO, ja atzītās metodes ir piemērotākas konkrētajiem apstākļiem.”

36

(37)  ESAO transfertcenu vadlīniju vārdnīca definē neto peļņas rādītāju kā “iegūto tīro peļņu, nodrošinot attiecīgu pamatojumu” (piemēram, maksas, apgrozījumu vai aktīvus). Neto peļņas rādītājus bieži sauc arī par peļņas līmeņa rādītājiem.

37

(38)  Skatīt 3.18. punktu ESAO transfertcenu vadlīnijās.

38

(39)  Skatīt 2.59. punktu ESAO transfertcenu vadlīnijās.

39

(40)  Informācija atjaunināta 2015. gada 31. maijā.

40

(41)  Skatīt 2014. gada 18. marta atbildi uz 1. jautājumu, kas iekļauts Komisijas otrajā informācijas pieprasījumā: “Paskaidrojam, ka nav pieņemts neviens negatīvs lēmums”.

41

(*1)  Uz šo informāciju attiecas dienesta noslēpuma glabāšanas pienākums.

*1

(42)  Stājoties spēkā 2015. gada 14. oktobrī, Padomes 2015. gada 13. jūlija Regula (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (kodificētā redakcija) (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.), atcēla un aizstāja Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.). Atsauces uz Regulu (EK) Nr. 659/1999 saprot kā atsauces uz Regulu (ES) 2015/1589 un lasa saskaņā ar minētās regulas II pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.

42

(43)  Beļģija šajā jomā atsaucas uz piemēriem par grupas iekšējiem pakalpojumiem, kas netiek atlīdzināti, kā norādīts 7.12. un 7.13. punktā ESAO transfertcenu vadlīnijās.

43

(44)  Skatīt 52. apsvērumu.

44

(45)  Lieta T-399/11, Banco Santander SA un Santusa Holding/Komisija, ECLI:EU:T:2014:938.

45

Banco Santander SA

Santusa Holding

(46)  Skatīt apvienotās lietas C-182/03 un C-217/03, Beļģija un Forum 187 ASBL/Komisija, ECLI:EU:C:2006:416, 69. un 147. punkts.

46

Forum 187 ASBL

(47)  Turpat.

47

(48)  Skatīt secinājumus, ko izdarīja Prezidentūra saistībā ar Ecofin Padomes 2003. gada 19. marta sanāksmi un kas attiecas uz grupas “Uzvedības kodekss” ziņojumu, ar atsauci 7018/1/03 FISC 31 REV 1, un minētie secinājumi ir pieejami šādā adresē: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7431-2003-INIT/fr/pdf.

48

Ecofin

(49)  Shēma, ko sauc par neoficiālā kapitāla līgumu shēmu, šā Uzvedības kodeksa dokumentos tiek identificēta kā shēma E002.

49

neoficiālā kapitāla līgumu shēmu

(50)  [...] pievienoja šīm piezīmēm attiecīgo iepriekšējo nolēmumu, kā arī pētījumu par transfertcenu, kas ir tā pamatā.

50

(51)  Jo īpaši skatiet apvienotās lietas C-182/03 un C-217/03, Beļģija un Forum 187 ASBL/Komisija, ECLI:EU:C:2006:416, un lietu C-519/07 P, Komisija/Koninklijke FrieslandCampina, ECLI:EU:C:2009:556.

51

Forum 187 ASBL

Koninklijke FrieslandCampina

(52)  Par shēmas pastāvēšanu ļauj secināt arī fakts, ka Iepriekšējo nolēmumu dienests savā gada pārskatā norāda uz nolēmumiem, kas piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, kā uz īpašu iepriekšējo nolēmumu kategoriju, un fakts, ka citas Beļģijas iestādes atbalsta šo shēmu. Jo īpaši skatiet: Briseles Galvaspilsētas apgabals, http://www.investinbrussels.com, “Beļģijas pētniecības un tehnoloģiju attīstības stimuli, kam nav līdzīgu citur Eiropā”, 18.1.2013.: “Uzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību Beļģijā un darbojas kā galvenie uzņēmēji centralizētos uzņēmējdarbības modeļos, var piemērot arī nolēmumu par “grāmatvedības virspeļņu”, kas izraisa to, ka vidējā nodokļa likme ir 7–9 %”; Valsts federālais finanšu dienests, Ārzemju ieguldījumu nodokļu nodaļa, prezentācijas ar nosaukumu “Nodokļu atlaides Beļģijā”, 2009. gads, un “Beļģijas nodokļu sistēma: jaunie novatoriskie pasākumi”, Parīze, 2007. gada 9. oktobris, pieejamas šādā adresē: http://finances.belgium.be/fr/sur_le_spf/structure_et_services/services_du_president/Fiscaliteit_van_de_buitenlandse_investeringen/publications/presentations.

52

(53)  Visas negatīvās korekcijas, kas veiktas saskaņā ar CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunktu, netiek pamatotas ar tādas peļņas esību, ko atzīst par virspeļņu. Šis noteikums ir juridiskais pamats arī transfertcenu korekcijām, kas veiktas laikā, kad pēc Beļģijas nodokļu maksātāju pieprasījuma Beļģija piekrita samazināt nodokļu bāzi Beļģijā, ja sākotnējā pozitīvā korekcija tika veikta citā nodokļu teritorijā. Fakts, ka CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkts tika izmantots arī kā juridiskais pamats citu apliekamo pamatsummu negatīvām korekcijām, izņemot tām, kas saistītas ar atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, neliedz to izmantot kā apstrīdētās shēmas juridisko pamatu.

53

CIR 92

CIR 92

(54)  Piemēram, ja valsts iestāde ir pilnvarota izmantot dažādus instrumentus vietējās ekonomikas veicināšanai un šim nolūkam īsteno vairākus atbalsta pasākumus, tas nozīmē, ka tiek izmantota rīcības brīvība, kas ir būtiska attiecībā uz atbalsta summu, īpašībām vai nosacījumiem, kā arī mērķi, ko paredzēts sasniegt ar piešķiršanu, tādēļ nevar izdarīt secinājumu par atbalsta shēmas esību. Skatīt Komisijas 2011. gada 13. jūlija Lēmumu 2012/252/ES par valsts atbalstu Nr. C 6/08 (ex NN 69/07), ko Somija piešķīrusi uzņēmumam Ålands Industrihus Ab (OV L 125, 12.5.2012., 33. lpp.), 110. apsvērums.

54

Ålands Industrihus Ab

(55)  Ja nodokļu maksātājam principā ir pienākums iesniegt pētījumu par transfertcenu, atbrīvojums no nodokļa par virspeļņu tiek piemērots automātiski, neprasot pierādīt nodokļu dubultās uzlikšanas pastāvēšanu. Turklāt atvieglojumu pamatā vienmēr ir pieņēmums, ka virspeļņa ir attiecināma uz sinerģijām, apjomradītiem ietaupījumiem vai citām priekšrocībām, ko rada piederība daudznacionālai grupai.

55

(56)  Salīdzinājumam skatīt Komisijas 2003. gada 17. februāra Lēmumu 2003/601/EK par atbalsta shēmu C54/2001 (ex NN55/2000) – Īrija – ārzemju ienākumi (OV L 204, 13.8.2003., 51. lpp.) (jo īpaši šā lēmuma 30. apsvērumu); Komisijas 2003. gada 17. februāra Lēmumu 2003/755/EK par atbalsta shēmu, ko Beļģija īsteno par labu Beļģijā izveidotiem koordinācijas centriem (OV L 282, 30.10.2003., 25. lpp.) (jo īpaši šā lēmuma 13. apsvērumu: lai varētu izmantot īpašo nodokļu statusu, ko piešķir shēma, koordinācijas centriem iepriekš ir nepieciešama individuāla sertifikācija ar karaļa dekrētu); Komisijas 2003. gada 17. februāra Lēmumu 2003/515/EK par atbalsta shēmu, ko Nīderlande īsteno par labu starptautiskām finansēšanas darbībām (OV L 180, 18.7.2003., 52. lpp.) (jo īpaši šā lēmuma 16. apsvērumu: rezerves izveide attiecībā uz riskiem, ko rada shēmā paredzētās nodokļu atlaides, jāapstiprina Nīderlandes nodokļu pārvaldei); Komisijas 2002. gada 16. oktobra Lēmumu 2003/501/EK par valsts atbalsta shēmu C 49/2001 (ex NN 46/2000) – Koordinācijas centri –, ko īsteno Luksemburga (OV L 170, 9.7.2003., 20. lpp.) (jo īpaši šā lēmuma 9. apsvērumu: lai iegūtu tiesības uz īpašo nodokļu statusu saskaņā ar koordinācijas centru shēmu, ir nepieciešama iepriekšēja oficiāla saskaņošana); un Komisijas 2002. gada 22. augusta Lēmumu 2003/81/EK par valsts atbalsta shēmu, ko Spānijas Karaliste piemēro “Biskajas koordinācijas centriem”, C 48/2001 (ex NN 43/2000) (OV L 31, 6.2.2003., 26. lpp.) (jo īpaši šā lēmuma 14. apsvērumu: lai varētu izmantot koordinācijas centru nodokļu shēmu, uzņēmumiem vispirms bija jāsaņem nodokļu iestāžu atļauja, kas derīga ne ilgāk kā piecus gadus).

56

(57)  Skatīt 59. apsvērumu.

57

(58)  Skatīt apvienotās lietas C-182/03 un C-217/03, Beļģija un Forum 187 ASBL/Komisija, ECLI:EU:C:2006:416, 82. punkts; lietu 248/84, Vācija/Komisija, ECLI:EU:C:1987:437, 18. punkts; un lietu C-75/97, Beļģija/Komisija, ECLI:EU:C:1999:311, 48. punkts.

58

Forum 187 ASBL

(59)  Skatīt lietu C-399/08 P, Komisija/Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, 38. punkts, un tajā citēto judikatūru.

59

Deutsche Post

(60)  Skatīt lietu C-399/08 P, Komisija/Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, 39. punkts, un tajā citēto judikatūru.

60

Deutsche Post

(61)  Skatīt apvienotās lietas C-106/09 P un C-107/09 P, Komisija/Gibraltāra valdība un Apvienotā Karaliste, ECLI:EU:C:2011:732, 72. punkts, un tajās citēto judikatūru.

61

(62)  Skatīt lietu 730/79, Philip Morris, ECLI:EU:C:1980:209, 11. punkts; un apvienotās lietas T-298/97, T-312/97 u. c., Alzetta, ECLI:EU:T:2000:151, 80. punkts.

62

Philip Morris

Alzetta

(63)  Lieta C-172/03, Heiser, ECLI:EU:C:2005:130, 40. punkts.

63

Heiser

(64)  Skatīt apvienotās lietas no C-78/08 līdz C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, 49. un 63. punkts.

64

Paint Graphos

(65)  Skatīt apvienotās lietas no C-78/08 līdz C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, 65. punkts.

65

Paint Graphos

(66)  Skatīt apvienotās lietas C-182/03 un C-217/03, Beļģija un Forum 187 ASBL/Komisija, ECLI:EU:C:2006:416, 95. punkts.

66

Forum 187 ASBL

(67)  Proti, uzņēmumi, kuriem Beļģijā ir juridiskā adrese, galvenā uzņēmējdarbības veikšanas vieta vai vadības vai administrācijas mītne (CIR 92 2. panta 1. punkta 5. apakšpunkts).

67

CIR 92

(68)  Skatīt CIR 92 185. panta 1. punktu.

68

CIR 92

(69)  Tas ietver ienākumus no Beļģijā esošiem nekustamiem īpašumiem, ienākumus no aktīvu daļām vai kapitāliem Beļģijā un peļņu, kas gūta ar Beļģijā esošu pastāvīgu uzņēmumu starpniecību (CIR 92 227.–229. pants).

69

CIR 92

(70)  Skatīt 25. apsvērumu.

70

(71)  Skatīt 26.–28. apsvērumu.

71

(72)  
  CIR 92 179. pants, kā arī 2. panta 1. punkta 5. apakšpunkts.

72

CIR 92

(73)  Skatīt lietu C-6/12 P, Oy, ECLI:EU:2013:525, 18. punkts; un apvienotās lietas C-106/09 P un C-107/09 P, Komisija/Gibraltāra valdība un Apvienotā Karaliste, ECLI:EU:C:2011:732, 73. punkts.

73

, Oy

(74)  Skatīt 6.3.2.1. punktu.

74

(75)  Skatīt 6.3.1.2. punktu.

75

(76)  Skatīt 6.3.2.2. punktu.

76

(77)  Skatīt lietu C-66/02, Itālija/Komisija, ECLI:EU:C:2005:768, 78. punkts; lietu C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze e.a., ECLI:EU:C:2006:8, 132. punkts; lietu C-522/13, Ministerio de Defensa et Navantia, ECLI:EU:C:2014:2262, 21.–31. punkts. Skatīt arī 9. punktu Komisijas paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp.). Skatīt arī Lēmuma 2003/601/EK 33.–35. apsvērumu.

77

Cassa di Risparmio di Firenze e.a.

Ministerio de Defensa et Navantia

(78)  Skatīt 125. apsvērumu.

78

(79)  Skatīt 44. apsvērumu.

79

(80)  Skatīt 2013. gada 26. februāra lēmumu dokumentācijā 2011.569, 42. punkts: “Ar minētajiem projektiem saistītā ieguldījumu programma ir šāda: (...) trešās ražošanas līnijas izveide: ieguldījumi USD 2,2 miljonu apmērā (...) ceturtās un piektās ražošanas līnijas izveide: papildu ieguldījumi vismaz USD 5 miljonu apmērā (...)”; 43. punkts: “Attiecībā uz darba vietu radīšanu minētajiem ieguldījumiem jāizraisa grupas darba ņēmēju skaita palielinājums Beļģijā vismaz par 30–40 pilnai slodzei līdzvērtīgām darba vietām”; 83. punkts: “(...) (Prasītāja) apņemas palielināt ražošanas jaudas Beļģijā. (...)” un 91. punkts: “(prasītāja) saņēma lielākus ieņēmumus Beļģijā, pateicoties apjomradītiem ietaupījumiem un sinerģijām, ko tā ieguva, palielinot ražošanas jaudas pēc grupas lēmuma par papildu ieguldījumiem”; 2007. gada 30. janvāra lēmums dokumentācijā 600.460, 15. punkts: “(...) uzņēmums plāno pārvietot Galvenā uzņēmēja uzņēmumu no (ārzemēm) uz Beļģiju 2007. gada laikā”; 18. punkts: “Uzņēmēja darbībās, kas patlaban tiek veiktas (ārzemēs), nepieciešams nodarbināt 15 darbiniekus. Visas šīs darba vietas tiks pārceltas uz Beļģiju.”; 2005. gada 15. decembra lēmums dokumentācijā 500.249, 6. punkts: “
  De totale investering bedroeg circa EUR 109,5 miljoen. De geraamde extra banentoename als gevolg van deze nieuwe investering (...) wordt geraamd op 25 mensen
  ”; 2013. gada 10. decembra lēmums dokumentācijā 2013.540, 2. sadaļa “Ietekme uz nodarbinātības līmeni Beļģijā” (...), 68. punkts:
  “
  Pateicoties pirkumu centrāles un kvalitātes biroja izveidei Beļģijā, ir iespējams izveidot 20 jaunas darba vietas vai saglabāt tās Beļģijā. Vidējā termiņā, pēc 2015. gada, paredzēts arī pieņemt darbā četrus papildu darbiniekus.”; 69. punkts: “(...) būtu jāpalielinās pārdošanas vietu skaitam Beļģijā, kā arī tirdzniecības platībai (...). Tādējādi ir gaidāma papildu darba vietu izveide Beļģijas izplatīšanas tīklā.” 70. punkts: “Jāuzsver arī tas, ka maksātnespējas gadījumā zaudēto darba vietu skaits (iegādātajā sabiedrībā) būtu sasniedzis (...) 300 pilnai slodzei līdzvērtīgas darba vietas.”; 71.–72. punkts: “Jāatzīmē tas, ka (prasītāja) paredz arī (...) izveidot jaunu muitas noliktavu (...), kas ļaus izveidot jaunas darba vietas.”

80

De totale investering bedroeg circa EUR 109,5 miljoen. De geraamde extra banentoename als gevolg van deze nieuwe investering (...) wordt geraamd op 25 mensen

“

(81)  Attiecībā uz iepriekšējiem nolēmumiem, kuri neattiecas uz atbrīvojuma no nodokļa par virspeļņu piemērošanu, šis pienākums nerada selektivitātes problēmas. Parastie iepriekšējie nolēmumi nodrošina tikai juridisko drošību attiecībā uz fiskālām darbībām saskaņā ar noteikumiem, ko vienādi piemēro visiem uzņēmumiem, ar vai bez iepriekšēja nolēmuma. Līdz ar to, neskaitot atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, apliekamā peļņa principā ir tā pati, kas tika noteikta a priori iepriekšējā nolēmumā vai a posteriori nodokļu deklarācijā. Iepriekšējais nolēmums, ar ko piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu, tomēr faktiski darbojas kā iepriekšēja atļauja. Tiesību akti paredz, ka gadījumā, ja virspeļņa pārsniedz peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, atlaide jānosaka ar iepriekšēju nolēmumu un to nevar pieprasīt a posteriori nodokļu deklarācijā. Tādējādi uzņēmums, kas faktiski reģistrē palielinātu peļņu (virspeļņu) parastās darbības ietvaros, nevar izmantot atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu. Tādēļ attieksme pret diviem uzņēmumiem, kas atrodas vienādā juridiskā un faktiskā situācijā, ja viens no tiem ir veicis pārstrukturēšanu, bet otrs veic parastu darbību, ir atšķirīga, jo vienīgi pirmais uzņēmums drīkst pieprasīt iepriekšēju nolēmumu, ar ko piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu.

81

a priori

a posteriori

a posteriori

(82)  Lieta T-399/11, Banco Santander SA un Santusa Holding/Komisija, ECLI:EU:T:2014:938.

82

Banco Santander SA

Santusa Holding

(83)  Lieta C-21/15 P, Komisija/Banco Santander un Santusa.

83

Banco Santander

Santusa

(84)  Skatīt 6.3.1.2. punktu un 136. apsvērumu.

84

(85)  Skatīt apvienotās lietas C-182/03 un C-217/03, Beļģija un Forum 187 ASBL/Komisija, ECLI:EU:C:2006:416.

85

Forum 187 ASBL

(86)  Turpat.

86

(87)  Komisijas 2003. gada 17. februāra Lēmums 2003/757/EK par valsts atbalsta shēmu, ko Beļģija īsteno par labu Beļģijā dibinātiem koordinācijas centriem (OV L 282, 30.10.2003., 25. lpp.).

87

(88)  Skatīt apvienotās lietas C-182/03 un C-217/03, Beļģija un Forum 187 ASBL/Komisija, ECLI:EU:C:2006:416, 95.–97. punkts.

88

Forum 187 ASBL

(89)  Skatīt apvienotās lietas C-182/03 un C-217/03, Beļģija un Forum 187 ASBL/Komisija, ECLI:EU:C:2006:416, 81. punkts. Skatīt arī lietu T-538/11, Beļģija/Komisija, ECLI:EU:C:2015:188, 65. un 66. punkts, un tajā citēto judikatūru.

89

Forum 187 ASBL

(90)  Skatīt 65. apsvērumu.

90

(91)  ESAO transfertcenu vadlīnijas nedefinē “galvenā uzņēmēja” terminu. Šo vadlīniju 9.2. punkts ievieš terminu “pasūtītājs”, jo saistīta uzņēmuma ārzemju partneris var darboties kā pasūtītāja produkcijas izplatītājs ar ierobežotu atbildību, aģents, starpnieks vai apakšuzņēmējs/izpildītājs, bet šīs vadlīnijas precīzāk nedefinē terminu “pasūtītājs”. Citi piemēri, kuros kāda struktūra tiek apzīmēta kā pasūtītājs kontrolēta darījuma ietvaros, ir minēti ESAO transfertcenu vadlīniju 9.26. un 9.27. punkts. No ekonomiskā viedokļa grupas struktūrā var būt lietderīgi nodalīt tādas funkcijas kā, piemēram, stratēģisko komerciālo lēmumu pieņemšanas vienība un cita vienība, kas atbild par ražošanas un izpildes funkcijām. Tādēļ šai struktūrai ir jāatbilst tirgus nosacījumiem, lai ievērotu nesaistītu pušu darījuma principu.

91

(92)  Apraksts par apakšuzņēmējiem ražošanas jomā ir iekļauts ESAO transfertcenu vadlīniju 7.40. punktā. Izplatīšana ar ierobežotu atbildību ir raksturota ESAO transfertcenu vadlīniju 9.127. punktā, un atsauce uz terminu “aģents” ir minēta šo vadlīniju 6.37. punktā.

92

(93)  Citas vienpusējās metodes ir izmaksu pieskaitīšanas metode un tālākpārdošanas cenu metode.

93

(94)  Skatīt 57. apsvērumu.

94

(95)  Skatīt 37. zemsvītras piezīmi un ESAO vadlīniju OCDE principu 2.58. un turpmākos punktus.

95

(96)  Kad jānosaka, vai transfertcena atbilst cenai nesaistītu pušu darījumu principam atbilstošos apstākļos, 1995. gadā pieņemtie ESAO transfertcenas vadlīnijas, kas bija spēkā apstrīdētās shēmas izveides brīdī, nepārprotami dod priekšroku tradicionālajām metodēm, kuru pamatā ir darījumi, piemēram, CUP, salīdzinājumā ar peļņas sadales metodēm, piemēram, DTPM (skatīt 1995. gada ESAO vadlīniju 3.49. punktu). Šajā jomā 2010. gada ESAO vadlīniju 2.3. punkts paredz: “Ja, ņemot vērā 2.2. punktā minētos kritērijus, tradicionālo metodi, kuras pamatā ir darījumi, un peļņas sadales darījumu metodi var piemērot ar vienādu ticamības pakāpi, labāk izmantot tradicionālo metodi, kuras pamatā ir darījumi, nevis peļņas sadales darījumu metodi.”

96

CUP

(97)  Skatīt ESAO vadlīniju 1.45. punktu. Turklāt to pašu principu 9.39. punkts paredz šādi: “Kopumā, (...) ar kontrolētu darījumu saistīto risku piesaistīšana kādai no pusēm nozīmē, ka šai pusei: (...) c) parasti jārūpējas par šā riska kompensēšanu ar lielāku gaidāmo atdevi.”

97

(98)  Ar nosacījumu, ka ir iespējams konstatēt, ka galvenā uzņēmēja struktūra ir ekonomiski pamatota. Skatīt arī ESAO vadlīniju 1.47. punktu.

98

(99)  Tādējādi atlikusī peļņa ir vienāda ar summu, ko veido par salīdzināmu atzīta patstāvīga uzņēmuma vidējā hipotētiskā peļņa, kā izklāstīts 17. apsvērumā, un to sauc arī par “koriģēto peļņu nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos”, un “virspeļņa”.

99

(100)  Skatīt arī 153. apsvērumu.

100

(101)  To apstiprina arī 1.158. punkts ESAO ziņojumā “Vērtības radīšanas brīdī aprēķināto transfertcenu saskaņošana. Pasākumi 8-10-2015. Gala ziņojumi”, ESAO/G20 projekts par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, OECD Publishing, Parīze (turpmāk – “ESAO BEPS gala ziņojums”), kas sniedz papildu norādes par sinerģijām, kuras paredzētas ESAO vadlīniju 7.13. punktā: “
  (...) ja sinerģiju radītās priekšrocības un neērtības izriet tikai no piederības daudznacionālai grupai bez šīs daudznacionālās grupas apzinātas un saskaņotas rīcības vai no kāda grupas locekļa jebkura sniegtā pakalpojuma vai jebkuras citas funkcijas, šīs sinerģētiskās priekšrocības nevar nepārprotami kompensēt vai konkrēti sadalīt starp grupas locekļiem.
  ” ((...) when synergistic benefits or burdens of group membership arise purely as a result of membership in an MNE group and without the deliberate concerted action of group members or the performance of any service or other function by group members, such synergistic benefits of group membership need not be separately compensated or specifically allocated among members of the MNE group. – Brīvs tulkojums, izdevums franču valodā vēl nav publicēts.)

101

/G20

OECD Publishing

BEPS

(...) ja sinerģiju radītās priekšrocības un neērtības izriet tikai no piederības daudznacionālai grupai bez šīs daudznacionālās grupas apzinātas un saskaņotas rīcības vai no kāda grupas locekļa jebkura sniegtā pakalpojuma vai jebkuras citas funkcijas, šīs sinerģētiskās priekšrocības nevar nepārprotami kompensēt vai konkrēti sadalīt starp grupas locekļiem.

(...) when synergistic benefits or burdens of group membership arise purely as a result of membership in an MNE group and without the deliberate concerted action of group members or the performance of any service or other function by group members, such synergistic benefits of group membership need not be separately compensated or specifically allocated among members of the MNE group.

(102)  Skatīt piemērus, kas minēti ESAO BEPS gala ziņojuma 1.168. un 1.169. punktā.

102

BEPS

(103)  Skatīt ESAO vadlīniju 3.18. punktu: “Parasti pārbaudāmā puse ir tā, kurai transfertcenas metodi var piemērot drošāk un kurai var atrast drošākus salīdzināmos uzņēmumus; visbiežāk tā būs puse, kuras funkcionālā analīze būs mazāk sarežģīta.”

103

(104)  Skatīt 52. apsvērumu.

104

(105)  No otras puses, Beļģijas interpretācija par nesaistītu pušu darījuma principu liecina, ka šādas ESAO vadlīniju interpretācijas vispārīgais piemērojums visās valstīs, kuras uzņem daudznacionālu grupu struktūras, noteikti ļauj secināt, ka grupas peļņu no grupas iekšējām sinerģijām vai apjomradītiem ietaupījumiem nevar aplikt ar nodokli nevienā no šīm valstīm.

105

(106)  Skatīt ESAO vadlīniju 9.58. punktu.

106

(107)  Skatīt 159. apsvērumu.

107

(108)  Skatīt 25. apsvērumu.

108

(109)  Skatīt 138. un 139. apsvērumu.

109

(110)  Skatīt 111. apsvērumu.

110

(111)  Skatīt, piemēram, apvienotās lietas no C-78/08 līdz C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, 69. punkts.

111

Paint Graphos

(112)  Salīdzinājumam skatīt apvienotās lietas no C-78/08 līdz C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, 71. punkts, kurās Tiesa norāda uz iespēju atsaukties uz valsts nodokļu sistēmas būtību vai vispārējo struktūru, lai pamatotu, ka kooperatīvās sabiedrības, kas visu peļņu sadala dalībniekiem, nebūtu jāapliek ar nodokli kooperatīva līmenī, jo nodoklis tiek iekasēts dalībnieku līmenī.

112

Paint Graphos

(113)  Skatīt 89. apsvērumu.

113

(114)  Komisija atzīmē, ka Beļģija ir iesniegusi trīs piemērus ar iepriekšējiem no lēmumiem, kuru pamatā ir CIR 92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkts, kas patiesi tiecas risināt konkrētus gadījumus, kad notiek nodokļu dubultā uzlikšana (skatīt 67. apsvērumu). Šie iepriekšējie nolēmumi tomēr būtiski atšķiras no tiem, ar ko piešķir atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu. Faktiski, iepriekšējie nolēmumi, ar ko atļauj transfertcenas negatīvu korekciju, rada situāciju, kad peļņa tiek simetriski reģistrēta to uzņēmumu grāmatvedības uzskaitē, kuri ir kontrolēta darījuma puses. Tādējādi nodokļu pamatsummas negatīvu korekciju pamato nodokļu sistēmas būtība un vispārējā struktūra, un tā nav uzskatāma par valsts atbalstu, jo tās pamatā ir vēlme kompensēt pozitīvu korekciju citā nodokļu teritorijā. No otras puses, atbrīvojumu no nodokļa par virspeļņu nevar pamatot ar līdzīgiem motīviem, jo neviena cita nodokļu teritorija nepretendē uz šo peļņu, tādēļ nerodas nekādas problēmas ar nodokļu dubulto uzlikšanu.

114

CIR 92 185. pant

(115)  Skatīt apvienotās lietas no C-78/08 līdz C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, 75. punkts.

115

Paint Graphos

(116)  ES kopējais transfertcenu noteikšanas forums (FCPT) ir oficiāli izveidots ar Komisijas 2006. gada 22. decembra Lēmumu 2007/75/EK, ar ko izveido iekšējo cenu noteikšanas ekspertu grupu (OV L 32, 6.2.2007., 189. lpp.); tas palīdz Eiropas Komisijai un konsultē to ar transfertcenu saistītos nodokļu jautājumos. FCPT sastāvā ietilpst pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts nodokļu iestādes un 18 nevalstiskām organizācijām, kas ir tā dalībnieces. Foruma priekšsēdētājs ir neatkarīgs.

116

FCPT

FCPT

(117)  Ziņojumu par kompensējošām korekcijām atzinīgi novērtēja Eiropas Savienības Padome 2015. gada 10. marta secinājumos. ESAO vadlīniju vārdnīcā termins “kompensējošā korekcija” ir definēts šādi: “Korekcija, kuras ietvaros nodokļu maksātājs deklarē nodokļu iekasētājam transfertcenu, kas, pēc viņa domām, atbilst cenai nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošos apstākļos, slēdzot darījumu starp saistītiem uzņēmumiem, neraugoties uz to, ka šī cena atšķiras no summas, kas faktiski piemērota darījumā starp saistītajiem uzņēmumiem. Šī korekcija veicama pirms nodokļu deklarācijas iesniegšanas.” Vispārīgāk, šis ziņojums atsaucas uz transfertcenas korekcijām pēc nodokļu maksātāja iniciatīvas, kuras veic vēlāk (parasti – gada beigās), uz transfertcenu, kas noteikta darījuma vai darījumu virknes slēgšanas laikā vai pirms šā darījuma vai darījumu virknes.

117

(118)  Lieta C-170/83, Hydrotherm, ECLI:EU:C:1984:271, 11. punkts. Skatīt arī lietu T-137/02, Pollmeier Malchow/Komisija, ECLI:EU:T:2004:304, 50. punkts.

118

Hydrotherm

Pollmeier Malchow

(119)  Lieta C-480/09 P, Acea Electrabel Produzione SpA/Komisija, ECLI:EU:C:2010:787, 47.–55. punkts; lieta C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze SpA un citi, ECLI:EU:C:2006:8, 112. punkts.

119

Acea Electrabel Produzione SpA

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(120)  Salīdzinājumam skatīt lietu 323/82, Intermills, ECLI:EU:C:1984:345, 11. punkts: “No pašu prasītāju iesniegtās informācijas izriet, ka pēc pārstrukturēšanas gan uzņēmumu Intermills, gan šos trīs rūpnieciskos uzņēmumus kontrolē Valonijas reģions un ka pēc ražošanas iekārtu nodošanas trim jaunizveidotajiem uzņēmumiem uzņēmums Intermills saglabā tajos savas daļas. Tādēļ jākonstatē, ka, neraugoties uz to, ka šie trīs rūpnieciskie uzņēmumi katrs ir atsevišķa juridiska persona, kas nodalīta no iepriekšējā uzņēmuma Intermills, visi šie uzņēmumi kopā veido vienotu grupu, vismaz attiecībā uz Beļģijas iestāžu piešķirto atbalstu (...).”

120

Intermills

Intermills

Intermills

Intermills

(121)  Izņēmumi, kas paredzēti Līguma 107. panta 2. punktā un attiecas uz sociāla rakstura atbalstu, ko sniedz individuāliem patērētājiem, atbalstu, lai segtu zaudējumus, ko radījušas dabas katastrofas vai citi ārkārtas gadījumi, un atbalstu, ko sniedz dažu Vācijas Federatīvās Republikas reģionu ekonomikai, neattiecas uz šo gadījumu.

121

(122)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

122

(123)  Skatīt lietu C-5/89, Komisija/Vācija, ECLI:EU:C:1990:320, 17. punkts, un lietu C-310/99, Itālija/Komisija, ECLI:EU:C:2002:143, 104. punkts.

123

(124)  Skatīt lietu T-67/94, Ladbroke Racing/Komisija, ECLI:EU:T:1998:7, 183. punkts; skatīt arī apvienotās lietas T-116/01 un T-118/01, P&O European Ferries (Vizcaya) SA un Diputacion Floral de Vizcaya/Komisija, ECLI:EU:T:2003:217, 203. punkts.

124

Ladbroke Racing

P&O European Ferries (Vizcaya) SA

Diputacion Floral de Vizcaya

(125)  Skatīt lietu T-290/97, Mehibas Dordtselaan/Komisija, ECLI:EU:T:2000:8, 59. punkts, un apvienotās lietas C-182/03 un C-217/03, Beļģija un Forum 187 ASBL/Komisija, ECLI:EU:C:2006:416, 147. punkts.

125

Mehibas Dordtselaan

Forum 187 ASBL

(126)  Skatīt apvienotās lietas C-182/03 un C-217/03, Beļģija un Forum 187 ASBL/Komisija, ECLI:EU:C:2006:416, 150.–152. punkts.

126

Forum 187 ASBL

(127)  Skatīt lietu C-138/09, Todaro Nunziatina & C., ECLI:EU:C:2010:291, 21. punkts.

127

Todaro Nunziatina & C

(128)  Skatīt Komisijas 2001. gada 11. jūlija Lēmumu lietā C 47/2001 (ex NN 42/2000) – Vācija: ārzemju uzņēmumu kontroles un koordinācijas centri (OV C 304, 30.10.2001., 2. lpp.); Lēmumu 2003/501/EK.

128

(129)  Skatīt Komisijas 2004. gada 8. septembra Lēmumu 2005/378/EK par atbalsta shēmu, ko Beļģija plāno īstenot par labu koordinācijas centriem (OV L 125, 18.5.2005., 10. lpp.), un jo īpaši tā 22., 34. un 37. apsvērumu un 1. panta b) punktu.

129

(130)  Skatīt arī apvienotās lietas C-182/03 un C-217/03, Beļģija un Forum 187 ASBL/Komisija, ECLI:EU:C:2006:416.

130

Forum 187 ASBL

(131)  Skatīt lietu C-441/06, Komisija/Francija, ECLI:EU:C:2007:616, 29. punkts, un tajā citēto judikatūru.

131

(132)  Saņēmēju sarakstu, ko iesniegušas Beļģijas iestādes un kas pievienots šim lēmumam, Komisija uzskata tikai par indikatīva rakstura dokumentu. Tas nekādi neierobežo Beļģijas pienākumu uzskaitīt visus tā atbalsta saņēmējus, kas piešķirts saskaņā ar apstrīdēto shēmu, un atgūt no viņiem visas piešķirtās summas, tostarp no saņēmējiem, kas guvuši nodokļu priekšrocības saskaņā ar minēto shēmu, bet nav iekļauti pielikumā, un saistībā ar jaunajām nodokļu priekšrocībām, kas saskaņā ar to piešķirtas minētajā sarakstā iekļautajiem saņēmējiem.

132

---

PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJU NOLĒMUMU SARAKSTS, KAS IZDOTI SASKAŅĀ AR ATTIECĪGO SHĒMU

| Lēmuma Nr. | Datums | Uzņēmums | Derīgums (sākums) | Derīgums (beigas) | EBIT atbrīvojuma (%) | NPBT atbrīvojuma (%) | Kopējā virspeļņa
  Deklarācijas
  Atbr. no nodokļiem 2005.–2014. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 500.117 | 26.5.2005. | BASF Antwerpen | 3 gadu periods | | | | [...] |
| 500.249 | 15.12.2005. | Eval Europe NV | 1.4.2004. | 2009 | | | [...] |
| 500.343 | 4.5.2006. | BASF Antwerpen | 4 gadu periods | | | | [...] |
| 600.144 | 17.10.2006. | Celio International NV | 1.2.2007. | 2012 | | | [...] |
| 600.279 | 21.11.2006. | [...] (*1) | 1.1.2007. | 2012 | [40–60] | | |
| 600.460 | 30.1.2007. | BP Aromatics Limited NV | 1.1.2007. | | [40–60] | | [...] |
| 600.469 | 6.2.2007. | BASF Antwerpen | 5 gadu un 3 gadu periods | | | | [...] |
| 700.064 | 8.5.2007. | [...] (*1) | 8.5.2007. | 2012 | | | |
| 700.075 | 10.7.2007. | The Heating Company | 10.7.2007. | 2012 | [60–80] | | [...] |
| 700.357 | 25.11.2008. | LMS International | 1.1.2008. | 2013 | [60–80] | | [...] |
| 700.412 | 27.11.2007. | [...] (*1) | 1.1.2007. | 2012 | | | |
| 800.044 | 12.8.2008. | [...] (*1) | 1.1.2008. | 2013 | [60–80] | | |
| 800.122 | 1.7.2008. | Tekelec International sprl | 1.6.2008. | 2013 | [60–80] | | [...] |
| 800.225 | 15.7.2008. | VF Europe bvba | 1.1.2010. | 2015 | [60–80] | | [...] |
| 800.231 | 13.1.2009. | Noble International Europe bvba | 1.9.2007. | 2012 | [60–80] | | [...] |
| 800.346 | 9.6.2009. | [...] (*1) | 1.5.2010. | 2015 | | | |
| 800.407 | 8.9.2009. | [...] (*1) | 1.1.2011. | 2015 | | | |
| 800.441 | 11.3.2009. | Eval Europe NV | 11.3.2009. | 2013 | | | [...] |
| 800.445 | 13.1.2009. | Bridgestone Europe NV | 1.1.2006. | 2011 | > OM [1–4] | | [...] |
| 900.161 | 26.5.2009. | St Jude Medical CC bvba | 1.1.2009. | 2014 | > OM [1–4] | | [...] |
| 900.417 | 22.12.2009. | Trane bvba | 1.1.2010. | 2015 | [40–60] | | [...] |
| 900.479 | 29.6.2010. | [...] (*1) | 1.1.2010. | 2015 | | | |
| 2010.054 | 20.4.2010. | [...] (*1) | 1.3.2010. | 2015 | > OM [1–4] | | |
| 2010.106 | 20.4.2010. | Luciad NV | 1.1.2009. | 2014 | [40–60] (2009.–2011. g.)
  [40–60] (2012.–2013. g.) | | [...] |
| 2010.112 | 13.7.2010. | [...] (*1) | 1.1.2011. | 2016 | | [60–80] | |
| 2010.239 | 6.9.2011. | Ontex bvba | 1.1.2011. | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2010.277 | 7.9.2010. | [...] (*1) | | | | [60–80] | |
| 2010.284 | 13.7.2010. | [...] (*1) | 1.1.2010. | 2015 | | [60–80] | |
| 2010.488 | 15.2.2011. | Dow Corning Europe SA | 1.1.2010. | 2015 | > OM [1–4] | | [...] |
| 2011.028 | 22.2.2011. | Soudal NV | 1.1.2010. | 2015 | | [40–60] | [...] |
| 2011.201 | 13.9.2011. | Belgacom Int. Carrier Services | 1.1.2010. | 2015 | | [20–40] | [...] |
| 2011.326 | 6.9.2011. | Atlas Copco Airpower NV | 1.1.2010. | 2015 | | [40–60] | [...] |
| 2011.337 | 8.11.2011. | Evonik Oxena Antwerpen NV | 1.1.2012. | 2017 | | [20–40] | [...] |
| 2011.469 | 13.12.2011. | BP Aromatics Limited NV | 1.1.2012. | | | | [...] |
| 2011.488 | 24.1.2012. | [...] (*1) | 1.1.2015. | 2020 | | [60–80] | |
| 2011.542 | 28.2.2012. | Chep Equipment Pooling NV | 1.7.2010. | 2015 | | [20–40] | [...] |
| 2011.569 | 26.2.2013. | Nomacorc | 1.1.2012. | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2011.572 | 18.12.2012. | [...] (*1) | | | | | |
| 2012.031 | 25.9.2012. | Pfizer Animal Health SA | 1.12.2012. | 2017 | | [80–100] | [...] |
| 2012.038 | 6.3.2012. | Kinepolis Group NV | 1.1.2012. | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2012.062 | 24.5.2012. | Celio International NV | 1.2.2012. | 2017 | | | [...] |
| 2012.066 | 3.4.2012. | [...] (*1) | 1.1.2013. | 2018 | | [60–80] | |
| 2012.101 | 17.4.2012. | [...] (*1) | 1.1.2014. | 2019 | | [60–80] | |
| 2012.180 | 18.9.2012. | FLIR Systems Trading Belgium bvba | 1.8.2012. | | | [60–80] | [...] |
| 2012.182 | 18.9.2012. | [...] (*1) | 31.7.2013. | 2015 | | [40–60] | |
| 2012.229 | 28.8.2012. | ABI | 1.1.2011. | 2016 | | [80–100] | [...] |
| 2012.229 | 29.8.2012. | AMPAR | | | | [80–100] | [...] |
| 2012.355 | 6.11.2012. | Knauf Insulation SPRL | 1.1.2013. | 2017 | | [60–80] | [...] |
| 2012.375 | 20.11.2012. | Capsugel Belgium NV | 1.1.2012. | 2017 | | [60–80] | [...] |
| 2012.379 | 20.11.2012. | Wabco Europe BVBA | 1.1.2012. | 2017 | | [40–60] | [...] |
| 2012.446 | 18.12.2012. | [...] (*1) | 1.1.2015. | 2020 | | [60–80] | |
| 2012.468 | 26.2.2013. | BASF Antwerpen | 6 gadu periods | | | | [...] |
| 2013.052 | 16.4.2013. | [...] (*1) | 3 gadu periods | | | | |
| 2013.111 | 30.4.2013. | Delta Light NV | 31.8.2012. | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2013.138 | 17.9.2013. | [...] (*1) | 1.1.2012. | 2017 | | [60–80] | |
| 2013.156 | 25.6.2013. | Punch Powertrain NV | 1.1.2013. | 2017 | | [60–80] | [...] |
| 2013.331 | 8.10.2013. | Puratos NV | 1.1.2013. | 2018 | | [40–60] | [...] |
| 2013.443 | 10.12.2013. | Omega Pharma International | 1.1.2013. | 2018 | | [40–60] | [...] |
| 2013.540 | 10.12.2013. | [...] (*1) | 1.1.2014. | 2019 | | [60–80] | |
| 2013.579 | 28.1.2014. | Esko Graphics BVBA | 1.1.2012. | 2017 | | [60–80] | [...] |
| 2013.612 | 25.2.2014. | Magnetrol International NV | 1.1.2012. | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2014.091 | 1.4.2014. | Mayckawa Europe NV | 31.12.2013. | 2018 | | [60–80] | [...] |
| 2014.098 | 10.6.2014. | [...] (*1) | 1.1.2014. | 2019 | | [60–80] | |
| 2014.173 | 13.5.2014. | [...] (*1) | 1.1.2012. | 2016 | | [60–80] | |
| 2014.185 | 24.6.2014. | [...] (*1) | | | | [60–80] | |
| 2014.288 | 5.8.2014. | [...] (*1) | 1.7.2014. | 2019 | | [60–80] | |
| 2014.609 | 23.12.2014. | [...] (*1) | 1.1.2014. | 2019 | | [60–80] | |
| KOPĀ virspeļņa | [< 2 100 000 000
   (*2)
  ] |
| Avots: Beļģijas iestāžu 2015. gada 29. maija vēstule, atbildot uz sākšanas lēmumu. |

Lēmuma Nr.

Datums

Uzņēmums

Derīgums (sākums)

Derīgums (beigas)

EBIT atbrīvojuma (%)

NPBT atbrīvojuma (%)

Kopējā virspeļņa

Deklarācijas

Atbr. no nodokļiem 2005.–2014. g.

500.117

26.5.2005.

BASF Antwerpen

3 gadu periods

[...]

500.249

15.12.2005.

Eval Europe NV

1.4.2004.

2009

[...]

500.343

4.5.2006.

BASF Antwerpen

4 gadu periods

[...]

600.144

17.10.2006.

Celio International NV

1.2.2007.

2012

[...]

600.279

21.11.2006.

[...] (*1)

1.1.2007.

2012

[40–60]

600.460

30.1.2007.

BP Aromatics Limited NV

1.1.2007.

[40–60]

[...]

600.469

6.2.2007.

BASF Antwerpen

5 gadu un 3 gadu periods

[...]

700.064

8.5.2007.

[...] (*1)

8.5.2007.

2012

700.075

10.7.2007.

The Heating Company

10.7.2007.

2012

[60–80]

[...]

700.357

25.11.2008.

LMS International

1.1.2008.

2013

[60–80]

[...]

700.412

27.11.2007.

[...] (*1)

1.1.2007.

2012

800.044

12.8.2008.

[...] (*1)

1.1.2008.

2013

[60–80]

800.122

1.7.2008.

Tekelec International sprl

1.6.2008.

2013

[60–80]

[...]

800.225

15.7.2008.

VF Europe bvba

1.1.2010.

2015

[60–80]

[...]

800.231

13.1.2009.

Noble International Europe bvba

1.9.2007.

2012

[60–80]

[...]

800.346

9.6.2009.

[...] (*1)

1.5.2010.

2015

800.407

8.9.2009.

[...] (*1)

1.1.2011.

2015

800.441

11.3.2009.

Eval Europe NV

11.3.2009.

2013

[...]

800.445

13.1.2009.

Bridgestone Europe NV

1.1.2006.

2011

> OM [1–4]

[...]

900.161

26.5.2009.

St Jude Medical CC bvba

1.1.2009.

2014

> OM [1–4]

[...]

900.417

22.12.2009.

Trane bvba

1.1.2010.

2015

[40–60]

[...]

900.479

29.6.2010.

[...] (*1)

1.1.2010.

2015

2010.054

20.4.2010.

[...] (*1)

1.3.2010.

2015

> OM [1–4]

2010.106

20.4.2010.

Luciad NV

1.1.2009.

2014

[40–60] (2009.–2011. g.)

[40–60] (2012.–2013. g.)

[...]

2010.112

13.7.2010.

[...] (*1)

1.1.2011.

2016

[60–80]

2010.239

6.9.2011.

Ontex bvba

1.1.2011.

2016

[60–80]

[...]

2010.277

7.9.2010.

[...] (*1)

[60–80]

2010.284

13.7.2010.

[...] (*1)

1.1.2010.

2015

[60–80]

2010.488

15.2.2011.

Dow Corning Europe SA

1.1.2010.

2015

> OM [1–4]

[...]

2011.028

22.2.2011.

Soudal NV

1.1.2010.

2015

[40–60]

[...]

2011.201

13.9.2011.

Belgacom Int. Carrier Services

1.1.2010.

2015

[20–40]

[...]

2011.326

6.9.2011.

Atlas Copco Airpower NV

1.1.2010.

2015

[40–60]

[...]

2011.337

8.11.2011.

Evonik Oxena Antwerpen NV

1.1.2012.

2017

[20–40]

[...]

2011.469

13.12.2011.

BP Aromatics Limited NV

1.1.2012.

[...]

2011.488

24.1.2012.

[...] (*1)

1.1.2015.

2020

[60–80]

2011.542

28.2.2012.

Chep Equipment Pooling NV

1.7.2010.

2015

[20–40]

[...]

2011.569

26.2.2013.

Nomacorc

1.1.2012.

2016

[60–80]

[...]

2011.572

18.12.2012.

[...] (*1)

2012.031

25.9.2012.

Pfizer Animal Health SA

1.12.2012.

2017

[80–100]

[...]

2012.038

6.3.2012.

Kinepolis Group NV

1.1.2012.

2016

[60–80]

[...]

2012.062

24.5.2012.

Celio International NV

1.2.2012.

2017

[...]

2012.066

3.4.2012.

[...] (*1)

1.1.2013.

2018

[60–80]

2012.101

17.4.2012.

[...] (*1)

1.1.2014.

2019

[60–80]

2012.180

18.9.2012.

FLIR Systems Trading Belgium bvba

1.8.2012.

[60–80]

[...]

2012.182

18.9.2012.

[...] (*1)

31.7.2013.

2015

[40–60]

2012.229

28.8.2012.

ABI

1.1.2011.

2016

[80–100]

[...]

2012.229

29.8.2012.

AMPAR

[80–100]

[...]

2012.355

6.11.2012.

Knauf Insulation SPRL

1.1.2013.

2017

[60–80]

[...]

2012.375

20.11.2012.

Capsugel Belgium NV

1.1.2012.

2017

[60–80]

[...]

2012.379

20.11.2012.

Wabco Europe BVBA

1.1.2012.

2017

[40–60]

[...]

2012.446

18.12.2012.

[...] (*1)

1.1.2015.

2020

[60–80]

2012.468

26.2.2013.

BASF Antwerpen

6 gadu periods

[...]

2013.052

16.4.2013.

[...] (*1)

3 gadu periods

2013.111

30.4.2013.

Delta Light NV

31.8.2012.

2016

[60–80]

[...]

2013.138

17.9.2013.

[...] (*1)

1.1.2012.

2017

[60–80]

2013.156

25.6.2013.

Punch Powertrain NV

1.1.2013.

2017

[60–80]

[...]

2013.331

8.10.2013.

Puratos NV

1.1.2013.

2018

[40–60]

[...]

2013.443

10.12.2013.

Omega Pharma International

1.1.2013.

2018

[40–60]

[...]

2013.540

10.12.2013.

[...] (*1)

1.1.2014.

2019

[60–80]

2013.579

28.1.2014.

Esko Graphics BVBA

1.1.2012.

2017

[60–80]

[...]

2013.612

25.2.2014.

Magnetrol International NV

1.1.2012.

2016

[60–80]

[...]

2014.091

1.4.2014.

Mayckawa Europe NV

31.12.2013.

2018

[60–80]

[...]

2014.098

10.6.2014.

[...] (*1)

1.1.2014.

2019

[60–80]

2014.173

13.5.2014.

[...] (*1)

1.1.2012.

2016

[60–80]

2014.185

24.6.2014.

[...] (*1)

[60–80]

2014.288

5.8.2014.

[...] (*1)

1.7.2014.

2019

[60–80]

2014.609

23.12.2014.

[...] (*1)

1.1.2014.

2019

[60–80]

KOPĀ virspeļņa

[< 2 100 000 000
   (*2)
  ]

Avots: Beļģijas iestāžu 2015. gada 29. maija vēstule, atbildot uz sākšanas lēmumu.

---

(*1)  Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Beļģijas, šie uzņēmumi nav norādījuši virspeļņu savās nodokļu deklarācijās līdz 2013. nodokļu gadam.

(*2)  Šī ir kopējā virspeļņas summa, kuru uzņēmumi norādījuši savās nodokļu deklarācijās, nesniedzot nekādu norādi par piešķirto valsts atbalstu.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 260/104 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 260/104

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/1700

(2016. gada 7. aprīlis)

par valsts atbalstu SA.15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 un NN 34A/2000), ko īstenojusi Austrija (AMA tirdzniecības pasākumi)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 1972)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes (1),

tā kā:

| (1) | Ar 2011. gada 27. oktobra spriedumu (2) Eiropas Savienības Tiesa (turpmāk “Tiesa”) apstiprināja Pirmās instances tiesas (tagad Vispārējā tiesa) spriedumu (3), ar kuru tika atcelts Komisijas 2004. gada 30. jūnija Lēmums C(2004) 2037 par valsts atbalstu NN 34A/2000 saistībā ar kvalitātes programmām un marķējumiem AMA-Biosiegel (turpmāk “biomarķējums”) un AMA-Gütesiegel (turpmāk “kvalitātes marķējums”). |
| --- | --- |

(1)

Ar 2011. gada 27. oktobra spriedumu (2) Eiropas Savienības Tiesa (turpmāk “Tiesa”) apstiprināja Pirmās instances tiesas (tagad Vispārējā tiesa) spriedumu (3), ar kuru tika atcelts Komisijas 2004. gada 30. jūnija Lēmums C(2004) 2037 par valsts atbalstu NN 34A/2000 saistībā ar kvalitātes programmām un marķējumiem AMA-Biosiegel (turpmāk “biomarķējums”) un AMA-Gütesiegel (turpmāk “kvalitātes marķējums”).

| (2) | Pēc Tiesas nolēmuma Komisijai ir jāveic pasākumi, kas nepieciešami, lai izpildītu šo spriedumu. Tādēļ tai ir jāpieņem jauns lēmums. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Tiesas nolēmuma Komisijai ir jāveic pasākumi, kas nepieciešami, lai izpildītu šo spriedumu. Tādēļ tai ir jāpieņem jauns lēmums.

| (3) | Iepriekš minētie spriedumi ir kulminācija procedūrai, kuras galvenie posmi ir izklāstīti turpmāk. |
| --- | --- |

(3)

Iepriekš minētie spriedumi ir kulminācija procedūrai, kuras galvenie posmi ir izklāstīti turpmāk.

1.   PROCEDŪRA KOMISIJĀ

PROCEDŪRA KOMISIJĀ

1.1.   PROCEDŪRAS UZSĀKŠANA – SŪDZĪBAS

PROCEDŪRAS UZSĀKŠANA – SŪDZĪBAS

| (4) | Pēc divām sūdzībām – 1999. gada 21. septembrī un 1999. gada 5. novembrī, kas reģistrētas attiecīgi 1999. gada 23. septembrī un 2000. gada 20. janvārī, Komisija savā 2000. gada 15. februāra vēstulē aicināja Austrijas iestādes iesniegt atbilstošu informāciju par atbalsta pasākumiem attiecībā uz Agrarmarkt Austria (AMA) meitasuzņēmuma Agrarmarkt Austria Marketing GesmbH (AMA Marketing) tirdzniecības darbībām. |
| --- | --- |

(4)

Pēc divām sūdzībām – 1999. gada 21. septembrī un 1999. gada 5. novembrī, kas reģistrētas attiecīgi 1999. gada 23. septembrī un 2000. gada 20. janvārī, Komisija savā 2000. gada 15. februāra vēstulē aicināja Austrijas iestādes iesniegt atbilstošu informāciju par atbalsta pasākumiem attiecībā uz Agrarmarkt Austria (AMA) meitasuzņēmuma Agrarmarkt Austria Marketing GesmbH (AMA Marketing) tirdzniecības darbībām.

Agrarmarkt Austria

AMA

Agrarmarkt Austria Marketing GesmbH

AMA Marketing

| (5) | Austrijas iestādes pieprasīto informāciju iesniedza 2000. gada 20. marta vēstulē, kas reģistrēta 2000. gada 21. martā. |
| --- | --- |

(5)

Austrijas iestādes pieprasīto informāciju iesniedza 2000. gada 20. marta vēstulē, kas reģistrēta 2000. gada 21. martā.

| (6) | Otrs sūdzības iesniedzējs iesūtīja papildu informāciju 2000. gada 4. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2000. gada 7. aprīlī. |
| --- | --- |

(6)

Otrs sūdzības iesniedzējs iesūtīja papildu informāciju 2000. gada 4. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2000. gada 7. aprīlī.

| (7) | Papildu informācija no otrā sūdzības iesniedzēja tika saņemta arī 2000. gada 18. maijā un 2001. gada 30. maijā un tika reģistrēta attiecīgi 2000. gada 26. maijā un 2001. gada 6. jūnijā. Trešo sūdzību par šo pašu tēmu Komisija saņēma 2003. gada 22. janvārī. |
| --- | --- |

(7)

Papildu informācija no otrā sūdzības iesniedzēja tika saņemta arī 2000. gada 18. maijā un 2001. gada 30. maijā un tika reģistrēta attiecīgi 2000. gada 26. maijā un 2001. gada 6. jūnijā. Trešo sūdzību par šo pašu tēmu Komisija saņēma 2003. gada 22. janvārī.

1.2.   LIETA NN 34/2000 UN ADMINISTRATĪVĀ SADALĪŠANA

LIETA NN 34/2000 UN ADMINISTRATĪVĀ SADALĪŠANA

| (8) | Pamatojoties uz saņemto informāciju, kas bija izklāstīta sūdzībās, Komisija 2000. gada 19. jūnija vēstulē informēja Austrijas iestādes, ka attiecīgie pasākumi ir reģistrēti kā nepaziņots atbalsts (NN 34/2000), un aicināja Austrijas iestādes iesniegt plašāku informāciju. Austrijas iestādes atbildēja 2000. gada 29. septembra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, un 2000. gada 16. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2000. gada 17. oktobrī. Papildu informācija tika pieprasīta 2001. gada 15. oktobra vēstulē, uz kuru Austrijas iestādes atbildēja 2001. gada 7. novembra vēstulē. Austrijas iestādes 2002. gada 19. decembra vēstulē sniedza papildu informāciju un informēja Komisiju par grozītajām (iekšējām) AMA direktīvām (AMA Richtlinien), ar kurām regulē reklamēšanas darbības produktiem ar AMA kvalitātes marķējumu un AMA biomarķējumu un kuras stājās spēkā 2002. gada 26. septembrī. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz saņemto informāciju, kas bija izklāstīta sūdzībās, Komisija 2000. gada 19. jūnija vēstulē informēja Austrijas iestādes, ka attiecīgie pasākumi ir reģistrēti kā nepaziņots atbalsts (NN 34/2000), un aicināja Austrijas iestādes iesniegt plašāku informāciju. Austrijas iestādes atbildēja 2000. gada 29. septembra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, un 2000. gada 16. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2000. gada 17. oktobrī. Papildu informācija tika pieprasīta 2001. gada 15. oktobra vēstulē, uz kuru Austrijas iestādes atbildēja 2001. gada 7. novembra vēstulē. Austrijas iestādes 2002. gada 19. decembra vēstulē sniedza papildu informāciju un informēja Komisiju par grozītajām (iekšējām) AMA direktīvām (AMA Richtlinien), ar kurām regulē reklamēšanas darbības produktiem ar AMA kvalitātes marķējumu un AMA biomarķējumu un kuras stājās spēkā 2002. gada 26. septembrī.

AMA

AMA Richtlinien

AMA

AMA

| (9) | Šajā vēstulē, kurā bija iekļauta aizpildīta paziņojuma veidlapa, Austrijas iestādes apgalvoja, ka ir paziņojušas par AMA kvalitātes marķējuma un biomarķējuma pasākumiem, kas īstenoti saskaņā ar jaunajiem iekšējiem noteikumiem (4). Tomēr Komisija apgalvoja, ka nevar uzskatīt, ka šī vēstule ir paziņojums par jaunu atbalstu, jo grozītās AMA direktīvas bija stājušās spēkā jau 2002. gada 26. septembrī un tādējādi tika ieviestas pirms tam, kad varētu tikt apstiprināti atbalsta pasākumi, kas tika izstrādāti, pamatojoties uz minētajām direktīvām (5). |
| --- | --- |

(9)

Šajā vēstulē, kurā bija iekļauta aizpildīta paziņojuma veidlapa, Austrijas iestādes apgalvoja, ka ir paziņojušas par AMA kvalitātes marķējuma un biomarķējuma pasākumiem, kas īstenoti saskaņā ar jaunajiem iekšējiem noteikumiem (4). Tomēr Komisija apgalvoja, ka nevar uzskatīt, ka šī vēstule ir paziņojums par jaunu atbalstu, jo grozītās AMA direktīvas bija stājušās spēkā jau 2002. gada 26. septembrī un tādējādi tika ieviestas pirms tam, kad varētu tikt apstiprināti atbalsta pasākumi, kas tika izstrādāti, pamatojoties uz minētajām direktīvām (5).

AMA

4

AMA

5

| (10) | Pēc Austrijas iestāžu 2004. gada 8. marta pieprasījuma, kas saņemts tajā pašā dienā, Komisija nolēma lietu NN 34/2000 sadalīt. Reģistrācijas numuru NN 34A/2000 piešķīra pārbaudēm attiecībā uz nosacījumiem par AMA biomarķējumu un AMA kvalitātes marķējumu, kas piemērojami pēc 2002. gada 26. septembra, savukārt ar reģistrācijas numuru NN 34/2000 Komisija izskatīja ar AMA biomarķējumu un AMA kvalitātes marķējumu saistītos pasākumus, kas tika īstenoti pirms 2002. gada 26. septembra, kā arī citus AMA tirdzniecības pasākumus. |
| --- | --- |

(10)

Pēc Austrijas iestāžu 2004. gada 8. marta pieprasījuma, kas saņemts tajā pašā dienā, Komisija nolēma lietu NN 34/2000 sadalīt. Reģistrācijas numuru NN 34A/2000 piešķīra pārbaudēm attiecībā uz nosacījumiem par AMA biomarķējumu un AMA kvalitātes marķējumu, kas piemērojami pēc 2002. gada 26. septembra, savukārt ar reģistrācijas numuru NN 34/2000 Komisija izskatīja ar AMA biomarķējumu un AMA kvalitātes marķējumu saistītos pasākumus, kas tika īstenoti pirms 2002. gada 26. septembra, kā arī citus AMA tirdzniecības pasākumus.

AMA

AMA

AMA

AMA

AMA

| (11) | Attiecībā uz pasākumiem, kas īstenoti pirms 2002. gada 26. septembra, iekšēju administratīvu iemeslu dēļ 2004. gada 16. martā tika atklāta jauna lieta NN 34B/2000. Komisija atzīmē, ka šī lieta nekādā veidā neietekmē pašreizējās procedūras būtību. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz pasākumiem, kas īstenoti pirms 2002. gada 26. septembra, iekšēju administratīvu iemeslu dēļ 2004. gada 16. martā tika atklāta jauna lieta NN 34B/2000. Komisija atzīmē, ka šī lieta nekādā veidā neietekmē pašreizējās procedūras būtību.

| (12) | Ar jaunajiem AMA iekšējiem noteikumiem tika ieviests jauns marķējumu dizains un jauni kvalitātes standarti, kas piemērojami produktiem, uz kuriem ir norādīts kāds no šiem marķējumiem. No Austrijas iestāžu sniegtajiem paskaidrojumiem un pēc jauno marķējumu un kvalitātes standartu detalizētas pārbaudes kļuva skaidrs, ka tie tika pieņemti, lai izpildītu jaunos Kopienas noteikumus. |
| --- | --- |

(12)

Ar jaunajiem AMA iekšējiem noteikumiem tika ieviests jauns marķējumu dizains un jauni kvalitātes standarti, kas piemērojami produktiem, uz kuriem ir norādīts kāds no šiem marķējumiem. No Austrijas iestāžu sniegtajiem paskaidrojumiem un pēc jauno marķējumu un kvalitātes standartu detalizētas pārbaudes kļuva skaidrs, ka tie tika pieņemti, lai izpildītu jaunos Kopienas noteikumus.

AMA

| (13) | Lai arī AMA iekšējo noteikumu jaunajā versijā nebija paredzēti nosacījumi attiecībā uz produktu izcelsmi, pamata tiesību akts, ar ko regulē AMA, proti, AMA likums, tik un tā attiecās tikai uz vietējiem produktiem. Šai sakarā 2002. gada 19. decembra vēstulē, kas reģistrēta 2002. gada 23. decembrī, Austrijas iestādes apstiprināja, ka saskaņā ar jaunajiem noteikumiem AMA marķējumi ir pieejami visiem produktiem neatkarīgi no to izcelsmes, un apņēmās attiecīgi pielāgot AMA likumu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisijas dienesti pieņēma, ka nepaziņotā atbalsta shēma, kas reģistrēta ar numuru NN 34/2000, no 2002. gada 26. septembra ir būtiski grozīta, lai izpildītu valsts atbalsta noteikumus, un ka šā iemesla dēļ ir pamatoti pēc šā datuma veikt atsevišķu shēmas novērtējumu. |
| --- | --- |

(13)

Lai arī AMA iekšējo noteikumu jaunajā versijā nebija paredzēti nosacījumi attiecībā uz produktu izcelsmi, pamata tiesību akts, ar ko regulē AMA, proti, AMA likums, tik un tā attiecās tikai uz vietējiem produktiem. Šai sakarā 2002. gada 19. decembra vēstulē, kas reģistrēta 2002. gada 23. decembrī, Austrijas iestādes apstiprināja, ka saskaņā ar jaunajiem noteikumiem AMA marķējumi ir pieejami visiem produktiem neatkarīgi no to izcelsmes, un apņēmās attiecīgi pielāgot AMA likumu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisijas dienesti pieņēma, ka nepaziņotā atbalsta shēma, kas reģistrēta ar numuru NN 34/2000, no 2002. gada 26. septembra ir būtiski grozīta, lai izpildītu valsts atbalsta noteikumus, un ka šā iemesla dēļ ir pamatoti pēc šā datuma veikt atsevišķu shēmas novērtējumu.

AMA

AMA

AMA

AMA

AMA

1.3.   NEPAZIŅOTAIS ATBALSTS NN 34A/2000 PĒC LIETAS NN 34/2000 SADALĪŠANAS

NEPAZIŅOTAIS ATBALSTS NN 34A/2000 PĒC LIETAS NN 34/2000 SADALĪŠANAS

| (14) | Attiecībā uz lietu NN 34A/2000 papildu informāciju Austrijas iestādes iesniedza 2004. gada 2. aprīļa (reģistrēta 2004. gada 5. aprīlī), 2004. gada 19. aprīļa, 2004. gada 29. aprīļa, 2004. gada 4. maija, 2004. gada 7. maija, 2004. gada 13. maija, 2004. gada 9. jūnija, 2004. gada 16. jūnija un 2004. gada 24. jūnija vēstulēs (visas reģistrētas to saņemšanas dienā). |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz lietu NN 34A/2000 papildu informāciju Austrijas iestādes iesniedza 2004. gada 2. aprīļa (reģistrēta 2004. gada 5. aprīlī), 2004. gada 19. aprīļa, 2004. gada 29. aprīļa, 2004. gada 4. maija, 2004. gada 7. maija, 2004. gada 13. maija, 2004. gada 9. jūnija, 2004. gada 16. jūnija un 2004. gada 24. jūnija vēstulēs (visas reģistrētas to saņemšanas dienā).

| (15) | Ar Lēmumu C(2004) 2037 Komisija nolēma neizvirzīt iebildumus pret šo pasākumu un uzskatīja to par saderīgu ar kopējo tirgu EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts) izpratnē, jo tas atbilda nosacījumiem, kas piemēroti ar 13. un 14. punktu Kopienas pamatnostādnēs attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē (6) (turpmāk “2000.–2006. gada pamatnostādnes”) un ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu EK līguma I pielikumā minēto produktu un dažu I pielikumā neminētu produktu reklāmai (7) (turpmāk “Reklāmas pamatnostādnes”). Lietā NN 34A/2000 pārbaudītā atbalsta shēma bija ierobežota laikā līdz 2008. gada 31. decembrim attiecībā uz visiem kvalitātes marķējuma (AMA Gütesiegel) pasākumiem un biomarķējuma (Biozeichen) kvalitātes atbalsta pasākumiem, savukārt biomarķējuma (Biozeichen) reklāmas pasākumi bija ierobežoti līdz 2006. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(15)

Ar Lēmumu C(2004) 2037 Komisija nolēma neizvirzīt iebildumus pret šo pasākumu un uzskatīja to par saderīgu ar kopējo tirgu EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts) izpratnē, jo tas atbilda nosacījumiem, kas piemēroti ar 13. un 14. punktu Kopienas pamatnostādnēs attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē (6) (turpmāk “2000.–2006. gada pamatnostādnes”) un ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu EK līguma I pielikumā minēto produktu un dažu I pielikumā neminētu produktu reklāmai (7) (turpmāk “Reklāmas pamatnostādnes”). Lietā NN 34A/2000 pārbaudītā atbalsta shēma bija ierobežota laikā līdz 2008. gada 31. decembrim attiecībā uz visiem kvalitātes marķējuma (AMA Gütesiegel) pasākumiem un biomarķējuma (Biozeichen) kvalitātes atbalsta pasākumiem, savukārt biomarķējuma (Biozeichen) reklāmas pasākumi bija ierobežoti līdz 2006. gada 31. martam.

6

7

AMA Gütesiegel

Biozeichen

Biozeichen

| (16) | Saskaņā ar šo lēmumu visi AMA un AMA Marketing līdz 2002. gada 26. septembrim īstenotie pasākumi, kurus aptvēra lieta NN 34/2000, bija skaidri izslēgti no pārbaudes lietā NN 34A/2000. Šajā ziņā tomēr nav skaidrs, kad jaunie AMA iekšējie noteikumi stājās spēkā, t. i., vai atbalsta pasākumi tika īstenoti saskaņā ar jaunajiem noteikumiem jau no 2002. gada 26. septembra, t. i., no datuma, kurā minētie noteikumi stājās spēkā, vai arī pēc 2002. gada 26. septembra bija pārejas periods, kura laikā atbalstu turpināja piešķirt saskaņā ar vecajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar šo lēmumu visi AMA un AMA Marketing līdz 2002. gada 26. septembrim īstenotie pasākumi, kurus aptvēra lieta NN 34/2000, bija skaidri izslēgti no pārbaudes lietā NN 34A/2000. Šajā ziņā tomēr nav skaidrs, kad jaunie AMA iekšējie noteikumi stājās spēkā, t. i., vai atbalsta pasākumi tika īstenoti saskaņā ar jaunajiem noteikumiem jau no 2002. gada 26. septembra, t. i., no datuma, kurā minētie noteikumi stājās spēkā, vai arī pēc 2002. gada 26. septembra bija pārejas periods, kura laikā atbalstu turpināja piešķirt saskaņā ar vecajiem noteikumiem.

AMA

AMA Marketing

AMA

| (17) | Austrijas iestādes 2012. gada 14. septembra atbildē apgalvoja, ka pārejas periods netika piemērots un jaunie noteikumi stājās spēkā 2002. gada 26. septembrī. |
| --- | --- |

(17)

Austrijas iestādes 2012. gada 14. septembra atbildē apgalvoja, ka pārejas periods netika piemērots un jaunie noteikumi stājās spēkā 2002. gada 26. septembrī.

1.4.   AMA TIRDZNIECĪBAS PASĀKUMU (VISPĀRĒJĀ TIRDZNIECĪBA, TIRDZNIECĪBA ĀRPUS AUSTRIJAS UN TIRGUS IZPĒTE) PAZIŅOŠANA – N 239/2004

AMA TIRDZNIECĪBAS PASĀKUMU (VISPĀRĒJĀ TIRDZNIECĪBA, TIRDZNIECĪBA ĀRPUS AUSTRIJAS UN TIRGUS IZPĒTE) PAZIŅOŠANA – N 239/2004

| (18) | Austrijas iestādes 2004. gada 28. maijā paziņoja par AMA tirdzniecības pasākumiem, kas ietver vispārējus tirdzniecības pasākumus, tirdzniecības pasākumus ārpus Austrijas un tirgus izpēti. Atbalsta shēma, kas reģistrēta ar valsts atbalsta numuru N 239/2004, tika apstiprināta ar Komisijas 2004. gada 20. oktobra Lēmumu C(2004) 3945. Ar 2010. gada 21. janvāra Lēmumu C(2010) 377 Komisija ar valsts atbalsta numuru N 496/2009 apstiprināja iepriekš minētās atbalsta shēmas turpinājumu līdz 2013. gada 31. decembrim. Šos lēmumus neietekmē iepriekš minētie Tiesas lēmumi, un šis lēmums neattiecas uz apstiprinātajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(18)

Austrijas iestādes 2004. gada 28. maijā paziņoja par AMA tirdzniecības pasākumiem, kas ietver vispārējus tirdzniecības pasākumus, tirdzniecības pasākumus ārpus Austrijas un tirgus izpēti. Atbalsta shēma, kas reģistrēta ar valsts atbalsta numuru N 239/2004, tika apstiprināta ar Komisijas 2004. gada 20. oktobra Lēmumu C(2004) 3945. Ar 2010. gada 21. janvāra Lēmumu C(2010) 377 Komisija ar valsts atbalsta numuru N 496/2009 apstiprināja iepriekš minētās atbalsta shēmas turpinājumu līdz 2013. gada 31. decembrim. Šos lēmumus neietekmē iepriekš minētie Tiesas lēmumi, un šis lēmums neattiecas uz apstiprinātajiem pasākumiem.

AMA

1.5.   NN 34A/2000 PAGARINĀŠANA

NN 34A/2000 PAGARINĀŠANA

| (19) | 2006. gada 15. marta vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, Austrijas iestādes paziņoja, ka ar biomarķējumu saistītie pasākumi (8) (valsts atbalsta shēma N 175/2006, kas apstiprināta ar Komisijas 2006. gada 2. jūnija Lēmumu C(2006) 2281) tiek pagarināti līdz 2010. gada 31. decembrim. 2008. gada 19. novembra vēstulē Austrija paziņoja, ka atbalsta pasākums NN 34A/2000, kura termiņš bija 2010. gada 31. decembris, tiek pagarināts līdz 2013. gada 31. decembrim gan attiecībā uz kvalitātes marķējumu, gan biomarķējumu. Paziņotais atbalsts, kas tika reģistrēts ar numuru N 589/2008 un apstiprināts ar Komisijas 2009. gada 25. februāra Lēmumu C(2009) 1092, vienlaikus aizstāja atbalsta pasākumu N 175/2006. |
| --- | --- |

(19)

2006. gada 15. marta vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, Austrijas iestādes paziņoja, ka ar biomarķējumu saistītie pasākumi (8) (valsts atbalsta shēma N 175/2006, kas apstiprināta ar Komisijas 2006. gada 2. jūnija Lēmumu C(2006) 2281) tiek pagarināti līdz 2010. gada 31. decembrim. 2008. gada 19. novembra vēstulē Austrija paziņoja, ka atbalsta pasākums NN 34A/2000, kura termiņš bija 2010. gada 31. decembris, tiek pagarināts līdz 2013. gada 31. decembrim gan attiecībā uz kvalitātes marķējumu, gan biomarķējumu. Paziņotais atbalsts, kas tika reģistrēts ar numuru N 589/2008 un apstiprināts ar Komisijas 2009. gada 25. februāra Lēmumu C(2009) 1092, vienlaikus aizstāja atbalsta pasākumu N 175/2006.

8

| (20) | Šis lēmums neattiecas uz iepriekš aprakstītajām apstiprinātajām atbalsta shēmām N 175/2006, N 589/2008, N 239/2004 un N 496/2009. |
| --- | --- |

(20)

Šis lēmums neattiecas uz iepriekš aprakstītajām apstiprinātajām atbalsta shēmām N 175/2006, N 589/2008, N 239/2004 un N 496/2009.

| (21) | Šis lēmums attiecas uz nepaziņotajiem AMA pasākumiem saskaņā ar atbalsta shēmu NN 34/2000 (kas aptver periodu līdz 2002. gada 26. septembrim) un AMA pasākumiem, kas izskatīti atceltajā Komisijas lēmumā NN 34A/2000 (un aptver periodu pēc 2002. gada 26. septembra). |
| --- | --- |

(21)

Šis lēmums attiecas uz nepaziņotajiem AMA pasākumiem saskaņā ar atbalsta shēmu NN 34/2000 (kas aptver periodu līdz 2002. gada 26. septembrim) un AMA pasākumiem, kas izskatīti atceltajā Komisijas lēmumā NN 34A/2000 (un aptver periodu pēc 2002. gada 26. septembra).

AMA

AMA

2.   TIESVEDĪBA SAVIENĪBAS TIESĀS (VISPĀRĒJĀ TIESĀ UN TIESĀ) UN LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

TIESVEDĪBA SAVIENĪBAS TIESĀS (VISPĀRĒJĀ TIESĀ UN TIESĀ) UN LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

2.1.   TIESVEDĪBA VISPĀRĒJĀ TIESĀ – LIETA T-375/04

TIESVEDĪBA VISPĀRĒJĀ TIESĀ – LIETA T-375/04

| (22) | Komisijas lēmumu lietā NN 34A/2000 apstrīdēja sūdzību iesniedzēji, kas minēti 4. apsvērumā, 2004. gada 17. septembrī iesniedzot prasību Pirmās instances tiesā (tagad Vispārējā tiesa). Lieta tika reģistrēta ar numuru T-375/04. |
| --- | --- |

(22)

Komisijas lēmumu lietā NN 34A/2000 apstrīdēja sūdzību iesniedzēji, kas minēti 4. apsvērumā, 2004. gada 17. septembrī iesniedzot prasību Pirmās instances tiesā (tagad Vispārējā tiesa). Lieta tika reģistrēta ar numuru T-375/04.

| (23) | Vispārējā tiesa savā 2009. gada 18. novembra spriedumā secināja, ka Komisijai bija jāuzsāk oficiālās izmeklēšanas procedūra, jo bija pretruna starp i) AMA likuma 1992. gada redakciju, kas saskaņā ar Vispārējās tiesas atzinumu ierobežo shēmas darbību, attiecinot to tikai uz vietējiem produktiem, un ii) iekšējām AMA direktīvām un Austrijas iestāžu apgalvojumiem, kuros tika uzsvērts, ka shēma bija pieejama produktiem no citām dalībvalstīm. Vispārējā tiesa secināja, ka ar šīs pretrunas konstatēšanu pietika, lai rastos nopietnas šaubas par shēmas saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(23)

Vispārējā tiesa savā 2009. gada 18. novembra spriedumā secināja, ka Komisijai bija jāuzsāk oficiālās izmeklēšanas procedūra, jo bija pretruna starp i) AMA likuma 1992. gada redakciju, kas saskaņā ar Vispārējās tiesas atzinumu ierobežo shēmas darbību, attiecinot to tikai uz vietējiem produktiem, un ii) iekšējām AMA direktīvām un Austrijas iestāžu apgalvojumiem, kuros tika uzsvērts, ka shēma bija pieejama produktiem no citām dalībvalstīm. Vispārējā tiesa secināja, ka ar šīs pretrunas konstatēšanu pietika, lai rastos nopietnas šaubas par shēmas saderību ar iekšējo tirgu.

AMA

AMA

| (24) | Tādēļ Vispārējā tiesa secināja (sprieduma 86. punkts), ka Komisijai bija jāuzsāk procedūra, kas paredzēta kādreizējā EK līguma 88. panta 2. punktā (tagad LESD 108. panta 2. punkts). Pamatojoties uz to, Vispārējā tiesa atcēla Komisijas lēmumu lietā NN 34A/2000. |
| --- | --- |

(24)

Tādēļ Vispārējā tiesa secināja (sprieduma 86. punkts), ka Komisijai bija jāuzsāk procedūra, kas paredzēta kādreizējā EK līguma 88. panta 2. punktā (tagad LESD 108. panta 2. punkts). Pamatojoties uz to, Vispārējā tiesa atcēla Komisijas lēmumu lietā NN 34A/2000.

2.2.   TIESVEDĪBA TIESĀ – LIETA C-47/10

TIESVEDĪBA TIESĀ – LIETA C-47/10

| (25) | Austrijas Republika 2010. gada 27. janvārī pārsūdzēja iepriekš minēto Vispārējās tiesas spriedumu. Apelācija tika reģistrēta kā lieta C-47/10. |
| --- | --- |

(25)

Austrijas Republika 2010. gada 27. janvārī pārsūdzēja iepriekš minēto Vispārējās tiesas spriedumu. Apelācija tika reģistrēta kā lieta C-47/10.

| (26) | Tiesa savā 2011. gada 27. oktobra spriedumā noraidīja Austrijas Republikas iesniegto apelāciju un pilnībā apstiprināja Vispārējās tiesas lēmumu. |
| --- | --- |

(26)

Tiesa savā 2011. gada 27. oktobra spriedumā noraidīja Austrijas Republikas iesniegto apelāciju un pilnībā apstiprināja Vispārējās tiesas lēmumu.

2.3.   LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU UN TURPMĀKI PROCEDŪRAS POSMI

LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU UN TURPMĀKI PROCEDŪRAS POSMI

| (27) | Pēc Tiesas sprieduma Komisija lietā NN 34A/2000 uzsāka oficiālās izmeklēšanas procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu. Ņemot vērā sprieduma pamatojumu, 2012. gada 12. jūnija lēmumā par procedūras sākšanu (9) Komisija aicināja Austrijas iestādes un iesaistītās personas viena mēneša laikā iesniegt savas piezīmes, lai kliedētu šaubas par 23. apsvērumā aprakstīto pretrunu. |
| --- | --- |

(27)

Pēc Tiesas sprieduma Komisija lietā NN 34A/2000 uzsāka oficiālās izmeklēšanas procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu. Ņemot vērā sprieduma pamatojumu, 2012. gada 12. jūnija lēmumā par procedūras sākšanu (9) Komisija aicināja Austrijas iestādes un iesaistītās personas viena mēneša laikā iesniegt savas piezīmes, lai kliedētu šaubas par 23. apsvērumā aprakstīto pretrunu.

9

| (28) | Komisija nesaņēma nevienu piezīmi no trešām personām. |
| --- | --- |

(28)

Komisija nesaņēma nevienu piezīmi no trešām personām.

| (29) | Austrija atbildēja 2012. gada 29. jūnija vēstulē, lūdzot pagarināt atbildes sniegšanas termiņu. Komisija pagarināja atbildes sniegšanas termiņu līdz 2012. gada 13. jūlijam. |
| --- | --- |

(29)

Austrija atbildēja 2012. gada 29. jūnija vēstulē, lūdzot pagarināt atbildes sniegšanas termiņu. Komisija pagarināja atbildes sniegšanas termiņu līdz 2012. gada 13. jūlijam.

| (30) | Austrijas iestādes iesniedza savas piezīmes 2012. gada 14. septembrī. |
| --- | --- |

(30)

Austrijas iestādes iesniedza savas piezīmes 2012. gada 14. septembrī.

| (31) | Komisija 2014. gada 19. februāra vēstulē pieprasīja papildu informāciju. Austrijas iestādes atbildēja 2014. gada 14. marta vēstulē un lūdza pagarināt atbildes sniegšanas termiņu. Austrija iesniedza papildu informāciju 2014. gada 7. maijā. |
| --- | --- |

(31)

Komisija 2014. gada 19. februāra vēstulē pieprasīja papildu informāciju. Austrijas iestādes atbildēja 2014. gada 14. marta vēstulē un lūdza pagarināt atbildes sniegšanas termiņu. Austrija iesniedza papildu informāciju 2014. gada 7. maijā.

| (32) | Komisija 2014. gada 17. decembrī nosūtīja jaunu informācijas pieprasījumu. Austrijas iestādes 2014. gada 23. decembrī lūdza pagarināt atbildes iesniegšanas termiņu. Komisija 2015. gada 8. janvāra vēstulē to pagarināja. Austrijas iestādes iesniedza atbildi 2015. gada 26. februārī un 2015. gada 3. martā. |
| --- | --- |

(32)

Komisija 2014. gada 17. decembrī nosūtīja jaunu informācijas pieprasījumu. Austrijas iestādes 2014. gada 23. decembrī lūdza pagarināt atbildes iesniegšanas termiņu. Komisija 2015. gada 8. janvāra vēstulē to pagarināja. Austrijas iestādes iesniedza atbildi 2015. gada 26. februārī un 2015. gada 3. martā.

3.   ATBALSTA PASĀKUMU APRAKSTS

ATBALSTA PASĀKUMU APRAKSTS

3.1.   NOSAUKUMS

NOSAUKUMS

| (33) | AMA tirdzniecības pasākumi |
| --- | --- |

(33)

AMA tirdzniecības pasākumi

AMA

3.2.   ATBALSTA PASĀKUMU ILGUMS

ATBALSTA PASĀKUMU ILGUMS

| (34) | AMA likums, ar ko tika izveidots AMA, stājās spēkā 1992. gadā. Saskaņā ar informāciju, ko Austrijas iestādes iesniedza 1997. gada 4. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 1997. gada 7. jūlijā, tirdzniecības pasākumi tiek īstenoti kopš 1994. gada, t. i., pirms 1995. gada 1. janvāra, kad Austrija pievienojās Eiropas Savienībai. Tomēr Austrijas iestādes saskaņā ar Akta par Austrijas Republikas pievienošanos (10) 143. un 144. pantu nepaziņoja Komisijai par AMA pasākumiem. |
| --- | --- |

(34)

AMA likums, ar ko tika izveidots AMA, stājās spēkā 1992. gadā. Saskaņā ar informāciju, ko Austrijas iestādes iesniedza 1997. gada 4. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 1997. gada 7. jūlijā, tirdzniecības pasākumi tiek īstenoti kopš 1994. gada, t. i., pirms 1995. gada 1. janvāra, kad Austrija pievienojās Eiropas Savienībai. Tomēr Austrijas iestādes saskaņā ar Akta par Austrijas Republikas pievienošanos (10) 143. un 144. pantu nepaziņoja Komisijai par AMA pasākumiem.

AMA

AMA

10

AMA

| (35) | Austrija 2012. gada 14. septembrī iesniegtajās piezīmēs apgalvoja, ka Komisija bija “informēta” par Österreichische Weinmarketing tirdzniecības pasākumiem. Taču minētajās piezīmēs sniegtā informācija (11) attiecas tikai uz atbilstīgiem pasākumiem, kurus Komisija saskaņā ar EK līguma 93. panta 1. punktu (tagad LESD 108. panta 1. punkts) ir noteikusi vīna nozarei. Šie pasākumi neietilpst pašreizējā lēmuma tvērumā. |
| --- | --- |

(35)

Austrija 2012. gada 14. septembrī iesniegtajās piezīmēs apgalvoja, ka Komisija bija “informēta” par Österreichische Weinmarketing tirdzniecības pasākumiem. Taču minētajās piezīmēs sniegtā informācija (11) attiecas tikai uz atbilstīgiem pasākumiem, kurus Komisija saskaņā ar EK līguma 93. panta 1. punktu (tagad LESD 108. panta 1. punkts) ir noteikusi vīna nozarei. Šie pasākumi neietilpst pašreizējā lēmuma tvērumā.

Österreichische Weinmarketing

11

| (36) | Komisija 1997. gada 7. februāra vēstulē ESAO uzraudzības ziņojuma kontekstā informēja Austriju par to, ka AMA veicināšanas pasākumi varētu būt uzskatāmi par valsts atbalstu, un līdz ar to pieprasīja Austrijas iestādēm sniegt visu informāciju, kas nepieciešama, lai varētu izvērtēt šos pasākumus atbilstīgi spēkā esošajiem valsts atbalsta noteikumiem, un aizpildīt nepieciešamās paziņojuma veidlapas. Austrijas iestādes iesniedza pieprasīto informāciju un aizpildītu paziņojuma veidlapu 1997. gada 23. jūnija vēstulē. (12) |
| --- | --- |

(36)

Komisija 1997. gada 7. februāra vēstulē ESAO uzraudzības ziņojuma kontekstā informēja Austriju par to, ka AMA veicināšanas pasākumi varētu būt uzskatāmi par valsts atbalstu, un līdz ar to pieprasīja Austrijas iestādēm sniegt visu informāciju, kas nepieciešama, lai varētu izvērtēt šos pasākumus atbilstīgi spēkā esošajiem valsts atbalsta noteikumiem, un aizpildīt nepieciešamās paziņojuma veidlapas. Austrijas iestādes iesniedza pieprasīto informāciju un aizpildītu paziņojuma veidlapu 1997. gada 23. jūnija vēstulē. (12)

AMA

12

| (37) | Austrijas iestādes savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs apgalvoja, ka 1997. gada 23. jūnija vēstule ir uzskatāma par derīgu paziņojumu un ka pēc divu mēnešu perioda beigām dalībvalstij bija tiesības uzskatīt, ka valsts atbalsts šiem pasākumiem ir atzīts par likumīgu. |
| --- | --- |

(37)

Austrijas iestādes savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs apgalvoja, ka 1997. gada 23. jūnija vēstule ir uzskatāma par derīgu paziņojumu un ka pēc divu mēnešu perioda beigām dalībvalstij bija tiesības uzskatīt, ka valsts atbalsts šiem pasākumiem ir atzīts par likumīgu.

| (38) | Attiecībā uz īstenošanas beigu datumu ir jāizšķir dažādas AMA tirdzniecības darbības. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz īstenošanas beigu datumu ir jāizšķir dažādas AMA tirdzniecības darbības.

AMA

| (39) | Šajā ziņā Komisija atzīmē, ka ar 2004. gada 20. oktobra lēmumu Komisija ar valsts atbalsta numuru N 239/2004 apstiprināja šādus AMA tirdzniecības pasākumus: vispārējus tirdzniecības pasākumus (reklāma un sabiedrisko attiecību darbības), tirdzniecības pasākumus ārpus Austrijas un tirgus izpēti. |
| --- | --- |

(39)

Šajā ziņā Komisija atzīmē, ka ar 2004. gada 20. oktobra lēmumu Komisija ar valsts atbalsta numuru N 239/2004 apstiprināja šādus AMA tirdzniecības pasākumus: vispārējus tirdzniecības pasākumus (reklāma un sabiedrisko attiecību darbības), tirdzniecības pasākumus ārpus Austrijas un tirgus izpēti.

AMA

| (40) | Kopumā attiecībā uz AMA biomarķējumiem un kvalitātes marķējumiem pasākumu beigu datums bija 2008. gada 31. decembris, izņemot biomarķējuma reklāmas pasākumus, kuru beigu datums bija 2006. gada 31. decembris (sk. 15. un 19. apsvērumu iepriekš). Pārējie AMA tirdzniecības pasākumi bija piemērojami līdz 2004. gada 20. oktobrim – datumam, kurā tika apstiprināts paziņotais pasākums N 239/2004 (sk. 1.4. iedaļu un 39. apsvērumu iepriekš). |
| --- | --- |

(40)

Kopumā attiecībā uz AMA biomarķējumiem un kvalitātes marķējumiem pasākumu beigu datums bija 2008. gada 31. decembris, izņemot biomarķējuma reklāmas pasākumus, kuru beigu datums bija 2006. gada 31. decembris (sk. 15. un 19. apsvērumu iepriekš). Pārējie AMA tirdzniecības pasākumi bija piemērojami līdz 2004. gada 20. oktobrim – datumam, kurā tika apstiprināts paziņotais pasākums N 239/2004 (sk. 1.4. iedaļu un 39. apsvērumu iepriekš).

AMA

AMA

| (41) | Komisija atzīmē arī to, ka AMA liellopu gaļas noieta veicināšanas kampaņas pasākums tika paziņots un apstiprināts valsts atbalsta N 570/1998 ietvaros 1998. gada 15. decembra vēstulē. Minētā atbalsta ilgums bija ierobežots līdz diviem gadiem. |
| --- | --- |

(41)

Komisija atzīmē arī to, ka AMA liellopu gaļas noieta veicināšanas kampaņas pasākums tika paziņots un apstiprināts valsts atbalsta N 570/1998 ietvaros 1998. gada 15. decembra vēstulē. Minētā atbalsta ilgums bija ierobežots līdz diviem gadiem.

AMA

| (42) | Ja neskaita pasākumus, uz kuriem attiecas Komisijas lēmumi lietās N 570/1998, NN 34A/2000 un N 239/2004, Komisija nav informēta par citiem apstiprinātiem atbalsta pasākumiem saistībā ar AMA tirdzniecības darbībām attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(42)

Ja neskaita pasākumus, uz kuriem attiecas Komisijas lēmumi lietās N 570/1998, NN 34A/2000 un N 239/2004, Komisija nav informēta par citiem apstiprinātiem atbalsta pasākumiem saistībā ar AMA tirdzniecības darbībām attiecīgajā periodā.

AMA

3.3.   ATBALSTA SUMMA

ATBALSTA SUMMA

| (43) | Saskaņā ar detalizētajos budžeta pārskatos par 1995.–1999. gadu (13) un 2000.–2008. gadu (14) sniegto informāciju AMA tirdzniecības darbībām tika iztērētas šādas naudas summas:







  1995 | : | EUR 13 084 204,72 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | : | EUR 16 241 658,38 |
| 1997 | : | EUR 15 306 219,65 |
| 1998 | : | EUR 18 217 604,15 |
| 1999 | : | EUR 18 158 485,48 |
| 2000 | : | EUR 15 867 096,22 |
| 2001 | : | EUR 12 092 317,52 |
| 2002 | : | EUR 13 538 228,32 |
| 2003 | : | EUR 9 044 509,01 |
| 2004 | : | EUR 10 559 442,86 |
| 2005 | : | EUR 8 994 712,20 |
| 2006 | : | EUR 12 193 320,12 |
| 2007 | : | EUR 12 285 344,67 |
| 2008 | : | EUR 15 087 084,71 |

(43)

Saskaņā ar detalizētajos budžeta pārskatos par 1995.–1999. gadu (13) un 2000.–2008. gadu (14) sniegto informāciju AMA tirdzniecības darbībām tika iztērētas šādas naudas summas:

13

14

AMA

1995

:

EUR 13 084 204,72

1996

:

EUR 16 241 658,38

1997

:

EUR 15 306 219,65

1998

:

EUR 18 217 604,15

1999

:

EUR 18 158 485,48

2000

:

EUR 15 867 096,22

2001

:

EUR 12 092 317,52

2002

:

EUR 13 538 228,32

2003

:

EUR 9 044 509,01

2004

:

EUR 10 559 442,86

2005

:

EUR 8 994 712,20

2006

:

EUR 12 193 320,12

2007

:

EUR 12 285 344,67

2008

:

EUR 15 087 084,71

| (44) | 2012. gada 12. jūnija vēstulē Austrijas iestādes tika aicinātas apstiprināt iepriekš norādītos datus un sniegt budžeta sadalījumu par katru gadu attiecībā uz katru atbalsta kategoriju (kvalitātes marķējumu reklāma, biomarķējumu reklāma, vispārēja reklāma, reklāma ārpus Austrijas, kvalitātes pasākumi, kā arī tehniskais atbalsts saistībā ar abiem marķējumiem un vispārējiem produktiem). Tālāk redzamie dati tika iesniegti 2012. gada 14. septembra piezīmēs.












  (EUR) |
| --- | --- |
| | Werbemaßnahmen für Gütesiegel und Biozeichen | generische Werbung | Werbung außerhalb Österreichs | Qualitätsmaßnahmen | technische Hilfe für beide Siegel und generische Erzeugnisse | Sonstiges nicht zuordenbar | Summe |
| 1995 | 1 299 346,00 | 6 362 489,86 | 3 571 312,11 | 371 139,09 | 582 771,80 | 897 145,82 | 13 084 204,68 |
| 1996 | 2 233 341,97 | 8 643 529,94 | 2 888 555,25 | 394 070,06 | 779 226,09 | 1 302 935,06 | 16 241 658,37 |
| 1997 | 1 711 790,25 | 8 550 846,55 | 2 679 179,98 | 362 098,72 | 752 833,66 | 1 249 471,22 | 15 306 220,38 |
| 1998 | 1 347 618,61 | 9 607 372,32 | 3 555 154,59 | 689 570,37 | 1 078 268,11 | 1 939 620,16 | 18 217 604,16 |
| 1999 | 1 950 511,57 | 9 740 191,85 | 3 444 902,31 | 802 776,30 | 874 229,94 | 1 345 873,52 | 18 158 485,49 |
| 2000 | 1 616 472,22 | 8 148 390,41 | 2 387 445,85 | 1 327 850,90 | 993 697,77 | 1 393 239,07 | 15 867 096,22 |
| 2001 | 1 537 390,80 | 5 448 146,98 | 2 234 769,81 | 728 167,14 | 899 896,37 | 1 243 946,42 | 12 092 317,52 |
| 2002 | 1 336 612,09 | 7 237 058,31 | 2 092 667,47 | 381 162,95 | 825 295,61 | 1 665 431,89 | 13 538 228,32 |
| 2003 | 1 628 162,19 | 3 561 930,45 | 1 487 154,69 | 74 665,78 | 491 988,97 | 1 800 606,93 | 9 044 509,01 |
| 2004 | 1 562 732,58 | 4 934 174,90 | 1 366 698,52 | 129 725,39 | 804 018,00 | 1 762 093,47 | 10 559 442,86 |

(44)

2012. gada 12. jūnija vēstulē Austrijas iestādes tika aicinātas apstiprināt iepriekš norādītos datus un sniegt budžeta sadalījumu par katru gadu attiecībā uz katru atbalsta kategoriju (kvalitātes marķējumu reklāma, biomarķējumu reklāma, vispārēja reklāma, reklāma ārpus Austrijas, kvalitātes pasākumi, kā arī tehniskais atbalsts saistībā ar abiem marķējumiem un vispārējiem produktiem). Tālāk redzamie dati tika iesniegti 2012. gada 14. septembra piezīmēs.

(EUR)

Werbemaßnahmen für Gütesiegel und Biozeichen

generische Werbung

Werbung außerhalb Österreichs

Qualitätsmaßnahmen

technische Hilfe für beide Siegel und generische Erzeugnisse

Sonstiges nicht zuordenbar

Summe

1995

1 299 346,00

6 362 489,86

3 571 312,11

371 139,09

582 771,80

897 145,82

13 084 204,68

1996

2 233 341,97

8 643 529,94

2 888 555,25

394 070,06

779 226,09

1 302 935,06

16 241 658,37

1997

1 711 790,25

8 550 846,55

2 679 179,98

362 098,72

752 833,66

1 249 471,22

15 306 220,38

1998

1 347 618,61

9 607 372,32

3 555 154,59

689 570,37

1 078 268,11

1 939 620,16

18 217 604,16

1999

1 950 511,57

9 740 191,85

3 444 902,31

802 776,30

874 229,94

1 345 873,52

18 158 485,49

2000

1 616 472,22

8 148 390,41

2 387 445,85

1 327 850,90

993 697,77

1 393 239,07

15 867 096,22

2001

1 537 390,80

5 448 146,98

2 234 769,81

728 167,14

899 896,37

1 243 946,42

12 092 317,52

2002

1 336 612,09

7 237 058,31

2 092 667,47

381 162,95

825 295,61

1 665 431,89

13 538 228,32

2003

1 628 162,19

3 561 930,45

1 487 154,69

74 665,78

491 988,97

1 800 606,93

9 044 509,01

2004

1 562 732,58

4 934 174,90

1 366 698,52

129 725,39

804 018,00

1 762 093,47

10 559 442,86

| (45) | Austrijas iestādes attiecībā uz biomarķējuma un kvalitātes marķējuma pasākumiem periodā no 2002. līdz 2008. gadam norādīja tālāk redzamos datus.










  Jahr | Gesamtkosten It. Jahresbericht | davon AMA-Gütesiegel | in % von Gesamt | davon AMA-Bio-Zeichen | in % von Gesamt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 13 538 228,32 | 1 356 909,27 | 10,02 | 320 695,40 | 2,37 |
| 2003 | 9 044 509,01 | 2 139 261,31 | 23,65 | 829 573,19 | 9,17 |
| 2004 | 10 559 442,86 | 1 187 575,61 | 11,25 | 994 446,40 | 9,42 |
| 2005 | 8 994 712,20 | 1 709 859,07 | 19,01 | 714 448,63 | 7,94 |
| 2006 | 12 193 320,12 | 2 834 299,23 | 23,24 | 327 752,62 | 2,69 |
| 2007 | 12 285 344,67 | 3 466 665,92 | 28,22 | 641 760,86 | 5,22 |
| 2008 | 15 087 995,71 | 3 410 221,60 | 22,60 | 1 273 517,59 | 8,44 |
| Summe | 81 703 552,89 | 16 104 792,01 | | 5 102 194,69 | |

(45)

Austrijas iestādes attiecībā uz biomarķējuma un kvalitātes marķējuma pasākumiem periodā no 2002. līdz 2008. gadam norādīja tālāk redzamos datus.

Jahr

Gesamtkosten It. Jahresbericht

davon AMA-Gütesiegel

in % von Gesamt

davon AMA-Bio-Zeichen

in % von Gesamt

2002

13 538 228,32

1 356 909,27

10,02

320 695,40

2,37

2003

9 044 509,01

2 139 261,31

23,65

829 573,19

9,17

2004

10 559 442,86

1 187 575,61

11,25

994 446,40

9,42

2005

8 994 712,20

1 709 859,07

19,01

714 448,63

7,94

2006

12 193 320,12

2 834 299,23

23,24

327 752,62

2,69

2007

12 285 344,67

3 466 665,92

28,22

641 760,86

5,22

2008

15 087 995,71

3 410 221,60

22,60

1 273 517,59

8,44

Summe

Summe

81 703 552,89

81 703 552,89

16 104 792,01

16 104 792,01

5 102 194,69

5 102 194,69

3.4.   ATBALSTA SAŅĒMĒJI

ATBALSTA SAŅĒMĒJI

| (46) | No pieejamās informācijas izriet, ka atbalsta saņēmēji, kas guva labumu no īstenotajiem tirdzniecības pasākumiem, ir lauksaimniecības produktu ražotāji, kā arī uzņēmumi, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, tostarp pārtikas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(46)

No pieejamās informācijas izriet, ka atbalsta saņēmēji, kas guva labumu no īstenotajiem tirdzniecības pasākumiem, ir lauksaimniecības produktu ražotāji, kā arī uzņēmumi, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, tostarp pārtikas ražošanas nozarē.

3.5.   JURIDISKAIS PAMATS

JURIDISKAIS PAMATS

| (47) | Pamata tiesību akts attiecībā uz visiem AMA tirdzniecības pasākumiem ir AMA likums jeb Bundesgesetz über die Errichtung der Marktordnungsstelle “Agrarmarkt Austria”
  (Federālais likums par tirgus regulatora – aģentūras Agrarmarkt Austria – izveidi). (15) |
| --- | --- |

(47)

Pamata tiesību akts attiecībā uz visiem AMA tirdzniecības pasākumiem ir AMA likums jeb Bundesgesetz über die Errichtung der Marktordnungsstelle “Agrarmarkt Austria”
  (Federālais likums par tirgus regulatora – aģentūras Agrarmarkt Austria – izveidi). (15)

AMA

AMA

Bundesgesetz über die Errichtung der Marktordnungsstelle “Agrarmarkt Austria”

Agrarmarkt Austria

15

| (48) | Atbildot uz 2014. gada 30. aprīļa pieprasījumu iesniegt informāciju Austrijas iestādes iesniedza visus īstenošanas tiesību aktus (Richtlinien, Verordnungen u. c., tostarp iekšējās AMA direktīvas un citus iekšējos noteikumus), ar kuriem regulē kvalitātes marķējumu un biomarķējumu, kā arī informāciju par attiecīgajiem tirdzniecības pasākumiem. |
| --- | --- |

(48)

Atbildot uz 2014. gada 30. aprīļa pieprasījumu iesniegt informāciju Austrijas iestādes iesniedza visus īstenošanas tiesību aktus (Richtlinien, Verordnungen u. c., tostarp iekšējās AMA direktīvas un citus iekšējos noteikumus), ar kuriem regulē kvalitātes marķējumu un biomarķējumu, kā arī informāciju par attiecīgajiem tirdzniecības pasākumiem.

Richtlinien

Verordnungen

AMA

3.6.   AMA MARKETING UN PASĀKUMA PARAFISKĀLĀ FINANSĒŠANA

AMA MARKETING UN PASĀKUMA PARAFISKĀLĀ FINANSĒŠANA

| (49) | AMA ir publisko tiesību subjekts, kas dibināts 1992. gadā ar AMA likumu, un to kontrolē valsts. Shēmu pārvalda AMA Marketing, AMA pilnībā piederošs meitasuzņēmums. |
| --- | --- |

(49)

AMA ir publisko tiesību subjekts, kas dibināts 1992. gadā ar AMA likumu, un to kontrolē valsts. Shēmu pārvalda AMA Marketing, AMA pilnībā piederošs meitasuzņēmums.

AMA

AMA

AMA Marketing

AMA

| (50) | Lietā NN 34A/2000 Austrijas iestādes ir iesniegušas turpmāk norādīto informāciju par AMA statusu un darbībām. |
| --- | --- |

(50)

Lietā NN 34A/2000 Austrijas iestādes ir iesniegušas turpmāk norādīto informāciju par AMA statusu un darbībām.

AMA

| (51) | Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju AMA un AMA Marketing netirgo preces vai pakalpojumus. AMA Marketing uzrauga kvalitātes marķējuma un biomarķējuma izmantošanu, plāno un koordinē veicināšanas pasākumus (reklāmu, gadatirgus, izstādes, sabiedrisko attiecību pasākumus u. tml.), izgatavo informatīvos materiālus par kvalitātes programmām un marķējumiem un pasūta pētniecības projektus par dažādām tēmām saistībā ar lauksaimniecības produktu kvalitāti. |
| --- | --- |

(51)

Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju AMA un AMA Marketing netirgo preces vai pakalpojumus. AMA Marketing uzrauga kvalitātes marķējuma un biomarķējuma izmantošanu, plāno un koordinē veicināšanas pasākumus (reklāmu, gadatirgus, izstādes, sabiedrisko attiecību pasākumus u. tml.), izgatavo informatīvos materiālus par kvalitātes programmām un marķējumiem un pasūta pētniecības projektus par dažādām tēmām saistībā ar lauksaimniecības produktu kvalitāti.

AMA

AMA Marketing

AMA Marketing

| (52) | AMA Marketing neīsteno reklāmas kampaņas vai produktu kontroles pasākumus. Tā vietā AMA Marketing saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponēta Padomes Direktīva 92/50/EEK (16) un pēc tam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/18/EK (17), izvēlas privātus uzņēmumus, kas īsteno šādas kampaņas vai kontroli. |
| --- | --- |

(52)

AMA Marketing neīsteno reklāmas kampaņas vai produktu kontroles pasākumus. Tā vietā AMA Marketing saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponēta Padomes Direktīva 92/50/EEK (16) un pēc tam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/18/EK (17), izvēlas privātus uzņēmumus, kas īsteno šādas kampaņas vai kontroli.

AMA Marketing

AMA Marketing

16

17

| (53) | Austrijas lauksaimniecības un pārtikas ražošanas nozares uzņēmumi maksā ar AMA likumu noteiktas obligātas nodevas, lai 100 % apmērā finansētu minētos pasākumus. No šīm nodevām finansē arī pašu AMA un AMA Marketing. |
| --- | --- |

(53)

Austrijas lauksaimniecības un pārtikas ražošanas nozares uzņēmumi maksā ar AMA likumu noteiktas obligātas nodevas, lai 100 % apmērā finansētu minētos pasākumus. No šīm nodevām finansē arī pašu AMA un AMA Marketing.

AMA

AMA

AMA Marketing

| (54) | AMA likumā (21.c panta 1. punktā) ir noteikts, ka nodevas ir jāmaksā par šādām darbībām vai produktiem:






  — | pienu, kad tas tiek nodots pārstrādei, |
| --- | --- | --- |

(54)

AMA likumā (21.c panta 1. punktā) ir noteikts, ka nodevas ir jāmaksā par šādām darbībām vai produktiem:

AMA

—

pienu, kad tas tiek nodots pārstrādei,

| — | graudaugiem, kad tie tiek malti, |
| --- | --- |

—

graudaugiem, kad tie tiek malti,

| — | pieaugušiem liellopiem, teļiem, cūkām, jēriem, aitām un mājputniem, kad tie tiek nokauti, |
| --- | --- |

—

pieaugušiem liellopiem, teļiem, cūkām, jēriem, aitām un mājputniem, kad tie tiek nokauti,

| — | mājputnu turēšanu olu ražošanai, |
| --- | --- |

—

mājputnu turēšanu olu ražošanai,

| — | dārzeņu un augļu audzēšanu, |
| --- | --- |

—

dārzeņu un augļu audzēšanu,

| — | kartupeļu audzēšanu (izņemot cietes kartupeļus un kartupeļus, ko izmanto alkohola ražošanai), |
| --- | --- |

—

kartupeļu audzēšanu (izņemot cietes kartupeļus un kartupeļus, ko izmanto alkohola ražošanai),

| — | dārza labumu audzēšanu un kultivēšanu, |
| --- | --- |

—

dārza labumu audzēšanu un kultivēšanu,

| — | vīna dārzu kultivēšanu, |
| --- | --- |

—

vīna dārzu kultivēšanu,

| — | vīna pirmo komercializāciju. |
| --- | --- |

—

vīna pirmo komercializāciju.

| (55) | Arī maksimālais iemaksu apmērs ir noteikts AMA likumā (21.d pants). Iemaksu konkrēto apmēru nosaka ar AMA valdes rīkojumu (Verordnung des Verwaltungsrates). |
| --- | --- |

(55)

Arī maksimālais iemaksu apmērs ir noteikts AMA likumā (21.d pants). Iemaksu konkrēto apmēru nosaka ar AMA valdes rīkojumu (Verordnung des Verwaltungsrates).

AMA

AMA

Verordnung des Verwaltungsrates

| (56) | Austrijas iestādes 2012. gada 14. septembra vēstulē paziņoja, ka 1995.–2008. gadā tika iekasētas nodevas šādā apmērā (18):







  1995 | : | EUR 13 833 026,19 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | : | EUR 15 260 738,33 |
| 1997 | : | EUR 14 340 815,84 |
| 1998 | : | EUR 15 473 675,13 |
| 1999 | : | EUR 15 260 405,37 |
| 2000 | : | EUR 15 419 046,38 |
| 2001 | : | EUR 15 228 252,40 |
| 2002 | : | EUR 15 461 156,95 |
| 2003 | : | EUR 13 529 199,62 |
| 2004 | : | EUR 17 320 613,38 |
| 2005 | : | EUR 16 003 552,29 |
| 2006 | : | EUR 16 030 054,67 |
| 2007 | : | EUR 15 909 792,32 |
| 2008 | : | EUR 15 880 813,22 |

(56)

Austrijas iestādes 2012. gada 14. septembra vēstulē paziņoja, ka 1995.–2008. gadā tika iekasētas nodevas šādā apmērā (18):

18

1995

:

EUR 13 833 026,19

1996

:

EUR 15 260 738,33

1997

:

EUR 14 340 815,84

1998

:

EUR 15 473 675,13

1999

:

EUR 15 260 405,37

2000

:

EUR 15 419 046,38

2001

:

EUR 15 228 252,40

2002

:

EUR 15 461 156,95

2003

:

EUR 13 529 199,62

2004

:

EUR 17 320 613,38

2005

:

EUR 16 003 552,29

2006

:

EUR 16 030 054,67

2007

:

EUR 15 909 792,32

2008

:

EUR 15 880 813,22

| (57) | Piemēram, 2003. gadā nodevās kopumā tika iekasēti EUR 13 529 199,62 atbilstoši šādam sadalījumam:






  piens | 7 754 833,88 |
| --- | --- | --- |
| pieauguši liellopi | 1 141 663,81 |
| cūkas | 1 976 514,84 |
| teļi | 31 926,33 |
| aitas un jēri | 34 046,38 |
| mājputni kaušanai | 405 925,74 |
| dējējvistas | 427 690,62 |
| augļi | 769 823,87 |
| dārzeņi | 408 448,99 |
| kartupeļi | 243 896,60 |
| dārza labumi | 334 428,56 |

(57)

Piemēram, 2003. gadā nodevās kopumā tika iekasēti EUR 13 529 199,62 atbilstoši šādam sadalījumam:

piens

7 754 833,88

pieauguši liellopi

1 141 663,81

cūkas

1 976 514,84

teļi

31 926,33

aitas un jēri

34 046,38

mājputni kaušanai

405 925,74

dējējvistas

427 690,62

augļi

769 823,87

dārzeņi

408 448,99

kartupeļi

243 896,60

dārza labumi

334 428,56

| (58) | Saskaņā ar AMA likuma 21.c panta 2. punktu precēm, kuru izcelsmes valsts nav Austrija, šīs nodevas netiek piemērotas. |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar AMA likuma 21.c panta 2. punktu precēm, kuru izcelsmes valsts nav Austrija, šīs nodevas netiek piemērotas.

AMA

4.   
  AMA TIRDZNIECĪBAS PASĀKUMI

AMA

| (59) | Austrijas iestādes 2000. gada 16. oktobra vēstulē procedūras NN 34/2000 kontekstā iesniedza gada pārskatus par 1995., 1996., 1997., 1998. un 1999. gadu, un tajos ir uzskaitīti visi AMA tirdzniecības pasākumi. |
| --- | --- |

(59)

Austrijas iestādes 2000. gada 16. oktobra vēstulē procedūras NN 34/2000 kontekstā iesniedza gada pārskatus par 1995., 1996., 1997., 1998. un 1999. gadu, un tajos ir uzskaitīti visi AMA tirdzniecības pasākumi.

AMA

| (60) | Attiecībā uz kvalitātes marķējumiem un biomarķējumiem Austrijas iestādes iesniedza detalizētu aprakstu atbalsta shēmas NN 34A/2000 izvērtēšanas ietvaros. |
| --- | --- |

(60)

Attiecībā uz kvalitātes marķējumiem un biomarķējumiem Austrijas iestādes iesniedza detalizētu aprakstu atbalsta shēmas NN 34A/2000 izvērtēšanas ietvaros.

| (61) | Pamatojoties uz šo informāciju, šķiet, ka tirdzniecības darbības var sagrupēt šādās atbalsta kategorijās:






  — | reklāma, kas ietver kvalitātes marķējuma un biomarķējuma reklāmu, vispārējus tirdzniecības pasākumus un reklāmas pasākumus ārpus Austrijas (sk. 4.1. iedaļu tālāk), |
| --- | --- | --- |

(61)

Pamatojoties uz šo informāciju, šķiet, ka tirdzniecības darbības var sagrupēt šādās atbalsta kategorijās:

—

reklāma, kas ietver kvalitātes marķējuma un biomarķējuma reklāmu, vispārējus tirdzniecības pasākumus un reklāmas pasākumus ārpus Austrijas (sk. 4.1. iedaļu tālāk),

| — | atbalsts kvalitātes nodrošināšanas sistēmām, kvalitātes kontroles pasākumiem un bioloģisko produktu kontroles pasākumiem produktiem ar kvalitātes marķējumiem un biomarķējumiem (sk. 4.2. iedaļu tālāk) un |
| --- | --- |

—

atbalsts kvalitātes nodrošināšanas sistēmām, kvalitātes kontroles pasākumiem un bioloģisko produktu kontroles pasākumiem produktiem ar kvalitātes marķējumiem un biomarķējumiem (sk. 4.2. iedaļu tālāk) un

| — | tehniskā atbalsta pasākumi (sk. 4.3. iedaļu tālāk). |
| --- | --- |

—

tehniskā atbalsta pasākumi (sk. 4.3. iedaļu tālāk).

| (62) | Detalizēts pasākumu apraksts par katru atbalsta kategoriju ir iekļauts attiecīgi 4.1., 4.2. un 4.3. iedaļā. |
| --- | --- |

(62)

Detalizēts pasākumu apraksts par katru atbalsta kategoriju ir iekļauts attiecīgi 4.1., 4.2. un 4.3. iedaļā.

4.1.   REKLĀMAS PASĀKUMI

REKLĀMAS PASĀKUMI

4.1.1.   REKLĀMAS PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ KVALITĀTES MARĶĒJUMU UN BIOMARĶĒJUMU

| (63) | Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju par atbalsta shēmu NN 34A/2000 biomarķējumā izcelsmes norādi varēja iekļaut, bet tas nebija obligāti. Kvalitātes marķējumā vienmēr bija iekļauta speciāla izcelsmes norāde un otrs lauciņš ar krāsām un/vai simboliem, kas (grafiski) norāda izcelsmi atkarībā no dalībvalsts vai ražošanas reģiona. |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju par atbalsta shēmu NN 34A/2000 biomarķējumā izcelsmes norādi varēja iekļaut, bet tas nebija obligāti. Kvalitātes marķējumā vienmēr bija iekļauta speciāla izcelsmes norāde un otrs lauciņš ar krāsām un/vai simboliem, kas (grafiski) norāda izcelsmi atkarībā no dalībvalsts vai ražošanas reģiona.

Izmantotie logotipi un atbilstība shēmai

Izmantotie logotipi un atbilstība shēmai

| (64) | Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju par atbalsta shēmu NN 34A/2000 pēc 2002. gada marķējumi izskatījās tā, kā parādīts tālāk.

  Marķējumu izskats no 2002. gada
   (19)










  Kvalitātes marķējums
   (20)

  (Austrija) | Kvalitātes marķējums

  (Bavārija) | Biomarķējums

  (izcelsme ir norādīta) | Biomarķējums

  (izcelsme nav norādīta) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |

(64)

Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju par atbalsta shēmu NN 34A/2000 pēc 2002. gada marķējumi izskatījās tā, kā parādīts tālāk.

Marķējumu izskats no 2002. gada
   (19)

Marķējumu izskats no 2002. gada

19

Kvalitātes marķējums
   (20)

Kvalitātes marķējums

20

(Austrija)

Kvalitātes marķējums

Kvalitātes marķējums

(Bavārija)

Biomarķējums

Biomarķējums

(izcelsme ir norādīta)

Biomarķējums

Biomarķējums

(izcelsme nav norādīta)

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

| (65) | No Komisijai iesniegtajiem piemēriem par 1995.–2002. gada periodu var secināt, ka biomarķējums izskatījās tāpat kā periodā pēc 2002. gada, savukārt kvalitātes marķējumam līdz 1999. gada 31. decembrim bija atšķirīgs dizains (parādīts tālāk): centrālajā daļā, t. i., vizuāli dominējošajā marķējuma daļā, norādes “AMA Gütesiegel” vietā bija vārds “Austria” (tādā pašā lielumā).

  Kvalitātes marķējuma izskats periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim (Austrija) |
| --- | --- |

(65)

No Komisijai iesniegtajiem piemēriem par 1995.–2002. gada periodu var secināt, ka biomarķējums izskatījās tāpat kā periodā pēc 2002. gada, savukārt kvalitātes marķējumam līdz 1999. gada 31. decembrim bija atšķirīgs dizains (parādīts tālāk): centrālajā daļā, t. i., vizuāli dominējošajā marķējuma daļā, norādes “AMA Gütesiegel” vietā bija vārds “Austria” (tādā pašā lielumā).

AMA Gütesiegel

Austria

Kvalitātes marķējuma izskats periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim (Austrija)

Kvalitātes marķējuma izskats periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim (Austrija)

| (66) | No 2000. gada janvāra sākotnējais kvalitātes marķējums tika aizstāts ar 65. apsvērumā iepriekš attēloto marķējumu. (21) Tas ir atspoguļots gada pārskatos, sākot no šā perioda. |
| --- | --- |

(66)

No 2000. gada janvāra sākotnējais kvalitātes marķējums tika aizstāts ar 65. apsvērumā iepriekš attēloto marķējumu. (21) Tas ir atspoguļots gada pārskatos, sākot no šā perioda.

21

| (67) | Saskaņā ar sniegto informāciju saistībā ar atbalsta shēmu NN 34A/2000 biomarķējums un kvalitātes marķējums tika piešķirts tikai produktiem, kuri atbilda noteiktiem kvalitātes kritērijiem attiecībā uz ražošanas metodēm, produktu īpašībām un –atsevišķos gadījumos – prasībām attiecībā uz produkta ģeogrāfisko izcelsmi. |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar sniegto informāciju saistībā ar atbalsta shēmu NN 34A/2000 biomarķējums un kvalitātes marķējums tika piešķirts tikai produktiem, kuri atbilda noteiktiem kvalitātes kritērijiem attiecībā uz ražošanas metodēm, produktu īpašībām un –atsevišķos gadījumos – prasībām attiecībā uz produkta ģeogrāfisko izcelsmi.

| (68) | Austrijas iestādes ir apstiprinājušas, ka subsidētajā reklamēšanā ir ievēroti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK (22) nosacījumi. |
| --- | --- |

(68)

Austrijas iestādes ir apstiprinājušas, ka subsidētajā reklamēšanā ir ievēroti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK (22) nosacījumi.

22

| (69) | Biomarķējums tika piešķirts tikai bioloģiskajiem produktiem, kas atbilda Padomes Regulā (EEK) Nr. 2092/91 (23) noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(69)

Biomarķējums tika piešķirts tikai bioloģiskajiem produktiem, kas atbilda Padomes Regulā (EEK) Nr. 2092/91 (23) noteiktajiem kritērijiem.

23

| (70) | Kvalitātes marķējums tika piešķirts tikai tiem produktiem, kuri atbilda kvalitātes prasībām, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 (24) 24.a panta b) apakšpunktā. Produkti, kas atbilda kvalitātes kritērijiem, kuri jāizpilda, lai varētu izmantot kvalitātes marķējumu, atbilda tālāk norādītajiem augstākiem standartiem 2000.–2006. gada pamatnostādņu (25) 47. punkta izpratnē.






  Ražojums | Kritērijs |
| --- | --- | --- |
| Liellopu gaļa, teļa gaļa | pH36 līmenis < 5,8 vismaz pēdējās 36 stundās. |
| Cūkgaļa | PSE (bāla, mīksta gaļa ar eksudātu) cūkgaļa: pH1 līmenis ne mazāk kā 30 minūtes pēc kaušanas – 6,0 vai vairāk. |
| | Atļauta tikai S un E klases gaļa. |
| | DFD (tumša, cieta un sausa) cūkgaļa: pH12 līmenis vismaz 12 stundas pēc kaušanas – ne vairāk kā 5,8. |
| Tītara gaļa | Bakterioloģiskās prasības: maksimālais kopējais baktēriju daudzums L 50 000 KbE/cm2 un maksimālais enterobaktēriju daudzums L 500 KbE/cm2 pirms griešanas, kas atbilst vērtībām L 100 000 KbE/cm2 un L 1 000 KbE/cm2 pēc griešanas. |
| Olas | Tikai kūtīs un brīvos apstākļos turētām vistām. |
| | Dalība salmonellas profilakses un kontroles programmā. |
| Piens un piena produkti | Lipopolisaharīda saturs ≤ 400 EU/ml |
| | Tikai viena kvalitātes klase no esošajām četrām klasēm. |
| | Mikrobioloģiskās pielaides diapazona zemākā robeža saskaņā ar Austrijas likumu Milchhygieneverordnung atbilst augstākajai robežai, kas pieļaujama produktiem ar kvalitātes marķējumu. Ja pielaides diapazons saskaņā ar likumu ir, piemēram, 1–3, tad kvalitātes marķējumam ir pieļaujamas vērtības tikai līdz 1. |
| | Rauga un pelējuma saturs fermentētos piena produktos ≤ 10/ml, sviestā ≤ 100/g, biezpienā ≤ 1 000 /g. |
| Medus | Maksimālais ūdens saturs 19 %, HMF saturs ≤ 20 ppm (daļas uz miljonu). |
| Graudaugi, graudaugu produkti | Kvieši: hl svars 80 kg, glutēna saturs 30 %, olbaltumvielu saturs 14 %, nogulšņu veidošanās rādītājs 50 Eh, krituma rādītājs 250 s; rudzi: hl svars 72 kg, amilogramma 500 AE; brūvēšanas rudzi: maks. olbaltumvielu saturs 12 %, pilngraudu rudzu saturs 90 %. |
| Eļļas augi un cepamās eļļas | Skābuma rādītājs (SZ) 0,2 mg/kg. |
| | Peroksīda rādītājs (POZ) (svaigiem paraugiem) 1,5. |
| Saldējums | Tikai svaigpiens vai augstākās kvalitātes kategorija (S) no trim kategorijām. |
| | Baktēriju skaits ≤ 50 000 (pielaides diapazons + 30 000 ). |
| | Visas augstākās pieļaujamās mikrobioloģiskās vērtības, kas ir zemākas par tām, kuras norādītas Austrijas likumā Speiseeisverordnung. |
| Augļi, dārzeņi, galda kartupeļi | Pesticīdu un herbicīdu izmantošana tikai saskaņā ar Integrētās ražošanas atļauto vielu sarakstu, t. i., produktiem ar kvalitātes marķējumu ir atļauts izmantot tikai 160 no aptuveni 300 augu aizsardzībai paredzētajām ķīmiskajām vielām, kas uzskaitītas Austrijas likumā Pflanzenschutzmittelgesetz. |
| | Kartupeļu mēslošanā ar slāpekli ir atļauts izmantot tikai 100 kg tīra No uz hektāru (saskaņā ar labu lauksaimniecības praksi Austrijā – 175 kg). |
| | Dūņu atkritumu izmantošana nav pieļaujama. |
| | Nav atļauta mēslošana, neveicot augsnes analīzi, vai zemāka par barības vielu līmeni C (optimāla barības vielu nodrošināšana). |

(70)

Kvalitātes marķējums tika piešķirts tikai tiem produktiem, kuri atbilda kvalitātes prasībām, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 (24) 24.a panta b) apakšpunktā. Produkti, kas atbilda kvalitātes kritērijiem, kuri jāizpilda, lai varētu izmantot kvalitātes marķējumu, atbilda tālāk norādītajiem augstākiem standartiem 2000.–2006. gada pamatnostādņu (25) 47. punkta izpratnē.

24

25

Ražojums

Kritērijs

Liellopu gaļa, teļa gaļa

pH36 līmenis < 5,8 vismaz pēdējās 36 stundās.

Cūkgaļa

PSE (bāla, mīksta gaļa ar eksudātu) cūkgaļa: pH1 līmenis ne mazāk kā 30 minūtes pēc kaušanas – 6,0 vai vairāk.

Atļauta tikai S un E klases gaļa.

DFD (tumša, cieta un sausa) cūkgaļa: pH12 līmenis vismaz 12 stundas pēc kaušanas – ne vairāk kā 5,8.

Tītara gaļa

Bakterioloģiskās prasības: maksimālais kopējais baktēriju daudzums L 50 000 KbE/cm2 un maksimālais enterobaktēriju daudzums L 500 KbE/cm2 pirms griešanas, kas atbilst vērtībām L 100 000 KbE/cm2 un L 1 000 KbE/cm2 pēc griešanas.

2

2

2

2

Olas

Tikai kūtīs un brīvos apstākļos turētām vistām.

Dalība salmonellas profilakses un kontroles programmā.

Piens un piena produkti

Lipopolisaharīda saturs ≤ 400 EU/ml

Tikai viena kvalitātes klase no esošajām četrām klasēm.

Mikrobioloģiskās pielaides diapazona zemākā robeža saskaņā ar Austrijas likumu Milchhygieneverordnung atbilst augstākajai robežai, kas pieļaujama produktiem ar kvalitātes marķējumu. Ja pielaides diapazons saskaņā ar likumu ir, piemēram, 1–3, tad kvalitātes marķējumam ir pieļaujamas vērtības tikai līdz 1.

Milchhygieneverordnung

Rauga un pelējuma saturs fermentētos piena produktos ≤ 10/ml, sviestā ≤ 100/g, biezpienā ≤ 1 000 /g.

Medus

Maksimālais ūdens saturs 19 %, HMF saturs ≤ 20 ppm (daļas uz miljonu).

Graudaugi, graudaugu produkti

Kvieši: hl svars 80 kg, glutēna saturs 30 %, olbaltumvielu saturs 14 %, nogulšņu veidošanās rādītājs 50 Eh, krituma rādītājs 250 s; rudzi: hl svars 72 kg, amilogramma 500 AE; brūvēšanas rudzi: maks. olbaltumvielu saturs 12 %, pilngraudu rudzu saturs 90 %.

Eļļas augi un cepamās eļļas

Skābuma rādītājs (SZ) 0,2 mg/kg.

Peroksīda rādītājs (POZ) (svaigiem paraugiem) 1,5.

Saldējums

Tikai svaigpiens vai augstākās kvalitātes kategorija (S) no trim kategorijām.

Baktēriju skaits ≤ 50 000 (pielaides diapazons + 30 000 ).

Visas augstākās pieļaujamās mikrobioloģiskās vērtības, kas ir zemākas par tām, kuras norādītas Austrijas likumā Speiseeisverordnung.

Speiseeisverordnung

Augļi, dārzeņi, galda kartupeļi

Pesticīdu un herbicīdu izmantošana tikai saskaņā ar Integrētās ražošanas atļauto vielu sarakstu, t. i., produktiem ar kvalitātes marķējumu ir atļauts izmantot tikai 160 no aptuveni 300 augu aizsardzībai paredzētajām ķīmiskajām vielām, kas uzskaitītas Austrijas likumā Pflanzenschutzmittelgesetz.

Pflanzenschutzmittelgesetz

Kartupeļu mēslošanā ar slāpekli ir atļauts izmantot tikai 100 kg tīra No uz hektāru (saskaņā ar labu lauksaimniecības praksi Austrijā – 175 kg).

Dūņu atkritumu izmantošana nav pieļaujama.

Nav atļauta mēslošana, neveicot augsnes analīzi, vai zemāka par barības vielu līmeni C (optimāla barības vielu nodrošināšana).

| (71) | Tika uzskatīts, ka uz marķējumiem norādītais izcelsmes reģions ir reģions, kur veikta produkta pārstrāde un no kura ir nākušas galvenās izejvielas (wertbestimmende Rohstoffe). Trešdaļa šādu izejvielu var nākt no citiem reģioniem, ja tās nevar izaudzēt vai iegūt izcelsmes reģionā. |
| --- | --- |

(71)

Tika uzskatīts, ka uz marķējumiem norādītais izcelsmes reģions ir reģions, kur veikta produkta pārstrāde un no kura ir nākušas galvenās izejvielas (wertbestimmende Rohstoffe). Trešdaļa šādu izejvielu var nākt no citiem reģioniem, ja tās nevar izaudzēt vai iegūt izcelsmes reģionā.

wertbestimmende Rohstoffe

| (72) | Svaigu olu ražošanas gadījumā dējējvistām bija jābūt dzimušām un nobarotām attiecīgajā reģionā. Liellopu gaļas, teļa gaļas, cūkgaļas, tītara un jēra gaļas ražošanas gadījumā dzīvniekiem bija jābūt dzimušiem attiecīgajā reģionā. |
| --- | --- |

(72)

Svaigu olu ražošanas gadījumā dējējvistām bija jābūt dzimušām un nobarotām attiecīgajā reģionā. Liellopu gaļas, teļa gaļas, cūkgaļas, tītara un jēra gaļas ražošanas gadījumā dzīvniekiem bija jābūt dzimušiem attiecīgajā reģionā.

| (73) | Attiecībā uz kvalitātes marķējumā izmantoto logotipu Austrijas iestādes savu 2012. gada 14. septembrī iesniegto informāciju papildināja, pievienojot līdz 1999. gadam piemērojamos noteikumus. Šī informācija liecina, ka gan tiesību aktos (AMA-Gütesiegel Richtlinien (26)
  , Regulativ für die Verleihung des Rechts zur Führung der Urspungs- und Gütezeichen für Lebensmittel\ (27)), gan pieteikuma veidlapās (Antrag auf Verleihung des Herkunfts- und Gütezeichens für Lebensmittel (28)) tika izmantots logotips, kas attēlots 65. apsvērumā iepriekš. |
| --- | --- |

(73)

Attiecībā uz kvalitātes marķējumā izmantoto logotipu Austrijas iestādes savu 2012. gada 14. septembrī iesniegto informāciju papildināja, pievienojot līdz 1999. gadam piemērojamos noteikumus. Šī informācija liecina, ka gan tiesību aktos (AMA-Gütesiegel Richtlinien (26)
  , Regulativ für die Verleihung des Rechts zur Führung der Urspungs- und Gütezeichen für Lebensmittel\ (27)), gan pieteikuma veidlapās (Antrag auf Verleihung des Herkunfts- und Gütezeichens für Lebensmittel (28)) tika izmantots logotips, kas attēlots 65. apsvērumā iepriekš.

AMA-Gütesiegel Richtlinien

26

, Regulativ für die Verleihung des Rechts zur Führung der Urspungs- und Gütezeichen für Lebensmittel\

27

Antrag auf Verleihung des Herkunfts- und Gütezeichens für Lebensmittel

28

| (74) | Pēc 1999. gada kvalitātes marķējumā izmantotais logotips bija tāds pats kā logotips, kas attēlots 64. apsvērumā iepriekš. |
| --- | --- |

(74)

Pēc 1999. gada kvalitātes marķējumā izmantotais logotips bija tāds pats kā logotips, kas attēlots 64. apsvērumā iepriekš.

Attaisnotās izmaksas shēmas ietvaros

Attaisnotās izmaksas shēmas ietvaros

| (75) | Attiecībā uz kvalitātes marķējumu informācija, kas sniegta gada pārskatos par laikposmu no 1995. gada līdz 1999. gadam, kā arī ar atbalsta shēmu NN 34A/2000 saistītā informācija ļauj secināt, ka atbalsts tika piešķirts, lai segtu izmaksas par reklāmas kampaņām nolūkā palielināt patērētāju izpratni par kvalitāti un popularizēt kvalitātes marķējumu. Mērķis bija radīt kvalitātes marķējuma tēlu kā orientieri iepirkšanās laikā (Orientierungshilfe beim Einkauf). |
| --- | --- |

(75)

Attiecībā uz kvalitātes marķējumu informācija, kas sniegta gada pārskatos par laikposmu no 1995. gada līdz 1999. gadam, kā arī ar atbalsta shēmu NN 34A/2000 saistītā informācija ļauj secināt, ka atbalsts tika piešķirts, lai segtu izmaksas par reklāmas kampaņām nolūkā palielināt patērētāju izpratni par kvalitāti un popularizēt kvalitātes marķējumu. Mērķis bija radīt kvalitātes marķējuma tēlu kā orientieri iepirkšanās laikā (Orientierungshilfe beim Einkauf).

Orientierungshilfe beim Einkauf

| (76) | Attiecībā uz biomarķējumu atbalsts tika piešķirts, lai segtu izmaksas par reklāmas kampaņām nolūkā informēt patērētājus par produktiem ar biomarķējumu un par prasībām, kas jāizpilda, lai varētu izmantot šādu marķējumu, kā arī par bioloģisko lauksaimniecību kopumā. |
| --- | --- |

(76)

Attiecībā uz biomarķējumu atbalsts tika piešķirts, lai segtu izmaksas par reklāmas kampaņām nolūkā informēt patērētājus par produktiem ar biomarķējumu un par prasībām, kas jāizpilda, lai varētu izmantot šādu marķējumu, kā arī par bioloģisko lauksaimniecību kopumā.

| (77) | Kampaņas aptvēra reklāmas drukātajos un elektroniskajos plašsaziņas līdzekļos, pārdošanas punktos un publiskos pasākumos, informācijas stendos ar brošūrām par produktiem ar kvalitātes marķējumu vai biomarķējumu, informatīvajos bukletos, kas tika izmantoti saistībā ar produktu degustāciju gadatirgos un citos publiskos pasākumos, kā arī citus veidus, lai piesaistītu patērētāju uzmanību, piemēram, uzlīmes uz grīdas (izvietotas lielveikalos) ar simboliem un informāciju par kvalitātes marķējumu un biomarķējumu. Kampaņās vienlaikus uzmanība tika pievērsta dažādām produktu grupām atkarībā no vietējās un tirgus situācijas. |
| --- | --- |

(77)

Kampaņas aptvēra reklāmas drukātajos un elektroniskajos plašsaziņas līdzekļos, pārdošanas punktos un publiskos pasākumos, informācijas stendos ar brošūrām par produktiem ar kvalitātes marķējumu vai biomarķējumu, informatīvajos bukletos, kas tika izmantoti saistībā ar produktu degustāciju gadatirgos un citos publiskos pasākumos, kā arī citus veidus, lai piesaistītu patērētāju uzmanību, piemēram, uzlīmes uz grīdas (izvietotas lielveikalos) ar simboliem un informāciju par kvalitātes marķējumu un biomarķējumu. Kampaņās vienlaikus uzmanība tika pievērsta dažādām produktu grupām atkarībā no vietējās un tirgus situācijas.

| (78) | Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju saistībā ar pasākumu NN 34A/2000 reklāmās un darbībās pārdošanas punktos un publiskos pasākumos periodā no 2002. līdz 2008. gadam netika minēti konkrēti ražotāji vai zīmoli. Tā vietā tajās bija iekļauta informācija tikai par produktu kvalitātes prasībām un kvalitātes kontroli saistībā ar kvalitātes marķējumu, lai patērētāji varētu atpazīt ar šo marķējumu apzīmēto produktu īpašo kvalitāti. Atbalsts darbībām pārdošanas punktos bija pieejams visiem ieinteresētajiem uzņēmumiem, kas vēlējās organizēt šādas kampaņas savās telpās. Šie uzņēmumi paši nesaņēma nekādu tiešu atbalstu paziņotās atbalsta shēmas ietvaros. |
| --- | --- |

(78)

Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju saistībā ar pasākumu NN 34A/2000 reklāmās un darbībās pārdošanas punktos un publiskos pasākumos periodā no 2002. līdz 2008. gadam netika minēti konkrēti ražotāji vai zīmoli. Tā vietā tajās bija iekļauta informācija tikai par produktu kvalitātes prasībām un kvalitātes kontroli saistībā ar kvalitātes marķējumu, lai patērētāji varētu atpazīt ar šo marķējumu apzīmēto produktu īpašo kvalitāti. Atbalsts darbībām pārdošanas punktos bija pieejams visiem ieinteresētajiem uzņēmumiem, kas vēlējās organizēt šādas kampaņas savās telpās. Šie uzņēmumi paši nesaņēma nekādu tiešu atbalstu paziņotās atbalsta shēmas ietvaros.

| (79) | Turklāt saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju norāde par produkta izcelsmi, ja tāda tika dota, bija informācija, kurai subsidētajā reklāmā bija otršķirīga nozīme. Lai ilustrētu to, kā reklāmas bija veidotas, lai nodrošinātu, ka norādei par izcelsmi vienmēr ir otršķirīga nozīme, Austrijas iestādes ir iesniegušas tipiskus tādu reklāmu piemērus, kas tika izvietotas drukātajos un audiovizuālajos plašsaziņas līdzekļos. |
| --- | --- |

(79)

Turklāt saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju norāde par produkta izcelsmi, ja tāda tika dota, bija informācija, kurai subsidētajā reklāmā bija otršķirīga nozīme. Lai ilustrētu to, kā reklāmas bija veidotas, lai nodrošinātu, ka norādei par izcelsmi vienmēr ir otršķirīga nozīme, Austrijas iestādes ir iesniegušas tipiskus tādu reklāmu piemērus, kas tika izvietotas drukātajos un audiovizuālajos plašsaziņas līdzekļos.

| (80) | Par pasākumu NN 34A/2000 pieejamā informācija ļauj secināt, ka daļa no pasākumiem, kas tika veikti saistībā ar biomarķējumu, bija saistīti ar veicināšanas darbībām, kas tika līdzfinansētas no ES līdzekļiem. |
| --- | --- |

(80)

Par pasākumu NN 34A/2000 pieejamā informācija ļauj secināt, ka daļa no pasākumiem, kas tika veikti saistībā ar biomarķējumu, bija saistīti ar veicināšanas darbībām, kas tika līdzfinansētas no ES līdzekļiem.

4.1.2.   VISPĀRĒJI REKLĀMAS PASĀKUMI

| (81) | Gada pārskatos par periodu no 1995. līdz 1999. gadam sniegtā informācija liecina, ka reklāmas kampaņas tika organizētas par pienu un piena produktiem, gaļu un gaļas produktiem, olām, augļiem, dārzeņiem un kartupeļiem, kā arī par produktiem, kas ražoti no šīm izejvielām, un arī par ziediem. |
| --- | --- |

(81)

Gada pārskatos par periodu no 1995. līdz 1999. gadam sniegtā informācija liecina, ka reklāmas kampaņas tika organizētas par pienu un piena produktiem, gaļu un gaļas produktiem, olām, augļiem, dārzeņiem un kartupeļiem, kā arī par produktiem, kas ražoti no šīm izejvielām, un arī par ziediem.

| (82) | Reklāmas kampaņas aptvēra reklāmas drukātajos un elektroniskajos plašsaziņas līdzekļos un noieta veicināšanas pasākumus pārdošanas punktos, izstādēs un publiskos pasākumos. Noieta veicināšanai tika izmantoti informācijas stendi ar produktu paraugiem un brošūrām par reklamētajiem produktiem un citi līdzekļi, ar ko piesaistīt patērētāju uzmanību, piemēram, produktu izmēģināšana, balvu konkursi (Gewinnspiele), kā arī plakāti, karodziņi un uzlīmes uz trotuāriem ar informāciju par reklamētajiem produktiem. Turklāt tika radīti dažādi drukātie un citi materiāli, lai vicinātu dažādu produktu vai produktu grupu noietu. Šādi materiāli ir informatīvie bukleti, žurnāli, pavārgrāmatas, apģērbs ar uzdrukām, noieta veicināšanas dāvanas u. c. |
| --- | --- |

(82)

Reklāmas kampaņas aptvēra reklāmas drukātajos un elektroniskajos plašsaziņas līdzekļos un noieta veicināšanas pasākumus pārdošanas punktos, izstādēs un publiskos pasākumos. Noieta veicināšanai tika izmantoti informācijas stendi ar produktu paraugiem un brošūrām par reklamētajiem produktiem un citi līdzekļi, ar ko piesaistīt patērētāju uzmanību, piemēram, produktu izmēģināšana, balvu konkursi (Gewinnspiele), kā arī plakāti, karodziņi un uzlīmes uz trotuāriem ar informāciju par reklamētajiem produktiem. Turklāt tika radīti dažādi drukātie un citi materiāli, lai vicinātu dažādu produktu vai produktu grupu noietu. Šādi materiāli ir informatīvie bukleti, žurnāli, pavārgrāmatas, apģērbs ar uzdrukām, noieta veicināšanas dāvanas u. c.

Gewinnspiele

Konkrētas kampaņas, kas tika īstenotas shēmas ietvaros

Konkrētas kampaņas, kas tika īstenotas shēmas ietvaros

| (83) | Minētajā periodā radītās reklāmas piemēros, kas pieejami Komisijai, produkta izcelsmes norāde parādās kā vārds un simbols ne tikai kvalitātes marķējumā, bet arī citur reklāmas materiālos. |
| --- | --- |

(83)

Minētajā periodā radītās reklāmas piemēros, kas pieejami Komisijai, produkta izcelsmes norāde parādās kā vārds un simbols ne tikai kvalitātes marķējumā, bet arī citur reklāmas materiālos.

| (84) | Daži piemēri, kas iekļauti gada pārskatā par 1995. gadu, un paraugi, kurus Austrija iesniegusi Komisijai:






  — | 1995. gadā organizētā kampaņa “Mājputnu gaļa no Austrijas” (Geflügel aus Österreich) – logotipa galvenajā vizuālajā lauciņā ir redzams Austrijas karogs, |
| --- | --- | --- |

(84)

Daži piemēri, kas iekļauti gada pārskatā par 1995. gadu, un paraugi, kurus Austrija iesniegusi Komisijai:

1995. gadu

—

1995. gadā organizētā kampaņa “Mājputnu gaļa no Austrijas” (Geflügel aus Österreich) – logotipa galvenajā vizuālajā lauciņā ir redzams Austrijas karogs,

Geflügel aus Österreich

| — | 1995. gadā tika īstenota reklāmas kampaņa ar nosaukumu “Apetīte uz Austriju” (Appetit auf Österreich) – logotipa (ar vārdu Österreich) galvenajā vizuālajā lauciņā kā fons tika izmantots Austrijas karogs. Reklāmas aprakstošajā daļā tika dota skaidra norāde par produktu izcelsmi: “Pārtika no Austrijas – kāpēc?” (Lebensmittel aus Österreich – warum?), |
| --- | --- |

—

1995. gadā tika īstenota reklāmas kampaņa ar nosaukumu “Apetīte uz Austriju” (Appetit auf Österreich) – logotipa (ar vārdu Österreich) galvenajā vizuālajā lauciņā kā fons tika izmantots Austrijas karogs. Reklāmas aprakstošajā daļā tika dota skaidra norāde par produktu izcelsmi: “Pārtika no Austrijas – kāpēc?” (Lebensmittel aus Österreich – warum?),

Appetit auf Österreich

Österreich

Lebensmittel aus Österreich – warum?

| — | 1995. gadā tika īstenota kampaņa, kurā reklamēja olas no Austrijas; tās nosaukums bija “Kvalitatīvas olas – tikko no Austrijas” (Qualitätseier frisch aus Österreich), |
| --- | --- |

—

1995. gadā tika īstenota kampaņa, kurā reklamēja olas no Austrijas; tās nosaukums bija “Kvalitatīvas olas – tikko no Austrijas” (Qualitätseier frisch aus Österreich),

Qualitätseier frisch aus Österreich

| — | Komisijai iesniegtais reklāmas materiāls par zemenēm tika izplatīts ar logotipu “Augļi no Austrijas” (Obst aus Österreich), |
| --- | --- |

—

Komisijai iesniegtais reklāmas materiāls par zemenēm tika izplatīts ar logotipu “Augļi no Austrijas” (Obst aus Österreich),

Obst aus Österreich

| — | teļa gaļas reklamēšanas kampaņa tika īstenota ar saukli “Austrijas liellopu gaļa – katrs kumoss ir bauda” (Österreichisches Rindfleisch, jedes Stück ein Gustostück), |
| --- | --- |

—

teļa gaļas reklamēšanas kampaņa tika īstenota ar saukli “Austrijas liellopu gaļa – katrs kumoss ir bauda” (Österreichisches Rindfleisch, jedes Stück ein Gustostück),

Österreichisches Rindfleisch, jedes Stück ein Gustostück

| — | cūkgaļas reklamēšanas kampaņa tika īstenota ar saukli “Cūkgaļa no Austrijas – šeit cilvēki zina, ko ēd” (Schweinefleisch aus Österreich, da weiß man was man isst), |
| --- | --- |

—

cūkgaļas reklamēšanas kampaņa tika īstenota ar saukli “Cūkgaļa no Austrijas – šeit cilvēki zina, ko ēd” (Schweinefleisch aus Österreich, da weiß man was man isst),

Schweinefleisch aus Österreich, da weiß man was man isst

| — | siera reklamēšanas kampaņa tika īstenota ar saukli “Tipiski Austrijai – siers ar raksturu” (Typisch Österreich, Käse mit Charakter). |
| --- | --- |

—

siera reklamēšanas kampaņa tika īstenota ar saukli “Tipiski Austrijai – siers ar raksturu” (Typisch Österreich, Käse mit Charakter).

Typisch Österreich, Käse mit Charakter

| (85) | Gada pārskatā par 1996. gadu
  AMA misija tika apkopota šādi: “pārliecināt vietējos patērētājus par Austrijas produktu priekšrocībām, neraugoties uz Eiropas pārtikas produktu pieaugošo daudzveidību” (“die einheimischen Konsumenten, trotz der zunehmenden Vielfalt des europäisch werdender Lebensmittelangebotes, von den Vorzügen österreichischer Produkte zu überzeugen”) (29). Tālāk ir teikts šādi: “Uzskata” priekšroka Austrijai “kultivēšanai ir būtiska nozīme, lai saglabātu mūsu lauksaimniecības produktu tirgus daļu” (“Diese Kultivierung der “Präferenz für Osterreich” ist ein wesentlicher Beitrag zur Marktanteilsicherung für unsere Agrarprodukte”). Šajā pašā pārskatā ir teikts, ka AMA Marketing un vietējo ražotāju sadarbība bija tik veiksmīga, ka ārvalstu piena un sviesta ražotāji praktiski neiekļuva Austrijas tirgū. (30) |
| --- | --- |

(85)

Gada pārskatā par 1996. gadu
  AMA misija tika apkopota šādi: “pārliecināt vietējos patērētājus par Austrijas produktu priekšrocībām, neraugoties uz Eiropas pārtikas produktu pieaugošo daudzveidību” (“die einheimischen Konsumenten, trotz der zunehmenden Vielfalt des europäisch werdender Lebensmittelangebotes, von den Vorzügen österreichischer Produkte zu überzeugen”) (29). Tālāk ir teikts šādi: “Uzskata” priekšroka Austrijai “kultivēšanai ir būtiska nozīme, lai saglabātu mūsu lauksaimniecības produktu tirgus daļu” (“Diese Kultivierung der “Präferenz für Osterreich” ist ein wesentlicher Beitrag zur Marktanteilsicherung für unsere Agrarprodukte”). Šajā pašā pārskatā ir teikts, ka AMA Marketing un vietējo ražotāju sadarbība bija tik veiksmīga, ka ārvalstu piena un sviesta ražotāji praktiski neiekļuva Austrijas tirgū. (30)

1996. gadu

AMA

die einheimischen Konsumenten, trotz der zunehmenden Vielfalt des europäisch werdender Lebensmittelangebotes, von den Vorzügen österreichischer Produkte zu überzeugen

29

Diese Kultivierung der “Präferenz für Osterreich” ist ein wesentlicher Beitrag zur Marktanteilsicherung für unsere Agrarprodukte

AMA Marketing

30

| (86) | Pārskata pēdējā nodaļā ar nosaukumu “Patriotisms, ko novērtē tirgotājs un patērētājs” (Patriotismus bei Handel und Konsument gefragt) ir teikts, ka ir nodrošināta vietējo produktu lielā tirgus daļa salīdzinājumā ar konkurentu produktiem no citām ES dalībvalstīm. (31) Pārskatā ir minēti kampaņā iesaistītie uzņēmumi (mazumtirgotāji) (32) un uzsvērts, ka sarkanbaltsarkanā logotipa izmantošana tika apvienota ar Austrijas pārtikas produktu priekšrocību izcelšanu patērētājiem. |
| --- | --- |

(86)

Pārskata pēdējā nodaļā ar nosaukumu “Patriotisms, ko novērtē tirgotājs un patērētājs” (Patriotismus bei Handel und Konsument gefragt) ir teikts, ka ir nodrošināta vietējo produktu lielā tirgus daļa salīdzinājumā ar konkurentu produktiem no citām ES dalībvalstīm. (31) Pārskatā ir minēti kampaņā iesaistītie uzņēmumi (mazumtirgotāji) (32) un uzsvērts, ka sarkanbaltsarkanā logotipa izmantošana tika apvienota ar Austrijas pārtikas produktu priekšrocību izcelšanu patērētājiem.

Patriotismus bei Handel und Konsument gefragt

31

32

| (87) | Attiecībā uz 1996. gadā notikušajām kampaņām un akcijām ir sniegti šādi piemēri:






  a) | pārskatā ir minēta kampaņa “Mūsu sviestu nekas nevar aizstāt” (Unsere Butter kann durch nichts ersetzt werden) (33); |
| --- | --- | --- |

(87)

Attiecībā uz 1996. gadā notikušajām kampaņām un akcijām ir sniegti šādi piemēri:

a)

pārskatā ir minēta kampaņa “Mūsu sviestu nekas nevar aizstāt” (Unsere Butter kann durch nichts ersetzt werden) (33);

Unsere Butter kann durch nichts ersetzt werden

33

| b) | citi gada pārskatā minētie piemēri attiecas uz vietējo gaļu: “Austrijas labākā recepte” (Österreichs bestes Rezept), “Liellopu un teļa gaļa no Austrijas” (Rindfleisch aus Österreich) (34). Izplatīto materiālu daudzums šķiet iespaidīgs. Gada pārskatā ir minēts, ka brošūra “Teļa gaļa no Austrijas” (Kalbfleisch aus Österreich) tika izdrukāta 400 000 eksemplāros un brošūra “Viss par gaļu” (Alles über Fleisch) – 800 000 eksemplāros. (35) |
| --- | --- |

b)

citi gada pārskatā minētie piemēri attiecas uz vietējo gaļu: “Austrijas labākā recepte” (Österreichs bestes Rezept), “Liellopu un teļa gaļa no Austrijas” (Rindfleisch aus Österreich) (34). Izplatīto materiālu daudzums šķiet iespaidīgs. Gada pārskatā ir minēts, ka brošūra “Teļa gaļa no Austrijas” (Kalbfleisch aus Österreich) tika izdrukāta 400 000 eksemplāros un brošūra “Viss par gaļu” (Alles über Fleisch) – 800 000 eksemplāros. (35)

Österreichs bestes Rezept

Rindfleisch aus Österreich

34

Kalbfleisch aus Österreich

Alles über Fleisch

35

| (88) | Pārskatā minētas arī kampaņas, kurās nav norādes par produktu izcelsmi, piemēram, “Piens – baltā enerģija” (36) vai skolu kampaņa, kas tika īstenota ar saukli “Nepārspējamais ābols” (Der unbesiegbare Apfel) (37). Pēdējā nosauktajā kampaņā nebija norāžu par zīmolu nosaukumiem vai produkta izcelsmi, bet tika norādītas tikai augļa vispārējās īpašības (barības vielas, enerģētiskā vērtība, vitamīni, minerālvielas utt.). |
| --- | --- |

(88)

Pārskatā minētas arī kampaņas, kurās nav norādes par produktu izcelsmi, piemēram, “Piens – baltā enerģija” (36) vai skolu kampaņa, kas tika īstenota ar saukli “Nepārspējamais ābols” (Der unbesiegbare Apfel) (37). Pēdējā nosauktajā kampaņā nebija norāžu par zīmolu nosaukumiem vai produkta izcelsmi, bet tika norādītas tikai augļa vispārējās īpašības (barības vielas, enerģētiskā vērtība, vitamīni, minerālvielas utt.).

36

Der unbesiegbare Apfel

37

| (89) | Gada pārskatā par 1997. gadu ir teikts, ka ar AMA pasākumiem izdevās “radīt šķēršļus citu ES produktu ienākšanai tirgū”, un ir minēts piemērs, ka attiecībā uz jogurta pārdošanu vietējie ražotāji atguva no ārvalstu ražotājiem tirgus daļu 15 % apmērā. (38) |
| --- | --- |

(89)

Gada pārskatā par 1997. gadu ir teikts, ka ar AMA pasākumiem izdevās “radīt šķēršļus citu ES produktu ienākšanai tirgū”, un ir minēts piemērs, ka attiecībā uz jogurta pārdošanu vietējie ražotāji atguva no ārvalstu ražotājiem tirgus daļu 15 % apmērā. (38)

1997. gadu

AMA

38

| (90) | Attiecībā uz 1999. gadu jāatzīmē, ka dažos gadījumos reklāmas bija saistītas ar konkrētiem uzņēmumiem (piem., drukātajā reklāmā par Austrijas sieru ir dota atsauce uz siera [...] (39), bet Austrijas olu reklāmā – uz pārtikas mazumtirgotāju [...] (40)). |
| --- | --- |

(90)

Attiecībā uz 1999. gadu jāatzīmē, ka dažos gadījumos reklāmas bija saistītas ar konkrētiem uzņēmumiem (piem., drukātajā reklāmā par Austrijas sieru ir dota atsauce uz siera [...] (39), bet Austrijas olu reklāmā – uz pārtikas mazumtirgotāju [...] (40)).

1999. gadu

39

40

| (91) | Reklamējot jogurtu ar AMA kvalitātes marķējumu, bija attēlots teksts “Jogurts no Austrijas” (41). |
| --- | --- |

(91)

Reklamējot jogurtu ar AMA kvalitātes marķējumu, bija attēlots teksts “Jogurts no Austrijas” (41).

AMA

41

| (92) | Gada pārskati par 1997., 1998. un 1999. gadu satur informāciju par līdzīgām kampaņām un saukļiem, kā aprakstīts iepriekš. |
| --- | --- |

(92)

Gada pārskati par 1997., 1998. un 1999. gadu satur informāciju par līdzīgām kampaņām un saukļiem, kā aprakstīts iepriekš.

| (93) | Gada pārskatos par 2000. un 2001. gadu ir minētas, piemēram, šādas kampaņas:






  a) | piena reklāma (Frische Milch hat's in sich) (42); |
| --- | --- | --- |

(93)

Gada pārskatos par 2000. un 2001. gadu ir minētas, piemēram, šādas kampaņas:

2000.

2001. gadu

a)

piena reklāma (Frische Milch hat's in sich) (42);

Frische Milch hat's in sich

42

| b) | skolu piena kampaņa (43); |
| --- | --- |

b)

skolu piena kampaņa (43);

43

| c) | kampaņa “Jaunatne 2000” (Jugend 2000) (44); |
| --- | --- |

c)

kampaņa “Jaunatne 2000” (Jugend 2000) (44);

Jugend 2000

44

| d) | brošūra paaudzei, kas vecāka par 50 gadiem (45). |
| --- | --- |

d)

brošūra paaudzei, kas vecāka par 50 gadiem (45).

45

4.1.3.   REKLĀMAS PASĀKUMI ĀRPUS AUSTRIJAS

| (94) | Reklāmas pasākumu mērķis bija informēt patērētājus un profesionāļus par produktu piedāvājumiem no Austrijas – to garšu un izmantošanu kulinārijā – un mudināt viņus (pirmo reizi) izmēģināt šos produktus. |
| --- | --- |

(94)

Reklāmas pasākumu mērķis bija informēt patērētājus un profesionāļus par produktu piedāvājumiem no Austrijas – to garšu un izmantošanu kulinārijā – un mudināt viņus (pirmo reizi) izmēģināt šos produktus.

| (95) | Reklāmas kampaņas ietvēra reklāmas plašsaziņas līdzekļos, brošūras un bukletus, noieta veicināšanas dāvanas, produktu izmēģināšanu un tiešos e-pastus patērētājiem. |
| --- | --- |

(95)

Reklāmas kampaņas ietvēra reklāmas plašsaziņas līdzekļos, brošūras un bukletus, noieta veicināšanas dāvanas, produktu izmēģināšanu un tiešos e-pastus patērētājiem.

| (96) | Austrijas produkti tika reklamēti arī Austrijas ēdienu nedēļu ietvaros un starptautiskos gadatirgos ES dalībvalstīs ārpus Austrijas. |
| --- | --- |

(96)

Austrijas produkti tika reklamēti arī Austrijas ēdienu nedēļu ietvaros un starptautiskos gadatirgos ES dalībvalstīs ārpus Austrijas.

| (97) | Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju iepriekš minētās nodevas par 2002.–2008. gadu neradīja jebkāda veida diskriminējošu ietekmi EK līguma 90. panta (tagad LESD 110. pants) izpratnē. Konkrēti, Austrijas iestādes apgalvo, ka nekas neliecina par to, ka Austrijas izcelsmes produkti, kas tika tirgoti ārpus Austrijas, nevarēja gūt labumu no pasākuma tādā pašā mērā kā Austrijā tirgoti produkti. |
| --- | --- |

(97)

Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju iepriekš minētās nodevas par 2002.–2008. gadu neradīja jebkāda veida diskriminējošu ietekmi EK līguma 90. panta (tagad LESD 110. pants) izpratnē. Konkrēti, Austrijas iestādes apgalvo, ka nekas neliecina par to, ka Austrijas izcelsmes produkti, kas tika tirgoti ārpus Austrijas, nevarēja gūt labumu no pasākuma tādā pašā mērā kā Austrijā tirgoti produkti.

4.2.   VALSTS ATBALSTS KVALITATĪVIEM PRODUKTIEM

VALSTS ATBALSTS KVALITATĪVIEM PRODUKTIEM

| (98) | Attiecībā uz AMA kvalitātes marķējumiem un biomarķējumiem atbalsts tika piešķirts kvalitātes nodrošināšanas sistēmu izstrādei (pētījumiem par ražošanas kvalitātes uzlabošanu kopumā, kvalitātes nodrošināšanas dokumentu izstrādei un izplatīšanai, saistītu informātikas sistēmu izstrādei uzņēmumā AMA Marketing), kā arī kvalitātes kontroles pasākumu un bioloģisko produktu kontroles pasākumu (kontroles pasākumi uz vietas, ko veica ārēja struktūra, un laboratorijas analīzes) īstenošanai. Visus regulāros kvalitātes kontroles pasākumus apmaksāja paši atļauju turētāji. |
| --- | --- |

(98)

Attiecībā uz AMA kvalitātes marķējumiem un biomarķējumiem atbalsts tika piešķirts kvalitātes nodrošināšanas sistēmu izstrādei (pētījumiem par ražošanas kvalitātes uzlabošanu kopumā, kvalitātes nodrošināšanas dokumentu izstrādei un izplatīšanai, saistītu informātikas sistēmu izstrādei uzņēmumā AMA Marketing), kā arī kvalitātes kontroles pasākumu un bioloģisko produktu kontroles pasākumu (kontroles pasākumi uz vietas, ko veica ārēja struktūra, un laboratorijas analīzes) īstenošanai. Visus regulāros kvalitātes kontroles pasākumus apmaksāja paši atļauju turētāji.

AMA

AMA Marketing

| (99) | Papildus gada pārskatos par 1995.–1999. gadu ir iekļauta informācija par kvalitātes nodrošināšanas sistēmas ISO 9002 ieviešanas pasākumu. |
| --- | --- |

(99)

Papildus gada pārskatos par 1995.–1999. gadu ir iekļauta informācija par kvalitātes nodrošināšanas sistēmas ISO 9002 ieviešanas pasākumu.

4.3.   TEHNISKĀ ATBALSTA PASĀKUMI

TEHNISKĀ ATBALSTA PASĀKUMI

4.3.1.   TEHNISKAIS ATBALSTS SAISTĪBĀ AR KVALITĀTES MARĶĒJUMU UN BIOMARĶĒJUMU

| (100) | Atbalsts tika piešķirts vispārīgas informācijas projektiem, sabiedrisko attiecību darbībām, lai palielinātu vispārēju informētību par marķējumiem, un konkursiem, kas tika organizēti, lai popularizētu kvalitātes marķējumus (Gewinnspiele). |
| --- | --- |

(100)

Atbalsts tika piešķirts vispārīgas informācijas projektiem, sabiedrisko attiecību darbībām, lai palielinātu vispārēju informētību par marķējumiem, un konkursiem, kas tika organizēti, lai popularizētu kvalitātes marķējumus (Gewinnspiele).

Gewinnspiele

| (101) | Attaisnotas bija izmaksas, kas radušās, organizējot informatīvās tikšanās un veidojot bukletus, katalogus, informatīvos biļetenus un interneta publikācijas. |
| --- | --- |

(101)

Attaisnotas bija izmaksas, kas radušās, organizējot informatīvās tikšanās un veidojot bukletus, katalogus, informatīvos biļetenus un interneta publikācijas.

| (102) | Mērķis bija sniegt patērētājiem vispārīgu faktisku informāciju par AMA kvalitātes marķējuma un biomarķējuma programmu, piemēram, par kvalitātes marķējuma programmas ievirzi uz kvalitātes nodrošināšanu, kā arī par marķējumu saturu un kontroles sistēmām. |
| --- | --- |

(102)

Mērķis bija sniegt patērētājiem vispārīgu faktisku informāciju par AMA kvalitātes marķējuma un biomarķējuma programmu, piemēram, par kvalitātes marķējuma programmas ievirzi uz kvalitātes nodrošināšanu, kā arī par marķējumu saturu un kontroles sistēmām.

AMA

| (103) | Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju iepriekš minētie pasākumi nebija saistīti ar konkrētām produktu grupām un nemudināja patērētājus iegādāties konkrētu produktu. |
| --- | --- |

(103)

Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju iepriekš minētie pasākumi nebija saistīti ar konkrētām produktu grupām un nemudināja patērētājus iegādāties konkrētu produktu.

4.3.2.   TEHNISKAIS ATBALSTS VISPĀRĒJAS INFORMĀCIJAS PAR PRODUKTIEM NODROŠINĀŠANAI, TOSTARP TIRGUS IZPĒTEI

| (104) | No gada pārskatiem var secināt, ka 1995.–1999. gadā atbalsts tika piešķirts vispārīgas informācijas nodrošināšanas pasākumiem un sabiedrisko attiecību darbībām, izstāžu organizēšanai un dalībai tajās, kā arī tirgus izpētei. |
| --- | --- |

(104)

No gada pārskatiem var secināt, ka 1995.–1999. gadā atbalsts tika piešķirts vispārīgas informācijas nodrošināšanas pasākumiem un sabiedrisko attiecību darbībām, izstāžu organizēšanai un dalībai tajās, kā arī tirgus izpētei.

| (105) | To vispārīgās informācijas nodrošināšanas pasākumu un sabiedrisko attiecību darbību mērķis, par kuriem tika piešķirts atbalsts, bija sniegt pārtikas produktu vispārēju raksturojumu un atbildēt uz sabiedrību interesējošiem jautājumiem, piemēram, sniegt padomus un informāciju pārtikas skandāla gadījumā. Sabiedrisko attiecību darbības ietvēra arī saziņas bāzes uzlabošanas pasākumus plašsaziņas līdzekļos, un to īstenošanai tika izmantoti tādi kanāli kā paziņojumi presei, preses konferences, preses dienests, informatīvie biļeteni, atvērto durvju dienas, kā arī lobēšana. |
| --- | --- |

(105)

To vispārīgās informācijas nodrošināšanas pasākumu un sabiedrisko attiecību darbību mērķis, par kuriem tika piešķirts atbalsts, bija sniegt pārtikas produktu vispārēju raksturojumu un atbildēt uz sabiedrību interesējošiem jautājumiem, piemēram, sniegt padomus un informāciju pārtikas skandāla gadījumā. Sabiedrisko attiecību darbības ietvēra arī saziņas bāzes uzlabošanas pasākumus plašsaziņas līdzekļos, un to īstenošanai tika izmantoti tādi kanāli kā paziņojumi presei, preses konferences, preses dienests, informatīvie biļeteni, atvērto durvju dienas, kā arī lobēšana.

| (106) | Atbalsts tika piešķirts arī saistībā ar pasākumu organizēšanu un piedalīšanos tajos, piemēram, konkursiem, konferencēm, semināriem un darbsemināriem Austrijā, kā arī “Austrijas nedēļām” un izstādēm citās ES dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(106)

Atbalsts tika piešķirts arī saistībā ar pasākumu organizēšanu un piedalīšanos tajos, piemēram, konkursiem, konferencēm, semināriem un darbsemināriem Austrijā, kā arī “Austrijas nedēļām” un izstādēm citās ES dalībvalstīm.

| (107) | Atbalsts tirgus izpētei tika piešķirts par pētījumu sagatavošanu attiecībā uz vispārīgiem datiem par pārtikas tirgu, tirgu attīstību, patērētāju uzvedību, attiecīgo lauksaimniecības produktu pārdošanas tendencēm un analīzi. |
| --- | --- |

(107)

Atbalsts tirgus izpētei tika piešķirts par pētījumu sagatavošanu attiecībā uz vispārīgiem datiem par pārtikas tirgu, tirgu attīstību, patērētāju uzvedību, attiecīgo lauksaimniecības produktu pārdošanas tendencēm un analīzi.

5.   ATBALSTA INTENSITĀTE

ATBALSTA INTENSITĀTE

| (108) | Ar AMA tirdzniecības pasākumiem saistītās attaisnotās izmaksas no atbalsta līdzekļiem tika segtas 100 % apmērā. |
| --- | --- |

(108)

Ar AMA tirdzniecības pasākumiem saistītās attaisnotās izmaksas no atbalsta līdzekļiem tika segtas 100 % apmērā.

AMA

| (109) | Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju tā atbalsta apmērs, kas tiek piešķirts kvalitatīviem produktiem un tehniskā atbalsta sniegšanai saistībā ar kvalitātes marķējumu un biomarķējumu, nekad nav pārsniedzis EUR 100 000 vienam atbalsta saņēmējam triju gadu periodā. |
| --- | --- |

(109)

Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju tā atbalsta apmērs, kas tiek piešķirts kvalitatīviem produktiem un tehniskā atbalsta sniegšanai saistībā ar kvalitātes marķējumu un biomarķējumu, nekad nav pārsniedzis EUR 100 000 vienam atbalsta saņēmējam triju gadu periodā.

| (110) | Attiecībā uz kontroles pasākumiem saistībā ar kvalitātes marķējuma izmantošanu Austrijas iestādes apstiprināja, ka atbalsta piešķiršana tika ierobežota līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(110)

Attiecībā uz kontroles pasākumiem saistībā ar kvalitātes marķējuma izmantošanu Austrijas iestādes apstiprināja, ka atbalsta piešķiršana tika ierobežota līdz 2009. gadam.

6.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.1.   ATBALSTA ESĪBA

ATBALSTA ESĪBA

| (111) | LESD 107. panta 1. punktu, ar ko aizliedz valsts atbalstu, piemēro tad, ja atbalstu piešķir dalībvalstis vai to jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un tas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(111)

LESD 107. panta 1. punktu, ar ko aizliedz valsts atbalstu, piemēro tad, ja atbalstu piešķir dalībvalstis vai to jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un tas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.1.1.   ATBALSTS, KO PIEŠĶĪRUSI VALSTS VAI KAS PIEŠĶIRTS NO VALSTS LĪDZEKĻIEM

| (112) | Attiecībā uz to, kad līdzekļi tiek klasificēti kā valsts līdzekļi, nav jānošķir gadījumi, kad atbalstu maksā tieši valsts vai kad to maksā valsts vai privātas iestādes, kuras valsts ir paredzējusi vai izveidojusi šim nolūkam (46). |
| --- | --- |

(112)

Attiecībā uz to, kad līdzekļi tiek klasificēti kā valsts līdzekļi, nav jānošķir gadījumi, kad atbalstu maksā tieši valsts vai kad to maksā valsts vai privātas iestādes, kuras valsts ir paredzējusi vai izveidojusi šim nolūkam (46).

46

| (113) | Komisija atzīmē, ka šajā gadījumā atbalstu piešķir nevis tieši valsts, bet AMA – starpniekiestāde, kas dibināta ar likumu un ko kontrolē valsts (sk. 49. apsvērumu). AMA pārvalda un tai pilnībā pieder AMA Marketing, un, pamatojoties uz to, var pieņemt, ka tai ir izšķiroša ietekme uz AMA Marketing. Tāpēc šīs sadaļas ietvaros uzņēmumi AMA un AMA Marketing tiks izvērtēti kopā. Tādēļ ir jāpārbauda, vai AMA iekasētās nodevas var uzskatīt par valsts līdzekļiem, kas piedēvējami valstij. |
| --- | --- |

(113)

Komisija atzīmē, ka šajā gadījumā atbalstu piešķir nevis tieši valsts, bet AMA – starpniekiestāde, kas dibināta ar likumu un ko kontrolē valsts (sk. 49. apsvērumu). AMA pārvalda un tai pilnībā pieder AMA Marketing, un, pamatojoties uz to, var pieņemt, ka tai ir izšķiroša ietekme uz AMA Marketing. Tāpēc šīs sadaļas ietvaros uzņēmumi AMA un AMA Marketing tiks izvērtēti kopā. Tādēļ ir jāpārbauda, vai AMA iekasētās nodevas var uzskatīt par valsts līdzekļiem, kas piedēvējami valstij.

AMA

AMA

AMA Marketing

AMA Marketing

AMA

AMA Marketing

AMA

| (114) | AMA un AMA Marketing ir dibināti ar likumu. Valsts nosaka šo struktūru uzdevumus (AMA likuma 2. pants), to vadības struktūru (AMA likuma 4.–17. pants) un valdes sastāvu (sk. arī 118. apsvērumu). Tāpēc šīs struktūras kontrolē valsts. To tirdzniecības darbības finansē no parafiskālām nodevām (sk. 49. un 53. apsvērumu) (47). Iekasēto nodevu izmantošanu nosaka ar AMA likumu (21.a panta 1. punkts). AMA pārbaudes veic valsts iestādes, piemēram, Austrijas Revīzijas palāta (48). Turklāt ar AMA likuma 29. pantu ir noteikts, ka, veicot administratīvās procedūras, AMA piemēro Vispārējo administratīvās procedūras likumu (allgemeines Verwaltungsverfahrensgesetz). |
| --- | --- |

(114)

AMA un AMA Marketing ir dibināti ar likumu. Valsts nosaka šo struktūru uzdevumus (AMA likuma 2. pants), to vadības struktūru (AMA likuma 4.–17. pants) un valdes sastāvu (sk. arī 118. apsvērumu). Tāpēc šīs struktūras kontrolē valsts. To tirdzniecības darbības finansē no parafiskālām nodevām (sk. 49. un 53. apsvērumu) (47). Iekasēto nodevu izmantošanu nosaka ar AMA likumu (21.a panta 1. punkts). AMA pārbaudes veic valsts iestādes, piemēram, Austrijas Revīzijas palāta (48). Turklāt ar AMA likuma 29. pantu ir noteikts, ka, veicot administratīvās procedūras, AMA piemēro Vispārējo administratīvās procedūras likumu (allgemeines Verwaltungsverfahrensgesetz).

AMA

AMA Marketing

AMA

AMA

47

AMA

AMA

48

AMA

AMA

allgemeines Verwaltungsverfahrensgesetz

| (115) | AMA lēmumus var apstrīdēt Federālajā administratīvajā tiesā (Bundesverwaltungsgericht) (49). Saskaņā ar AMA likuma 2004. gada redakciju AMA lēmumus var apstrīdēt Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijā. |
| --- | --- |

(115)

AMA lēmumus var apstrīdēt Federālajā administratīvajā tiesā (Bundesverwaltungsgericht) (49). Saskaņā ar AMA likuma 2004. gada redakciju AMA lēmumus var apstrīdēt Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijā.

AMA

Bundesverwaltungsgericht

49

AMA

AMA

| (116) | Iemaksu iekasēšana saskaņā ar AMA likumu ir AMA pārziņā. AMA ir tiesības pārbaudīt telpas vai lauksaimniecības platības un pieprasīt pārskatus vai pierādījumus no uzņēmumiem, kuriem piemērojama nodeva (50). Par AMA likuma pārkāpumiem var sodīt rajona administratīvā iestāde (Bezirksverwaltungsbehörde), nosakot soda naudu līdz EUR 3 630 (51). Ir sodāms arī mēģinājums apiet AMA noteikumus. Ja soda naudu nav iespējams iekasēt, sods var būt arī brīvības atņemšana uz laiku līdz sešām nedēļām (52). |
| --- | --- |

(116)

Iemaksu iekasēšana saskaņā ar AMA likumu ir AMA pārziņā. AMA ir tiesības pārbaudīt telpas vai lauksaimniecības platības un pieprasīt pārskatus vai pierādījumus no uzņēmumiem, kuriem piemērojama nodeva (50). Par AMA likuma pārkāpumiem var sodīt rajona administratīvā iestāde (Bezirksverwaltungsbehörde), nosakot soda naudu līdz EUR 3 630 (51). Ir sodāms arī mēģinājums apiet AMA noteikumus. Ja soda naudu nav iespējams iekasēt, sods var būt arī brīvības atņemšana uz laiku līdz sešām nedēļām (52).

AMA

AMA

AMA

50

AMA

Bezirksverwaltungsbehörde

51

AMA

52

| (117) | Austrijas iestādes apgalvoja, ka nodevas mērķis, tvērums un maksimālais līmenis ir noteikts ar AMA likumu (53). Konkrēto nodevas līmeni nosaka AMA valde (Verwaltungsrat der Agrarmarkt Austria). Valde nosaka konkrēto nodevas līmeni, pamatojoties uz katra attiecīgā produkta situāciju tirgū, pārdošanas rādītājiem, ienākumiem no vietējiem produktiem Austrijā un ārvalstīs un nepieciešamības pienācīgi īstenot tirdzniecības pasākumus (54). |
| --- | --- |

(117)

Austrijas iestādes apgalvoja, ka nodevas mērķis, tvērums un maksimālais līmenis ir noteikts ar AMA likumu (53). Konkrēto nodevas līmeni nosaka AMA valde (Verwaltungsrat der Agrarmarkt Austria). Valde nosaka konkrēto nodevas līmeni, pamatojoties uz katra attiecīgā produkta situāciju tirgū, pārdošanas rādītājiem, ienākumiem no vietējiem produktiem Austrijā un ārvalstīs un nepieciešamības pienācīgi īstenot tirdzniecības pasākumus (54).

AMA

53

AMA

Verwaltungsrat der Agrarmarkt Austria

54

| (118) | AMA valdē ir četri locekļi, kas pārstāv Lauksaimniecības kameru (Landwirtschaftskammer Österreich), Federālo Darba kameru (Bundesarbeitskammer), Ekonomikas kameru (Wirtschaftskammer Österreich) un Austrijas Arodbiedrību federāciju (Österreichischer Gewerkschaftsbund) (55). |
| --- | --- |

(118)

AMA valdē ir četri locekļi, kas pārstāv Lauksaimniecības kameru (Landwirtschaftskammer Österreich), Federālo Darba kameru (Bundesarbeitskammer), Ekonomikas kameru (Wirtschaftskammer Österreich) un Austrijas Arodbiedrību federāciju (Österreichischer Gewerkschaftsbund) (55).

AMA

Landwirtschaftskammer Österreich

Bundesarbeitskammer

Wirtschaftskammer Österreich

Österreichischer Gewerkschaftsbund

55

| (119) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pārbaudīja Pearle judikatūras piemērojamību attiecīgajā lietā. Tiesa savā 2004. gada 15. jūlija nolēmumā Pearle lietā (56) norādīja, ka obligātās iemaksas, ko starpniekiestāde piemēro visiem uzņēmumiem tirdzniecības nozarē, var neuzskatīt par valsts līdzekļiem, ja ir izpildīti šādi četri kumulatīvie nosacījumi:






  — | attiecīgo pasākumu ir pieņēmusi profesionāla organizācija, kas pārstāv tirdzniecības nozarē strādājošus uzņēmumus un darba ņēmējus, un tas netiek izmantots kā instruments valsts pieņemtās politikas īstenošanai, |
| --- | --- | --- |

(119)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pārbaudīja Pearle judikatūras piemērojamību attiecīgajā lietā. Tiesa savā 2004. gada 15. jūlija nolēmumā Pearle lietā (56) norādīja, ka obligātās iemaksas, ko starpniekiestāde piemēro visiem uzņēmumiem tirdzniecības nozarē, var neuzskatīt par valsts līdzekļiem, ja ir izpildīti šādi četri kumulatīvie nosacījumi:

Pearle

Pearle

56

—

attiecīgo pasākumu ir pieņēmusi profesionāla organizācija, kas pārstāv tirdzniecības nozarē strādājošus uzņēmumus un darba ņēmējus, un tas netiek izmantots kā instruments valsts pieņemtās politikas īstenošanai,

| — | līdz ar to noteikto mērķu īstenošana tiek pilnībā finansēta no nozarē darbojošos uzņēmumu iemaksām, |
| --- | --- |

—

līdz ar to noteikto mērķu īstenošana tiek pilnībā finansēta no nozarē darbojošos uzņēmumu iemaksām,

| — | finansēšanas veidu un iemaksu procentuālo daļu/apmēru nosaka tirdzniecības nozares profesionālā organizācija, proti darba devēju un darba ņēmēju pārstāvji bez valsts iejaukšanās, |
| --- | --- |

—

finansēšanas veidu un iemaksu procentuālo daļu/apmēru nosaka tirdzniecības nozares profesionālā organizācija, proti darba devēju un darba ņēmēju pārstāvji bez valsts iejaukšanās,

| — | iemaksas ir jāizmanto pasākuma finansēšanai, neparedzot valsts intervences iespēju. |
| --- | --- |

—

iemaksas ir jāizmanto pasākuma finansēšanai, neparedzot valsts intervences iespēju.

| (120) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija uzskata, ka shēma neatbilst visiem šiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(120)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija uzskata, ka shēma neatbilst visiem šiem nosacījumiem.

| (121) | Attiecībā uz pirmo nosacījumu jāatzīmē, ka tirdzniecības pasākumu finansēšanu administrē nevis profesionāla organizācija, kas pārstāv nozari, bet gan uzņēmums AMA Marketing – valsts iestāde, ko dibinājusi un kontrolē valsts (sk. 49. apsvērumu un AMA likuma 3. pantu). |
| --- | --- |

(121)

Attiecībā uz pirmo nosacījumu jāatzīmē, ka tirdzniecības pasākumu finansēšanu administrē nevis profesionāla organizācija, kas pārstāv nozari, bet gan uzņēmums AMA Marketing – valsts iestāde, ko dibinājusi un kontrolē valsts (sk. 49. apsvērumu un AMA likuma 3. pantu).

AMA Marketing

AMA

| (122) | Attiecībā uz trešo nosacījumu – nodeva un maksimālā iemaksu summa tiek noteikta ar likumu (t. i., ar AMA likumu), un to iekasē iestāde, kuru kontrolē valsts, nevis tirdzniecības nozares profesionāla organizācija. Turklāt saskaņā ar AMA likumu nodeva ir obligāta (sk. 53. apsvērumu). Šie elementi liecina par valsts iejaukšanos attiecībā uz atbalsta finansēšanas veidu. |
| --- | --- |

(122)

Attiecībā uz trešo nosacījumu – nodeva un maksimālā iemaksu summa tiek noteikta ar likumu (t. i., ar AMA likumu), un to iekasē iestāde, kuru kontrolē valsts, nevis tirdzniecības nozares profesionāla organizācija. Turklāt saskaņā ar AMA likumu nodeva ir obligāta (sk. 53. apsvērumu). Šie elementi liecina par valsts iejaukšanos attiecībā uz atbalsta finansēšanas veidu.

AMA

AMA

| (123) | Tādēļ Komisija uzskata, ka nosacījumi šajā lietā atšķiras no nosacījumiem, pēc kuriem iemaksas, kas tika analizētas Tiesas spriedumā Pearle lietā, netika uzskatītas par valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(123)

Tādēļ Komisija uzskata, ka nosacījumi šajā lietā atšķiras no nosacījumiem, pēc kuriem iemaksas, kas tika analizētas Tiesas spriedumā Pearle lietā, netika uzskatītas par valsts līdzekļiem.

Pearle

| (124) | Tiesa 2013. gada 30. maijāDoux Élevage lietā atbildēja uz jautājumu saistībā ar prejudiciālo nolēmumu par valsts līdzekļu jēdziena interpretāciju (57). |
| --- | --- |

(124)

Tiesa 2013. gada 30. maijāDoux Élevage lietā atbildēja uz jautājumu saistībā ar prejudiciālo nolēmumu par valsts līdzekļu jēdziena interpretāciju (57).

Doux Élevage

57

| (125) | Savā spriedumā Tiesa secināja, ka valsts iestādes lēmums, ar kuru valsts iestādes atzītas starpnozaru organizācijas ietvaros paplašināja vienošanos, piemērojot to visiem lauksaimniecības nozares pārstāvjiem, ar ko tika ieviesta iemaksa ar mērķi ļaut īstenot pasākumus saistībā ar komunikāciju, veicināšanu, ārējām attiecībām, kvalitātes nodrošināšanu, pētniecību un attiecīgās nozares interešu aizstāvību un tādējādi tika uzlikts pienākums maksāt vispārēji piemērojamu iemaksu, nav uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(125)

Savā spriedumā Tiesa secināja, ka valsts iestādes lēmums, ar kuru valsts iestādes atzītas starpnozaru organizācijas ietvaros paplašināja vienošanos, piemērojot to visiem lauksaimniecības nozares pārstāvjiem, ar ko tika ieviesta iemaksa ar mērķi ļaut īstenot pasākumus saistībā ar komunikāciju, veicināšanu, ārējām attiecībām, kvalitātes nodrošināšanu, pētniecību un attiecīgās nozares interešu aizstāvību un tādējādi tika uzlikts pienākums maksāt vispārēji piemērojamu iemaksu, nav uzskatāms par valsts atbalstu.

| (126) | Savā spriedumā Tiesa pauda viedokli, ka konkrētās iemaksas maksāja privāto tiesību saimnieciskās darbības subjekti, kuri darbojas attiecīgajos tirgos, un tas nozīmē, ka šis mehānisms nebija saistīts ar nekādu tiešu vai netiešu valsts līdzekļu nodošanu. No iemaksām veidotie līdzekļi pat negāja caur valsts vai citas publisko tiesību vienības budžetu, un valsts neatteicās no jebkāda veida līdzekļiem (piem., nodokļiem, maksājumiem vai citiem līdzekļiem), kuri saskaņā ar valsts tiesību aktiem bija jāieskaita valsts budžetā. |
| --- | --- |

(126)

Savā spriedumā Tiesa pauda viedokli, ka konkrētās iemaksas maksāja privāto tiesību saimnieciskās darbības subjekti, kuri darbojas attiecīgajos tirgos, un tas nozīmē, ka šis mehānisms nebija saistīts ar nekādu tiešu vai netiešu valsts līdzekļu nodošanu. No iemaksām veidotie līdzekļi pat negāja caur valsts vai citas publisko tiesību vienības budžetu, un valsts neatteicās no jebkāda veida līdzekļiem (piem., nodokļiem, maksājumiem vai citiem līdzekļiem), kuri saskaņā ar valsts tiesību aktiem bija jāieskaita valsts budžetā.

| (127) | Atšķirībā no aprakstītās lietas, pašreizējā lieta nav saistīta ar (brīvprātīgām) iemaksām, kuras kolektīvi noteikusi starpnozaru organizācija. Kā redzams 53. apsvērumā iepriekš, Austrijas lauksaimniecības un pārtikas ražošanas nozares uzņēmumi maksā obligātas nodevas, kas noteiktas ar AMA likumu. Tāpēc nodevas nav privāta rakstura, bet gan tās ir noteikusi valsts, pieņemot tiesību aktu. |
| --- | --- |

(127)

Atšķirībā no aprakstītās lietas, pašreizējā lieta nav saistīta ar (brīvprātīgām) iemaksām, kuras kolektīvi noteikusi starpnozaru organizācija. Kā redzams 53. apsvērumā iepriekš, Austrijas lauksaimniecības un pārtikas ražošanas nozares uzņēmumi maksā obligātas nodevas, kas noteiktas ar AMA likumu. Tāpēc nodevas nav privāta rakstura, bet gan tās ir noteikusi valsts, pieņemot tiesību aktu.

AMA

| (128) | Turklāt, atšķirībā no Doux Élevage lietas, AMA gadījumā nav saistības ar privātu organizāciju ieviestām iemaksām. Kā redzams 49.–54. apsvērumā iepriekš, iemaksas ir noteikusi valsts un administrē AMA, publisko tiesību subjekts, kas dibināts ar AMA likumu un kuru kontrolē valsts. Shēmu pārvalda AMA Marketing – AMA pilnībā piederošs meitasuzņēmums. |
| --- | --- |

(128)

Turklāt, atšķirībā no Doux Élevage lietas, AMA gadījumā nav saistības ar privātu organizāciju ieviestām iemaksām. Kā redzams 49.–54. apsvērumā iepriekš, iemaksas ir noteikusi valsts un administrē AMA, publisko tiesību subjekts, kas dibināts ar AMA likumu un kuru kontrolē valsts. Shēmu pārvalda AMA Marketing – AMA pilnībā piederošs meitasuzņēmums.

Doux Élevage

AMA

AMA

AMA

AMA Marketing

AMA

| (129) | Doux Élevage lietā Tiesa pauda viedokli, ka attiecīgās iemaksas pilnībā saglabāja savu privāto raksturu un valsts iestādēm patiesībā nebija ļauts izmantot šos līdzekļus, lai galvenokārt atbalstītu noteiktus uzņēmumus. Tās, kas lēma par šo līdzekļu izlietojumu, drīzāk bija attiecīgās starpnozaru organizācijas, un līdz ar to šie līdzekļi bija pilnībā veltīti šo organizāciju noteikto mērķu izpildei. Tāpat šie līdzekļi nebija pastāvīgā valsts uzraudzībā un nebija pieejami valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(129)

Doux Élevage lietā Tiesa pauda viedokli, ka attiecīgās iemaksas pilnībā saglabāja savu privāto raksturu un valsts iestādēm patiesībā nebija ļauts izmantot šos līdzekļus, lai galvenokārt atbalstītu noteiktus uzņēmumus. Tās, kas lēma par šo līdzekļu izlietojumu, drīzāk bija attiecīgās starpnozaru organizācijas, un līdz ar to šie līdzekļi bija pilnībā veltīti šo organizāciju noteikto mērķu izpildei. Tāpat šie līdzekļi nebija pastāvīgā valsts uzraudzībā un nebija pieejami valsts iestādēm.

Doux Élevage

| (130) | Atšķirībā no Doux Élevage lietas, pašreizējā lietā AMA izvirzītos mērķus nosaka nevis privāta organizācija, kas lemj par šo līdzekļu izlietojumu, bet gan tiesību akts, ar ko regulē valsts iestādi (t. i., AMA likums, sk. 54. apsvērumu). |
| --- | --- |

(130)

Atšķirībā no Doux Élevage lietas, pašreizējā lietā AMA izvirzītos mērķus nosaka nevis privāta organizācija, kas lemj par šo līdzekļu izlietojumu, bet gan tiesību akts, ar ko regulē valsts iestādi (t. i., AMA likums, sk. 54. apsvērumu).

Doux Élevage

AMA

AMA

| (131) | Tāpēc nav izpildīti Doux Élevage lietas nosacījumi, lai varētu pieņemt, ka tiek izmantoti privāti līdzekļi. |
| --- | --- |

(131)

Tāpēc nav izpildīti Doux Élevage lietas nosacījumi, lai varētu pieņemt, ka tiek izmantoti privāti līdzekļi.

Doux Élevage

| (132) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka AMA veiktā attiecīgo pasākumu finansēšana ir attiecināma uz valsti un ka šie līdzekļi ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(132)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka AMA veiktā attiecīgo pasākumu finansēšana ir attiecināma uz valsti un ka šie līdzekļi ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem.

AMA

6.1.2.   SELEKTĪVAS PRIEKŠROCĪBAS

| (133) | Saskaņā ar Tiesas iedibināto judikatūru par atbalstu tiek uzskatīti pasākumi, kas, lai arī kāda būtu to forma, ir labvēlīgāki noteiktiem uzņēmumiem vai arī kas ir uzskatāmi par ekonomisku priekšrocību, ko saņēmējuzņēmums neiegūtu parastos tirgus apstākļos (58). Turklāt par atbalstu tiek uzskatīti tādi pasākumi, kuri, lai arī kāda būtu to forma, samazina izdevumus, kas parasti jāsedz no uzņēmuma budžeta, un kuriem tādējādi, lai arī tās nav subsīdijas šā vārda tiešā nozīmē, ir subsīdiju raksturs un ietekme (59). Tiesa arī norādīja, ka valsts iestādes pasākums, kas dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai produktiem, nezaudē savu bezmaksas priekšrocību raksturu tikai tāpēc, ka to daļēji vai pilnībā finansē no valsts iestādes noteiktām iemaksām, kas tiek ieturētas no attiecīgajiem uzņēmumiem (60). |
| --- | --- |

(133)

Saskaņā ar Tiesas iedibināto judikatūru par atbalstu tiek uzskatīti pasākumi, kas, lai arī kāda būtu to forma, ir labvēlīgāki noteiktiem uzņēmumiem vai arī kas ir uzskatāmi par ekonomisku priekšrocību, ko saņēmējuzņēmums neiegūtu parastos tirgus apstākļos (58). Turklāt par atbalstu tiek uzskatīti tādi pasākumi, kuri, lai arī kāda būtu to forma, samazina izdevumus, kas parasti jāsedz no uzņēmuma budžeta, un kuriem tādējādi, lai arī tās nav subsīdijas šā vārda tiešā nozīmē, ir subsīdiju raksturs un ietekme (59). Tiesa arī norādīja, ka valsts iestādes pasākums, kas dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai produktiem, nezaudē savu bezmaksas priekšrocību raksturu tikai tāpēc, ka to daļēji vai pilnībā finansē no valsts iestādes noteiktām iemaksām, kas tiek ieturētas no attiecīgajiem uzņēmumiem (60).

58

59

60

| (134) | Ar pasākumu tika sniegts atbalsts uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību, tostarp pārtikas ražošanas nozarei (sk. 46. apsvērumu), piedāvājot reklāmu, atbalstu kvalitatīviem produktiem un tehnisko atbalstu. |
| --- | --- |

(134)

Ar pasākumu tika sniegts atbalsts uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību, tostarp pārtikas ražošanas nozarei (sk. 46. apsvērumu), piedāvājot reklāmu, atbalstu kvalitatīviem produktiem un tehnisko atbalstu.

| (135) | Šajā ziņā Austrijas iestādes tika aicinātas sniegt plašāku informāciju par atbalsta saņēmēju darbības jomu, kā arī par atbalsta saņēmēju skaitu saistībā ar katru tirdzniecības pasākumu. Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes atbildēja, ka nav iespējams apzināt atbalsta saņēmēju skaitu saistībā ar katru atsevišķo pasākumu, jo labumu no shēmas guva ne tikai tie ražotāji un mazumtirgotāji, kuri izmantoja logotipus, bet arī ražotāji, kas tieši neiesaistījās šajā shēmā, tātad nozare kopumā. Austrija uzsvēra, ka pasākumi palielināja patērētāju vispārējo informētību, tāpēc pat ražotājiem, kuri neiesaistījās šajā shēmā, bija jāpaaugstina savu produktu kvalitāte. |
| --- | --- |

(135)

Šajā ziņā Austrijas iestādes tika aicinātas sniegt plašāku informāciju par atbalsta saņēmēju darbības jomu, kā arī par atbalsta saņēmēju skaitu saistībā ar katru tirdzniecības pasākumu. Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes atbildēja, ka nav iespējams apzināt atbalsta saņēmēju skaitu saistībā ar katru atsevišķo pasākumu, jo labumu no shēmas guva ne tikai tie ražotāji un mazumtirgotāji, kuri izmantoja logotipus, bet arī ražotāji, kas tieši neiesaistījās šajā shēmā, tātad nozare kopumā. Austrija uzsvēra, ka pasākumi palielināja patērētāju vispārējo informētību, tāpēc pat ražotājiem, kuri neiesaistījās šajā shēmā, bija jāpaaugstina savu produktu kvalitāte.

| (136) | Turklāt lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pieprasīja, lai Austrija izskaidro, cik lielā mērā pārtikas ražošanas nozare iegūst no tirdzniecības pasākumiem. Austrijas iestādes izmantoja to pašu iepriekš minēto argumentu (135. apsvērums). |
| --- | --- |

(136)

Turklāt lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pieprasīja, lai Austrija izskaidro, cik lielā mērā pārtikas ražošanas nozare iegūst no tirdzniecības pasākumiem. Austrijas iestādes izmantoja to pašu iepriekš minēto argumentu (135. apsvērums).

| (137) | Saskaņā ar tiesas praksi (61) pasākums saglabā savu selektīvo raksturu pat tad, ja tas attiecas uz visu nozari (bet ne citām nozarēm). Austrijas iestāžu argumenti par to, ka pasākums ir vispārējs, ir jānoraida. |
| --- | --- |

(137)

Saskaņā ar tiesas praksi (61) pasākums saglabā savu selektīvo raksturu pat tad, ja tas attiecas uz visu nozari (bet ne citām nozarēm). Austrijas iestāžu argumenti par to, ka pasākums ir vispārējs, ir jānoraida.

61

6.1.3.   KONKURENCES KROPĻOŠANA UN IETEKME UZ TIRDZNIECĪBU

| (138) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru kāda uzņēmuma konkurētspējas stiprināšana, piešķirot valsts atbalstu, parasti norāda uz konkurences kropļošanu attiecībā uz citiem konkurējošajiem uzņēmumiem, kuriem nav piešķirts atbalsts (62). Atbalsts uzņēmumam, kas darbojas tirgū, kurš atvērts tirdzniecībai Savienības iekšienē, var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (63). |
| --- | --- |

(138)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru kāda uzņēmuma konkurētspējas stiprināšana, piešķirot valsts atbalstu, parasti norāda uz konkurences kropļošanu attiecībā uz citiem konkurējošajiem uzņēmumiem, kuriem nav piešķirts atbalsts (62). Atbalsts uzņēmumam, kas darbojas tirgū, kurš atvērts tirdzniecībai Savienības iekšienē, var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (63).

62

63

| (139) | Periodā no 1995. līdz 2008. gadam lauksaimniecības produktu tirdzniecība Savienības iekšienē sasniedza ievērojamu apjomu. Piemēram, 2004. gadā lauksaimniecības produktu tirdzniecības apmērs Savienības iekšienē sasniedza aptuveni EUR 183 miljardus (imports) līdz EUR 187 miljardus (eksports), kas bija aptuveni 57 % no lauksaimniecības produkcijas kopējās vērtības, proti, EUR 324 miljardi (64). |
| --- | --- |

(139)

Periodā no 1995. līdz 2008. gadam lauksaimniecības produktu tirdzniecība Savienības iekšienē sasniedza ievērojamu apjomu. Piemēram, 2004. gadā lauksaimniecības produktu tirdzniecības apmērs Savienības iekšienē sasniedza aptuveni EUR 183 miljardus (imports) līdz EUR 187 miljardus (eksports), kas bija aptuveni 57 % no lauksaimniecības produkcijas kopējās vērtības, proti, EUR 324 miljardi (64).

64

| (140) | Tāpēc, ņemot vērā iespaidīgo lauksaimniecības produktu tirdzniecības apjomu Savienības iekšienē attiecīgajā periodā, var uzskatīt, ka ar šo lēmumu saistītie pasākumi kropļo vai draud kropļot konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Turklāt to apstiprina atsevišķi paša AMA apgalvojumi tā gada pārskatos par attiecīgo periodu (sk. 84.–90. apsvērumu iepriekš), kas liecina, ka AMA izprata, ka tirdzniecības darbībām bija tendence veicināt vietējās produkcijas noietu konkurencē ar ražotājiem no citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(140)

Tāpēc, ņemot vērā iespaidīgo lauksaimniecības produktu tirdzniecības apjomu Savienības iekšienē attiecīgajā periodā, var uzskatīt, ka ar šo lēmumu saistītie pasākumi kropļo vai draud kropļot konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Turklāt to apstiprina atsevišķi paša AMA apgalvojumi tā gada pārskatos par attiecīgo periodu (sk. 84.–90. apsvērumu iepriekš), kas liecina, ka AMA izprata, ka tirdzniecības darbībām bija tendence veicināt vietējās produkcijas noietu konkurencē ar ražotājiem no citām dalībvalstīm.

AMA

AMA

| (141) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ir izpildīti LESD 107. panta 1. punktā minētie nosacījumi. Tādēļ var secināt, ka ar pašreizējo lēmumu saistītie pasākumi ir valsts atbalsts minētā panta izpratnē. |
| --- | --- |

(141)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ir izpildīti LESD 107. panta 1. punktā minētie nosacījumi. Tādēļ var secināt, ka ar pašreizējo lēmumu saistītie pasākumi ir valsts atbalsts minētā panta izpratnē.

6.2.   LĒMUMA PIEMĒROŠANAS TERMIŅŠ UN PASTĀVOŠAIS ATBALSTS

LĒMUMA PIEMĒROŠANAS TERMIŅŠ UN PASTĀVOŠAIS ATBALSTS

| (142) | Nepaziņotie AMA tirdzniecības pasākumi atbalsta shēmas NN 34/2000 ietvaros un AMA pasākumi atceltā Komisijas lēmuma NN 34A/2000 ietvaros bija 2012. gada lēmuma par procedūras sākšanu priekšmets. |
| --- | --- |

(142)

Nepaziņotie AMA tirdzniecības pasākumi atbalsta shēmas NN 34/2000 ietvaros un AMA pasākumi atceltā Komisijas lēmuma NN 34A/2000 ietvaros bija 2012. gada lēmuma par procedūras sākšanu priekšmets.

AMA

AMA

| (143) | Ņemot vērā to, ka AMA likums un tā īstenošanas nosacījumi ir grozīti vairākas reizes, ka ir bijuši daudzi procedūras posmi un ka atbalsts sastāv no vairākiem pasākumiem ar atšķirīgu ilgumu, ir jānosaka precīzs pasākumu īstenošanas sākuma un beigu datums un tādējādi arī lēmuma piemērošanas termiņš. |
| --- | --- |

(143)

Ņemot vērā to, ka AMA likums un tā īstenošanas nosacījumi ir grozīti vairākas reizes, ka ir bijuši daudzi procedūras posmi un ka atbalsts sastāv no vairākiem pasākumiem ar atšķirīgu ilgumu, ir jānosaka precīzs pasākumu īstenošanas sākuma un beigu datums un tādējādi arī lēmuma piemērošanas termiņš.

AMA

| (144) | Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju tirdzniecības pasākumi tiek īstenoti kopš 1994. gada, t. i., pirms 1995. gada 1. janvāra, kad Austrija pievienojās Eiropas Savienībai. Tomēr Austrijas iestādes saskaņā ar Akta par Austrijas Republikas pievienošanos 143. un 144. pantu nepaziņoja Komisijai par AMA pasākumiem (sk. 34. apsvērumu), tāpēc tos nevar uzskatīt par pastāvošu atbalstu. Tādēļ šie pasākumi būtu uzskatāmi par jaunu, nepaziņotu atbalstu kopš pievienošanās datuma, proti, 1995. gada 1. janvāra, kas tāpēc būtu uzskatāms par atbalsta piešķiršanas sākuma datumu. |
| --- | --- |

(144)

Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju tirdzniecības pasākumi tiek īstenoti kopš 1994. gada, t. i., pirms 1995. gada 1. janvāra, kad Austrija pievienojās Eiropas Savienībai. Tomēr Austrijas iestādes saskaņā ar Akta par Austrijas Republikas pievienošanos 143. un 144. pantu nepaziņoja Komisijai par AMA pasākumiem (sk. 34. apsvērumu), tāpēc tos nevar uzskatīt par pastāvošu atbalstu. Tādēļ šie pasākumi būtu uzskatāmi par jaunu, nepaziņotu atbalstu kopš pievienošanās datuma, proti, 1995. gada 1. janvāra, kas tāpēc būtu uzskatāms par atbalsta piešķiršanas sākuma datumu.

AMA

| (145) | Turklāt, kā aprakstīts 36. apsvērumā, Austrijas iestādes apgalvo, ka 1997. gada 23. jūnija vēstulē tās iesniedza aizpildītu paziņojuma veidlapu attiecībā uz AMA tirdzniecības pasākumiem, uz kuru Komisija noteiktajā divu mēnešu periodā nereaģēja. (65) Viņuprāt, tas bija derīgs paziņojums un pēc divu mēnešu perioda būtu jāuzskata, ka atbalsts ir apstiprināts un tādējādi kvalificēts kā pastāvošs atbalsts. Tāds pats arguments ir izmantots juridiskajā atzinumā, kas pievienots 2015. gada 25. februārī iesniegtajai informācijai. |
| --- | --- |

(145)

Turklāt, kā aprakstīts 36. apsvērumā, Austrijas iestādes apgalvo, ka 1997. gada 23. jūnija vēstulē tās iesniedza aizpildītu paziņojuma veidlapu attiecībā uz AMA tirdzniecības pasākumiem, uz kuru Komisija noteiktajā divu mēnešu periodā nereaģēja. (65) Viņuprāt, tas bija derīgs paziņojums un pēc divu mēnešu perioda būtu jāuzskata, ka atbalsts ir apstiprināts un tādējādi kvalificēts kā pastāvošs atbalsts. Tāds pats arguments ir izmantots juridiskajā atzinumā, kas pievienots 2015. gada 25. februārī iesniegtajai informācijai.

AMA

65

| (146) | Komisija nepiekrīt šim argumentam. Tā kā pasākumi tika īstenoti jau pirms 1997. gada, nevar uzskatīt, ka iepriekš minētā vēstule ir derīgs paziņojums par pasākumiem atbilstīgi LESD 108. panta 3. punktam, tādēļ atbalsts nav kvalificējams kā pastāvošs atbalsts. Saskaņā ar Lorenz spriedumu atbalsts tiktu uzskatīts par pastāvošu atbalstu tikai tad, ja tas vēl nebūtu īstenots, kad par to tika paziņots Komisijai; gadījumā, ja atbalsts nav īstenots iepriekš, to varētu uzskatīt par pastāvošu tikai tad, ja dalībvalsts pēc divu mēnešu perioda būtu iepriekš paziņojusi par to Komisijai. Taču Austrijas iestādes tika īstenojušas pasākumu pirms oficiālas paziņošanas un nav par to iepriekš paziņojušas Komisijai. Tādēļ iepriekš minētā 1997. gada 23. jūnija vēstule nepadara aprakstīto pasākumu par pastāvošu atbalstu LESD 108. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(146)

Komisija nepiekrīt šim argumentam. Tā kā pasākumi tika īstenoti jau pirms 1997. gada, nevar uzskatīt, ka iepriekš minētā vēstule ir derīgs paziņojums par pasākumiem atbilstīgi LESD 108. panta 3. punktam, tādēļ atbalsts nav kvalificējams kā pastāvošs atbalsts. Saskaņā ar Lorenz spriedumu atbalsts tiktu uzskatīts par pastāvošu atbalstu tikai tad, ja tas vēl nebūtu īstenots, kad par to tika paziņots Komisijai; gadījumā, ja atbalsts nav īstenots iepriekš, to varētu uzskatīt par pastāvošu tikai tad, ja dalībvalsts pēc divu mēnešu perioda būtu iepriekš paziņojusi par to Komisijai. Taču Austrijas iestādes tika īstenojušas pasākumu pirms oficiālas paziņošanas un nav par to iepriekš paziņojušas Komisijai. Tādēļ iepriekš minētā 1997. gada 23. jūnija vēstule nepadara aprakstīto pasākumu par pastāvošu atbalstu LESD 108. panta 1. punkta izpratnē.

Lorenz

| (147) | Ņemot vērā iepriekš minēto informāciju un apsvērumus, Komisija attiecībā uz lēmuma piemērošanas termiņu secina, ka visu AMA tirdzniecības pasākumu sākuma datums ir 1995. gada 1. janvāris (sk. 34. un 144. apsvērumu). |
| --- | --- |

(147)

Ņemot vērā iepriekš minēto informāciju un apsvērumus, Komisija attiecībā uz lēmuma piemērošanas termiņu secina, ka visu AMA tirdzniecības pasākumu sākuma datums ir 1995. gada 1. janvāris (sk. 34. un 144. apsvērumu).

AMA

| (148) | Attiecībā uz īstenošanas beigu datumu Austrijas iestādes 2012. gada 14. septembra vēstulē apstiprināja, ka pasākumi, kas paziņoti kā atbalsta shēma N 239/2004, attiecas uz daļu AMA pasākumu, kas tiek pārbaudīti lietā ar numuru NN 34/2000 (pēc ievērojamas pasākumu grozīšanas, lai tie atbilstu piemērojamajiem noteikumiem (sk. 39. apsvērumu)). |
| --- | --- |

(148)

Attiecībā uz īstenošanas beigu datumu Austrijas iestādes 2012. gada 14. septembra vēstulē apstiprināja, ka pasākumi, kas paziņoti kā atbalsta shēma N 239/2004, attiecas uz daļu AMA pasākumu, kas tiek pārbaudīti lietā ar numuru NN 34/2000 (pēc ievērojamas pasākumu grozīšanas, lai tie atbilstu piemērojamajiem noteikumiem (sk. 39. apsvērumu)).

AMA

| (149) | Tajā pašā vēstulē Austrijas iestādes apstiprināja, ka periodā pēc 2002. gada AMA Marketing neīstenoja nekādus citus atbalsta pasākumus, izņemot tos, kurus aptver NN 34A/2000 un N 239/2004 (un to turpmākus pagarinājumus (66)). |
| --- | --- |

(149)

Tajā pašā vēstulē Austrijas iestādes apstiprināja, ka periodā pēc 2002. gada AMA Marketing neīstenoja nekādus citus atbalsta pasākumus, izņemot tos, kurus aptver NN 34A/2000 un N 239/2004 (un to turpmākus pagarinājumus (66)).

AMA Marketing

66

| (150) | No Austrijas iestāžu sniegtās informācijas izriet, ka apstiprinātā atbalsta shēma N 570/1998 nav saistīta ar AMA tirdzniecības pasākumiem, kas ir šā lēmuma priekšmets. |
| --- | --- |

(150)

No Austrijas iestāžu sniegtās informācijas izriet, ka apstiprinātā atbalsta shēma N 570/1998 nav saistīta ar AMA tirdzniecības pasākumiem, kas ir šā lēmuma priekšmets.

AMA

| (151) | Attiecībā uz AMA biomarķējumu un kvalitātes marķējumu atbalsta piešķiršanas beigu datums bija 2008. gada 31. decembris, izņemot biomarķējuma reklāmas pasākumus, kuru beigu datums bija 2006. gada 31. decembris (sk. 15. un 19. apsvērumu). |
| --- | --- |

(151)

Attiecībā uz AMA biomarķējumu un kvalitātes marķējumu atbalsta piešķiršanas beigu datums bija 2008. gada 31. decembris, izņemot biomarķējuma reklāmas pasākumus, kuru beigu datums bija 2006. gada 31. decembris (sk. 15. un 19. apsvērumu).

AMA

| (152) | Pārējie AMA tirdzniecības pasākumi bija piemērojami līdz 2004. gada 20. oktobrim – dienai, kad tika apstiprināts lēmums N 239/2004 (sk. 1.4. iedaļu un 39. apsvērumu iepriekš). Tādēļ šis lēmums ir piemērojams attiecībā uz periodu no 1995. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim un attiecībā uz visiem pasākumiem, izņemot biomarķējuma reklāmas pasākumus, kuru īstenošanas periods bija no 1995. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un citus tirdzniecības pasākumus, kuru īstenošanas periods bija no 1995. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 20. oktobrim. |
| --- | --- |

(152)

Pārējie AMA tirdzniecības pasākumi bija piemērojami līdz 2004. gada 20. oktobrim – dienai, kad tika apstiprināts lēmums N 239/2004 (sk. 1.4. iedaļu un 39. apsvērumu iepriekš). Tādēļ šis lēmums ir piemērojams attiecībā uz periodu no 1995. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim un attiecībā uz visiem pasākumiem, izņemot biomarķējuma reklāmas pasākumus, kuru īstenošanas periods bija no 1995. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un citus tirdzniecības pasākumus, kuru īstenošanas periods bija no 1995. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 20. oktobrim.

AMA

7.   ATBALSTA NELIKUMĪGUMS

ATBALSTA NELIKUMĪGUMS

| (153) | Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu Komisija ir jāinformē par jebkādiem plāniem piešķirt vai mainīt atbalstu. Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punktam jauns atbalsts, kas ieviests, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punkta prasības, ir nelikumīgs. Pienākums paziņot par valsts atbalstu ir noteikts minētās regulas 2. pantā. |
| --- | --- |

(153)

Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu Komisija ir jāinformē par jebkādiem plāniem piešķirt vai mainīt atbalstu. Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punktam jauns atbalsts, kas ieviests, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punkta prasības, ir nelikumīgs. Pienākums paziņot par valsts atbalstu ir noteikts minētās regulas 2. pantā.

| (154) | Austrija pirms pasākumu piemērošanas neinformēja Komisiju saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu par nosacījumiem, ar kuriem ievieš pasākumus, un nodevu, ar kuriem tos finansē. |
| --- | --- |

(154)

Austrija pirms pasākumu piemērošanas neinformēja Komisiju saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu par nosacījumiem, ar kuriem ievieš pasākumus, un nodevu, ar kuriem tos finansē.

| (155) | Kā redzams 6. nodaļā iepriekš, Austrijas īstenotie pasākumi ir valsts atbalsts. Kā norādīts 34. apsvērumā, tirdzniecības pasākumi tika īstenoti kopš 1994. gada, t. i., pirms 1995. gada 1. janvāra, kad Austrija pievienojās Eiropas Savienībai. Tomēr Austrijas iestādes nekad netika paziņojušas Komisijai par AMA pasākumiem saskaņā ar Akta par Austrijas Republikas pievienošanos 143. un 144. pantu. Tādēļ pievienošanās laikā atbalsts bija uzskatāms par jaunu atbalstu un Austrijas iestādēm par to bija jāpaziņo. Tā kā pienācīga paziņošana nenotika, pasākums saskaņā ar attiecīgajiem LESD nosacījumiem ir nelikumīgs (saistībā ar šo sk. arī 144. apsvērumu). |
| --- | --- |

(155)

Kā redzams 6. nodaļā iepriekš, Austrijas īstenotie pasākumi ir valsts atbalsts. Kā norādīts 34. apsvērumā, tirdzniecības pasākumi tika īstenoti kopš 1994. gada, t. i., pirms 1995. gada 1. janvāra, kad Austrija pievienojās Eiropas Savienībai. Tomēr Austrijas iestādes nekad netika paziņojušas Komisijai par AMA pasākumiem saskaņā ar Akta par Austrijas Republikas pievienošanos 143. un 144. pantu. Tādēļ pievienošanās laikā atbalsts bija uzskatāms par jaunu atbalstu un Austrijas iestādēm par to bija jāpaziņo. Tā kā pienācīga paziņošana nenotika, pasākums saskaņā ar attiecīgajiem LESD nosacījumiem ir nelikumīgs (saistībā ar šo sk. arī 144. apsvērumu).

AMA

| (156) | Turklāt, kā aprakstīts 9., 36. un 148. apsvērumā, nevar uzskatīt, ka 1997. gada 23. jūnija vai 2002. gada 19. decembra vēstule ir derīgs paziņojums par šo jauno atbalstu. |
| --- | --- |

(156)

Turklāt, kā aprakstīts 9., 36. un 148. apsvērumā, nevar uzskatīt, ka 1997. gada 23. jūnija vai 2002. gada 19. decembra vēstule ir derīgs paziņojums par šo jauno atbalstu.

8.   ATBALSTA SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMS

ATBALSTA SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMS

8.1.   NOTEIKUMI PAR PRODUKTU IZCELSMI

NOTEIKUMI PAR PRODUKTU IZCELSMI

| (157) | Vispārējā tiesa atcēla Komisijas lēmumu NN 34A/2000, pamatojoties uz to, ka 1992. gada AMA likumā ir pretrunas. AMA likuma 21.a pantā par iemaksas mērķi bija dota atsauce uz vietējiem produktiem. Precīzāk, 1. punktā bija minēts mērķis “popularizēt vietējos lauksaimniecības un mežsaimniecības produktus un no tiem atvasinātus produktus un nodrošināt to pārdošanu” (67). Minētā panta 2. punktā bija dota norāde par “citu tirdzniecības pasākumu veicināšanu (jo īpaši pakalpojumu sniegšanu un ar to saistītajām personāla izmaksām)”. |
| --- | --- |

(157)

Vispārējā tiesa atcēla Komisijas lēmumu NN 34A/2000, pamatojoties uz to, ka 1992. gada AMA likumā ir pretrunas. AMA likuma 21.a pantā par iemaksas mērķi bija dota atsauce uz vietējiem produktiem. Precīzāk, 1. punktā bija minēts mērķis “popularizēt vietējos lauksaimniecības un mežsaimniecības produktus un no tiem atvasinātus produktus un nodrošināt to pārdošanu” (67). Minētā panta 2. punktā bija dota norāde par “citu tirdzniecības pasākumu veicināšanu (jo īpaši pakalpojumu sniegšanu un ar to saistītajām personāla izmaksām)”.

AMA

AMA

67

| (158) | Vispārējā tiesa apgalvoja, ka ierobežojums saistībā ar vietējiem produktiem 1992. gada AMA likuma 21.a panta 1. punktā raisīja šaubas par attiecīgā atbalsta saderību, kā rezultātā Komisijai būtu bijis jāuzsāk oficiālās izmeklēšanas procedūra (68). |
| --- | --- |

(158)

Vispārējā tiesa apgalvoja, ka ierobežojums saistībā ar vietējiem produktiem 1992. gada AMA likuma 21.a panta 1. punktā raisīja šaubas par attiecīgā atbalsta saderību, kā rezultātā Komisijai būtu bijis jāuzsāk oficiālās izmeklēšanas procedūra (68).

AMA

68

| (159) | Tādēļ produkta vietējās izcelsmes jautājums ir elements, kuru nepieciešams detalizēti analizēt. |
| --- | --- |

(159)

Tādēļ produkta vietējās izcelsmes jautājums ir elements, kuru nepieciešams detalizēti analizēt.

| (160) | Sūdzību iesniedzēji apgalvoja, ka marķējumi un subsidētie pasākumi bija pieejami tikai Austrijas ražotājiem. Viņi norādīja, ka šajā ziņā saskaņā ar 1992. gada AMA likuma 21.a panta 1. punktu no subsidētajiem reklāmas pasākumiem atbalstu gūtu tikai Austrijas produkti. |
| --- | --- |

(160)

Sūdzību iesniedzēji apgalvoja, ka marķējumi un subsidētie pasākumi bija pieejami tikai Austrijas ražotājiem. Viņi norādīja, ka šajā ziņā saskaņā ar 1992. gada AMA likuma 21.a panta 1. punktu no subsidētajiem reklāmas pasākumiem atbalstu gūtu tikai Austrijas produkti.

AMA

| (161) | Šai sakarā Austrijas iestādes 2002. gada 19. decembra vēstulē precizēja, ka AMA kvalitātes marķējums un AMA biomarķējums bija pieejams visiem produktiem neatkarīgi no to izcelsmes. Austrijas iestādes 2004. gada 5. marta vēstulē nosūtīja AMA Marketing izdotos un Austrijas Federālās lauksaimniecības, mežsaimniecības, vides un ūdens apsaimniekošanas ministrijas (BMLFUW) apstiprinātos jaunos iekšējos noteikumus, ar kuriem regulē šo marķējumu piešķiršanu. Saskaņā ar šiem noteikumiem marķējumus varēja piešķirt visiem produktiem, kas atbilda kvalitātes prasībām, neatkarīgi no tā, vai tie bija no Austrijas vai citām dalībvalstīm. Turklāt Austrijas iestādes apņēmās pielāgot 1992. gada AMA likumu, kas tika grozīts ar likumu, kurš stājās spēkā no 2007. gada jūlija. Kopš tā laika AMA likuma 21.a panta 1. punktā vairs nebija norādes uz “vietējiem” produktiem (69). |
| --- | --- |

(161)

Šai sakarā Austrijas iestādes 2002. gada 19. decembra vēstulē precizēja, ka AMA kvalitātes marķējums un AMA biomarķējums bija pieejams visiem produktiem neatkarīgi no to izcelsmes. Austrijas iestādes 2004. gada 5. marta vēstulē nosūtīja AMA Marketing izdotos un Austrijas Federālās lauksaimniecības, mežsaimniecības, vides un ūdens apsaimniekošanas ministrijas (BMLFUW) apstiprinātos jaunos iekšējos noteikumus, ar kuriem regulē šo marķējumu piešķiršanu. Saskaņā ar šiem noteikumiem marķējumus varēja piešķirt visiem produktiem, kas atbilda kvalitātes prasībām, neatkarīgi no tā, vai tie bija no Austrijas vai citām dalībvalstīm. Turklāt Austrijas iestādes apņēmās pielāgot 1992. gada AMA likumu, kas tika grozīts ar likumu, kurš stājās spēkā no 2007. gada jūlija. Kopš tā laika AMA likuma 21.a panta 1. punktā vairs nebija norādes uz “vietējiem” produktiem (69).

AMA

AMA

AMA Marketing

BMLFUW

AMA

AMA

69

| (162) | Tāpēc, lai arī periods pēc 2007. gada 30. jūnija nerada īpašas problēmas attiecībā uz produktu izcelsmi un to, kas ir atbalsta saņēmēji saistībā ar šiem marķējumiem vai pasākumiem, ir nepieciešama sīkāka analīze par periodu pirms šā datuma. Tā kā shēmā iekļautajiem dažādajiem pasākumiem ir atšķirīga specifika un norādei uz vietējo izcelsmi ir atšķirīga nozīme, katrs pasākums ir jāanalizē atsevišķi. |
| --- | --- |

(162)

Tāpēc, lai arī periods pēc 2007. gada 30. jūnija nerada īpašas problēmas attiecībā uz produktu izcelsmi un to, kas ir atbalsta saņēmēji saistībā ar šiem marķējumiem vai pasākumiem, ir nepieciešama sīkāka analīze par periodu pirms šā datuma. Tā kā shēmā iekļautajiem dažādajiem pasākumiem ir atšķirīga specifika un norādei uz vietējo izcelsmi ir atšķirīga nozīme, katrs pasākums ir jāanalizē atsevišķi.

| (163) | Attiecībā uz kvalitātes marķējumu kopš 2000. gada janvāra regulējumā, ar ko īstenoja AMA likumu (Regulativ zur Verwendung des AMA-Gütesiegels für Lebensmittel), nebija norādes uz vietējiem produktiem, un tas aptvēra visus produktus neatkarīgi no to izcelsmes vietas. Izcelsmes deklarācijas 2.3. punktā ir iekļauta skaidra norāde par produkta izcelsmes reģionu (piem., Tirole vai Bavārija) vai valsti (piem., Austrija, Francija), tādējādi norādot, ka produktu izcelsmes vieta var būt jebkurš reģions/jebkura valsts. Apgalvojumu, ka kvalitātes marķējums bija pieejams tikai vietējiem (t. i., Austrijas) produktiem, nevar attiecināt uz periodu pēc šā datuma. |
| --- | --- |

(163)

Attiecībā uz kvalitātes marķējumu kopš 2000. gada janvāra regulējumā, ar ko īstenoja AMA likumu (Regulativ zur Verwendung des AMA-Gütesiegels für Lebensmittel), nebija norādes uz vietējiem produktiem, un tas aptvēra visus produktus neatkarīgi no to izcelsmes vietas. Izcelsmes deklarācijas 2.3. punktā ir iekļauta skaidra norāde par produkta izcelsmes reģionu (piem., Tirole vai Bavārija) vai valsti (piem., Austrija, Francija), tādējādi norādot, ka produktu izcelsmes vieta var būt jebkurš reģions/jebkura valsts. Apgalvojumu, ka kvalitātes marķējums bija pieejams tikai vietējiem (t. i., Austrijas) produktiem, nevar attiecināt uz periodu pēc šā datuma.

AMA

Regulativ zur Verwendung des AMA-Gütesiegels für Lebensmittel

| (164) | Turklāt visos nosacījumos attiecībā uz produkta izcelsmi ir iekļauta šāda jēdziena “vietējs” (heimisch) definīcija: “Šajās pamatnostādnes jēdziens “vietējs” apzīmē reģionu, kas norādīts kā produkta izcelsmes vieta” (“Wird in diesen Richtlinien der Begriff “heimisch” verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen”) (70). Tas vēlreiz norāda, ka īstenošanas aktos izmantotā atsauce uz “vietējiem produktiem” neattiecas tikai uz Austrijas produktiem un izcelsmes vieta var būt jebkurš reģions. |
| --- | --- |

(164)

Turklāt visos nosacījumos attiecībā uz produkta izcelsmi ir iekļauta šāda jēdziena “vietējs” (heimisch) definīcija: “Šajās pamatnostādnes jēdziens “vietējs” apzīmē reģionu, kas norādīts kā produkta izcelsmes vieta” (“Wird in diesen Richtlinien der Begriff “heimisch” verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen”) (70). Tas vēlreiz norāda, ka īstenošanas aktos izmantotā atsauce uz “vietējiem produktiem” neattiecas tikai uz Austrijas produktiem un izcelsmes vieta var būt jebkurš reģions.

heimisch

Wird in diesen Richtlinien der Begriff “heimisch” verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen

70

| (165) | Biomarķējums pats par sevi pirmkārt norāda, ka produkts atbilst īpašām kvalitātes prasībām. Attiecīgajos marķējumos shēmas ietvaros bija dota atsauce uz bioloģisko lauksaimniecību, kas bija to galvenais vēstījums, un tie bija pieejami visiem produktiem neatkarīgi no to izcelsmes. Izcelsme varēja būt pieminēta tikai kā otršķirīga informācija. |
| --- | --- |

(165)

Biomarķējums pats par sevi pirmkārt norāda, ka produkts atbilst īpašām kvalitātes prasībām. Attiecīgajos marķējumos shēmas ietvaros bija dota atsauce uz bioloģisko lauksaimniecību, kas bija to galvenais vēstījums, un tie bija pieejami visiem produktiem neatkarīgi no to izcelsmes. Izcelsme varēja būt pieminēta tikai kā otršķirīga informācija.

| (166) | Attiecībā uz atbalstu kvalitatīviem produktiem – tas tika piešķirts kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, kvalitātes kontroles pasākumu un bioloģisko produktu kontroles pasākumu izstrādei (98. apsvērums). Arī šādi pasākumi paši par sevi nav ierobežoti tikai attiecībā uz noteiktas izcelsmes valsts produktiem. |
| --- | --- |

(166)

Attiecībā uz atbalstu kvalitatīviem produktiem – tas tika piešķirts kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, kvalitātes kontroles pasākumu un bioloģisko produktu kontroles pasākumu izstrādei (98. apsvērums). Arī šādi pasākumi paši par sevi nav ierobežoti tikai attiecībā uz noteiktas izcelsmes valsts produktiem.

| (167) | Atbalsts vispārējai reklāmai nerada bažas attiecībā uz šo produktu izcelsmi, jo kampaņās produkti tika reklamēti vai izmantoti vispārējā veidā, nekādi neatsaucoties uz to izcelsmi. |
| --- | --- |

(167)

Atbalsts vispārējai reklāmai nerada bažas attiecībā uz šo produktu izcelsmi, jo kampaņās produkti tika reklamēti vai izmantoti vispārējā veidā, nekādi neatsaucoties uz to izcelsmi.

8.2.   PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

| (168) | Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu par saderīgu ar kopējo tirgu var uzskatīt atbalstu, kas paredzēts konkrētu darbību vai konkrētu tautsaimniecības reģionu attīstības veicināšanai, ja šis atbalsts neizmaina tirdzniecības apstākļus tādā mērā, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(168)

Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu par saderīgu ar kopējo tirgu var uzskatīt atbalstu, kas paredzēts konkrētu darbību vai konkrētu tautsaimniecības reģionu attīstības veicināšanai, ja šis atbalsts neizmaina tirdzniecības apstākļus tādā mērā, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm.

| (169) | Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (71), jebkurš nelikumīgs atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta izpratnē ir jāizvērtē atbilstoši noteikumiem, kas piemērojami laikā, kad atbalsts tika piešķirts. |
| --- | --- |

(169)

Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (71), jebkurš nelikumīgs atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta izpratnē ir jāizvērtē atbilstoši noteikumiem, kas piemērojami laikā, kad atbalsts tika piešķirts.

71

| (170) | No 2000. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim bija piemērojamas 2000.–2006. gada pamatnostādnes. No 2007. gada 1. janvāra bija piemērojamas Kopienas pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā (72) (turpmāk “2007.–2013. gada pamatnostādnes”) saskaņā ar to 194. punktu. |
| --- | --- |

(170)

No 2000. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim bija piemērojamas 2000.–2006. gada pamatnostādnes. No 2007. gada 1. janvāra bija piemērojamas Kopienas pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā (72) (turpmāk “2007.–2013. gada pamatnostādnes”) saskaņā ar to 194. punktu.

72

| (171) | Šai ziņā jāatzīmē, ka saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 196. punktu dalībvalstīm tika dots pārejas periods līdz 2007. gada 31. decembrim, lai pielāgotu pastāvošās atbalsta shēmas pamatnostādņu nosacījumiem. Pastāvošā atbalsta definīcija ir noteikta Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punktā. Saskaņā ar 1. panta b) punkta ii) apakšpunktu, kas ir piemērojama attiecībā uz šo lietu, pastāvošais atbalsts ir atļauts atbalsts, t. i., atbalsta shēmas un individuāls atbalsts, ko atļāvusi Komisija vai Padome. |
| --- | --- |

(171)

Šai ziņā jāatzīmē, ka saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 196. punktu dalībvalstīm tika dots pārejas periods līdz 2007. gada 31. decembrim, lai pielāgotu pastāvošās atbalsta shēmas pamatnostādņu nosacījumiem. Pastāvošā atbalsta definīcija ir noteikta Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punktā. Saskaņā ar 1. panta b) punkta ii) apakšpunktu, kas ir piemērojama attiecībā uz šo lietu, pastāvošais atbalsts ir atļauts atbalsts, t. i., atbalsta shēmas un individuāls atbalsts, ko atļāvusi Komisija vai Padome.

| (172) | Atbalsta shēmu NN 34A/2000 Komisija tiešām apstiprināja 2004. gada 30. jūnijā. Taču 2004. gada septembrī sūdzību iesniedzēji apstrīdēja lēmumu Pirmās instances tiesā (tagad Vispārējā tiesa), kas ar 2009. gada 18. novembra spriedumu Komisijas lēmumu atcēla. Austrija šo spriedumu pārsūdzēja, un Tiesa 2011. gada 27. oktobrī noraidīja apelāciju un apstiprināja Pirmās instances tiesas spriedumu. |
| --- | --- |

(172)

Atbalsta shēmu NN 34A/2000 Komisija tiešām apstiprināja 2004. gada 30. jūnijā. Taču 2004. gada septembrī sūdzību iesniedzēji apstrīdēja lēmumu Pirmās instances tiesā (tagad Vispārējā tiesa), kas ar 2009. gada 18. novembra spriedumu Komisijas lēmumu atcēla. Austrija šo spriedumu pārsūdzēja, un Tiesa 2011. gada 27. oktobrī noraidīja apelāciju un apstiprināja Pirmās instances tiesas spriedumu.

| (173) | Austrijas iestādes apgalvo, ka attiecīgā shēma bija uzskatāma par pastāvošu atbalstu un bija jāizvērtē atbilstoši jaunajām 2007.–2013. gada pamatnostādnēm tikai attiecībā uz laikposmu no 2008. gada 1. janvāra. Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrija arī atsaucas uz tiesiskās paļāvības principu un apgalvo, ka Komisijas lēmums tika atcelts tikai 2011. gadā. |
| --- | --- |

(173)

Austrijas iestādes apgalvo, ka attiecīgā shēma bija uzskatāma par pastāvošu atbalstu un bija jāizvērtē atbilstoši jaunajām 2007.–2013. gada pamatnostādnēm tikai attiecībā uz laikposmu no 2008. gada 1. janvāra. Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrija arī atsaucas uz tiesiskās paļāvības principu un apgalvo, ka Komisijas lēmums tika atcelts tikai 2011. gadā.

| (174) | Saskaņā ar tiesas praksi (73) attiecībā uz tiesisko paļāvību, “ja ir iesniegta prasība atcelt tiesību aktu, saņēmējs nevar lolot šādu pārliecību, kamēr Kopienu tiesa par to nav pieņēmusi galīgu lēmumu”. Tādēļ attiecībā uz šo lietu nevar piemērot tiesiskās paļāvības principu. |
| --- | --- |

(174)

Saskaņā ar tiesas praksi (73) attiecībā uz tiesisko paļāvību, “ja ir iesniegta prasība atcelt tiesību aktu, saņēmējs nevar lolot šādu pārliecību, kamēr Kopienu tiesa par to nav pieņēmusi galīgu lēmumu”. Tādēļ attiecībā uz šo lietu nevar piemērot tiesiskās paļāvības principu.

73

ja ir iesniegta prasība atcelt tiesību aktu, saņēmējs nevar lolot šādu pārliecību, kamēr Kopienu tiesa par to nav pieņēmusi galīgu lēmumu

| (175) | Tas nozīmē, ka atbalsta shēmu NN 34A/2000 nevarēja kvalificēt kā pastāvošu atbalstu, pamatojoties uz Komisijas 2004. gada 30. jūnija lēmumu, un tādēļ nav piemērojams pārejas periods, kas minēts 2007.–2013. gada pamatnostādņu 196. punktā. Atbalsta shēma bija jāpielāgo 2007.–2013. gada pamatnostādnēm no 2007. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(175)

Tas nozīmē, ka atbalsta shēmu NN 34A/2000 nevarēja kvalificēt kā pastāvošu atbalstu, pamatojoties uz Komisijas 2004. gada 30. jūnija lēmumu, un tādēļ nav piemērojams pārejas periods, kas minēts 2007.–2013. gada pamatnostādņu 196. punktā. Atbalsta shēma bija jāpielāgo 2007.–2013. gada pamatnostādnēm no 2007. gada 1. janvāra.

8.3.   ATBALSTS REKLĀMAS PASĀKUMIEM

ATBALSTS REKLĀMAS PASĀKUMIEM

| (176) | Attiecībā uz reklāmas pasākumiem periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim piešķirtā atbalsta saderība ir jāizvērtē, ņemot vērā Komisijas paziņojumu par valsts iesaisti lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu popularizēšanā (74) (turpmāk “1986. gada paziņojums”) un pamatdokumentu par valstu atbalsta pasākumiem lauksaimniecības produktu un to produktu publicitātei, kuri nav minēti EEK līguma II pielikumā, izņemot zivsaimniecības produktus (75) (turpmāk “1987. gada reklāmas pamatdokuments”). |
| --- | --- |

(176)

Attiecībā uz reklāmas pasākumiem periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim piešķirtā atbalsta saderība ir jāizvērtē, ņemot vērā Komisijas paziņojumu par valsts iesaisti lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu popularizēšanā (74) (turpmāk “1986. gada paziņojums”) un pamatdokumentu par valstu atbalsta pasākumiem lauksaimniecības produktu un to produktu publicitātei, kuri nav minēti EEK līguma II pielikumā, izņemot zivsaimniecības produktus (75) (turpmāk “1987. gada reklāmas pamatdokuments”).

74

75

| (177) | No 2002. gada 1. janvāra piešķirtais atbalsts ir jāizvērtē, ņemot vērā Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu EK līguma I pielikumā minēto produktu un dažu I pielikumā neminētu produktu reklāmai (turpmāk “2001. gada reklāmas pamatnostādnes”) (76). |
| --- | --- |

(177)

No 2002. gada 1. janvāra piešķirtais atbalsts ir jāizvērtē, ņemot vērā Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu EK līguma I pielikumā minēto produktu un dažu I pielikumā neminētu produktu reklāmai (turpmāk “2001. gada reklāmas pamatnostādnes”) (76).

76

| (178) | Izvērtējot valsts atbalstu lauksaimniecības produktu reklāmai, kas piešķirts pēc 2007. gada 1. janvāra, Komisija piemēro 2007.–2013. gada pamatnostādņu VI.D sadaļu. |
| --- | --- |

(178)

Izvērtējot valsts atbalstu lauksaimniecības produktu reklāmai, kas piešķirts pēc 2007. gada 1. janvāra, Komisija piemēro 2007.–2013. gada pamatnostādņu VI.D sadaļu.

8.3.1.   REKLĀMAS DARBĪBAS JOMA

| (179) | Reklāmai, ko definē kā jebkādu darbību plašsaziņas līdzekļos (piem., presē, radio, televīzijā vai uz plakātiem), kuras mērķis ir mudināt patērētājus iegādāties attiecīgo produktu, piemēro 1987. gada reklāmas pamatdokumentu. Tā darbības jomā neietilpst veicināšanas darbības plašākā nozīmē, piemēram, zinātnisko atziņu izplatīšana plašai sabiedrībai, tirdzniecības gadatirgu vai izstāžu organizēšana un dalība šādās un līdzīgās sabiedrisko attiecību izpausmēs, tostarp aptaujās un tirgus pētījumos (77). |
| --- | --- |

(179)

Reklāmai, ko definē kā jebkādu darbību plašsaziņas līdzekļos (piem., presē, radio, televīzijā vai uz plakātiem), kuras mērķis ir mudināt patērētājus iegādāties attiecīgo produktu, piemēro 1987. gada reklāmas pamatdokumentu. Tā darbības jomā neietilpst veicināšanas darbības plašākā nozīmē, piemēram, zinātnisko atziņu izplatīšana plašai sabiedrībai, tirdzniecības gadatirgu vai izstāžu organizēšana un dalība šādās un līdzīgās sabiedrisko attiecību izpausmēs, tostarp aptaujās un tirgus pētījumos (77).

veicināšanas darbības plašākā nozīmē

77

| (180) | Principā 2001. gada reklāmas pamatnostādņu darbības joma ir tāda pati kā iepriekš aprakstītajam 1987. gada reklāmas pamatdokumentam, tomēr ir dažas atšķirības. Pirmās būtiskās izmaiņas ir saistītas ar faktu, ka potenciālo reklāmas adresātu sarakstā tika iekļauti ekonomikas dalībnieki (78). Otrās izmaiņas ir saistītas ar faktu, ka tika paplašināta reklāmas definīcija, iekļaujot tajā reklāmas darbības (piem., materiālu izplatīšanu reklāmas nolūkā), kas paredzētas patērētājiem pārdošanas punktā (79). |
| --- | --- |

(180)

Principā 2001. gada reklāmas pamatnostādņu darbības joma ir tāda pati kā iepriekš aprakstītajam 1987. gada reklāmas pamatdokumentam, tomēr ir dažas atšķirības. Pirmās būtiskās izmaiņas ir saistītas ar faktu, ka potenciālo reklāmas adresātu sarakstā tika iekļauti ekonomikas dalībnieki (78). Otrās izmaiņas ir saistītas ar faktu, ka tika paplašināta reklāmas definīcija, iekļaujot tajā reklāmas darbības (piem., materiālu izplatīšanu reklāmas nolūkā), kas paredzētas patērētājiem pārdošanas punktā (79).

78

79

| (181) | 2007.–2013. gada pamatnostādņu IV.D sadaļas darbības joma ir identiska 2001. gada reklāmas pamatnostādņu darbības jomai (80). |
| --- | --- |

(181)

2007.–2013. gada pamatnostādņu IV.D sadaļas darbības joma ir identiska 2001. gada reklāmas pamatnostādņu darbības jomai (80).

80

| (182) | Gan 1987. gada reklāmas pamatdokumentu, gan 2001. gada reklāmas pamatnostādnes piemēro attiecībā uz reklāmas darbībām, bet ne noieta veicināšanas darbībām. Atbalstu otrai minētajai kategorijai klasificē kā tehnisku atbalstu, kam piemēro īpašus noteikumus. |
| --- | --- |

(182)

Gan 1987. gada reklāmas pamatdokumentu, gan 2001. gada reklāmas pamatnostādnes piemēro attiecībā uz reklāmas darbībām, bet ne noieta veicināšanas darbībām. Atbalstu otrai minētajai kategorijai klasificē kā tehnisku atbalstu, kam piemēro īpašus noteikumus.

| (183) | Šajā lietā atbalsts tika piešķirts reklāmas kampaņām, kurās izmantoti dažādi plašsaziņas līdzekļi un citi publicitātes līdzekļi. Reklāmas kampaņas aptvēra:






  — | biomarķējumus un kvalitātes marķējumus, |
| --- | --- | --- |

(183)

Šajā lietā atbalsts tika piešķirts reklāmas kampaņām, kurās izmantoti dažādi plašsaziņas līdzekļi un citi publicitātes līdzekļi. Reklāmas kampaņas aptvēra:

—

biomarķējumus un kvalitātes marķējumus,

| — | vispārējus produktus un |
| --- | --- |

—

vispārējus produktus un

| — | reklāmu ārpus Austrijas. |
| --- | --- |

—

reklāmu ārpus Austrijas.

| (184) | No Austrijas iestāžu iesniegtās informācijas var secināt, ka pasākumu mērķis bija mudināt patērētājus iegādāties attiecīgo produktu (sk. 75. un 94. apsvērumu). Tādēļ iepriekš minētie pasākumi ietilpst reklāmas darbības jomā un ir jāanalizē atbilstoši piemērojamajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(184)

No Austrijas iestāžu iesniegtās informācijas var secināt, ka pasākumu mērķis bija mudināt patērētājus iegādāties attiecīgo produktu (sk. 75. un 94. apsvērumu). Tādēļ iepriekš minētie pasākumi ietilpst reklāmas darbības jomā un ir jāanalizē atbilstoši piemērojamajiem noteikumiem.

8.3.2.   ATBALSTS REKLĀMAI PERIODĀ NO 1995. GADA 1. JANVĀRA LĪDZ 2001. GADA 31. DECEMBRIM

Saderības nosacījumi

Saderības nosacījumi

| (185) | Pirms 2002. gada 1. janvāra piešķirtā atbalsta saderība ir jāizvērtē, ņemot vērā 1986. gada paziņojumu un 1987. gada reklāmas pamatdokumentu (176. apsvērums). |
| --- | --- |

(185)

Pirms 2002. gada 1. janvāra piešķirtā atbalsta saderība ir jāizvērtē, ņemot vērā 1986. gada paziņojumu un 1987. gada reklāmas pamatdokumentu (176. apsvērums).

Vispārīgie nosacījumi

Vispārīgie nosacījumi

| (186) | Ar 1987. gada reklāmas pamatdokumenta 2.2. punktu ir aizliegts atbalsts reklāmai, kas saistīta ar konkrētiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(186)

Ar 1987. gada reklāmas pamatdokumenta 2.2. punktu ir aizliegts atbalsts reklāmai, kas saistīta ar konkrētiem uzņēmumiem.

| (187) | Minētā dokumenta 3. punktā ir definēts nosacījums, ka reklāmai ir jābūt saistītai ar vismaz vienu no šādām kategorijām (pozitīvie kritēriji):






  — | lauksaimniecības produktu pārpalikumi, |
| --- | --- | --- |

(187)

Minētā dokumenta 3. punktā ir definēts nosacījums, ka reklāmai ir jābūt saistītai ar vismaz vienu no šādām kategorijām (pozitīvie kritēriji):

pozitīvie kritēriji

—

lauksaimniecības produktu pārpalikumi,

| — | jauni produkti vai aizvietotājprodukti, kas vēl nav pārpalikumi, |
| --- | --- |

—

jauni produkti vai aizvietotājprodukti, kas vēl nav pārpalikumi,

| — | noteiktu reģionu attīstība, |
| --- | --- |

—

noteiktu reģionu attīstība,

| — | mazo un vidējo uzņēmumu attīstība vai |
| --- | --- |

—

mazo un vidējo uzņēmumu attīstība vai

| — | augstas kvalitātes produktu un veselīgas pārtikas reklāma. |
| --- | --- |

—

augstas kvalitātes produktu un veselīgas pārtikas reklāma.

| (188) | Visbeidzot, atbilstoši 1987. gada reklāmas pamatdokumenta 4. punktam atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar iepriekš minēto pamatdokumentu, nedrīkst pārsniegt summu, kuru pati nozare ir piešķīrusi konkrētai reklāmas kampaņai, un tas nozīmē, ka maksimālā atbalsta intensitāte 100 % apmērā ir atļauta, bet tikai tad, ja tirdzniecība ir segusi vismaz 50 % izmaksu vai nu no brīvprātīgām iemaksām, vai arī iekasējot parafiskālas nodevas vai obligātas iemaksas. Tas nozīmē, ka maksimālā atbalsta intensitāte 100 % apmērā ir atļauta. |
| --- | --- |

(188)

Visbeidzot, atbilstoši 1987. gada reklāmas pamatdokumenta 4. punktam atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar iepriekš minēto pamatdokumentu, nedrīkst pārsniegt summu, kuru pati nozare ir piešķīrusi konkrētai reklāmas kampaņai, un tas nozīmē, ka maksimālā atbalsta intensitāte 100 % apmērā ir atļauta, bet tikai tad, ja tirdzniecība ir segusi vismaz 50 % izmaksu vai nu no brīvprātīgām iemaksām, vai arī iekasējot parafiskālas nodevas vai obligātas iemaksas. Tas nozīmē, ka maksimālā atbalsta intensitāte 100 % apmērā ir atļauta.

EEK līguma 30. panta pārkāpums

EEK līguma 30. panta pārkāpums

| (189) | Gan 1986. gada paziņojuma 2. punktā, gan 1987. gada reklāmas pamatdokumenta 2.1. punktā (81) ir izcelts tas, ka atbalstu reklāmai nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu, ja ar veicināšanas materiālu ir pārkāpti EEK līguma 30. panta (tagad LESD 34. pants) nosacījumi. |
| --- | --- |

(189)

Gan 1986. gada paziņojuma 2. punktā, gan 1987. gada reklāmas pamatdokumenta 2.1. punktā (81) ir izcelts tas, ka atbalstu reklāmai nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu, ja ar veicināšanas materiālu ir pārkāpti EEK līguma 30. panta (tagad LESD 34. pants) nosacījumi.

81

| (190) | Atbilstoši 1986. gada paziņojuma 2.1. punktam ar vispārējās popularizēšanas kampaņām, kurās netiek dotas norādes par produkta izcelsmi, eksporta popularizēšanas kampaņām, kas organizētas citās dalībvalstīs, kā arī kampaņām vietējā tirgū, ar kurām popularizē konkrētas produktu īpašības vai varietātes un kurās nav dotas konkrētas norādes par produkta vietējo izcelsmi, ja vien tas nav pašsaprotams no norādēm uz attiecīgajām īpašībām vai varietātēm vai ierastā produkta apzīmējuma, LESD 34. pants netiek pārkāpts. |
| --- | --- |

(190)

Atbilstoši 1986. gada paziņojuma 2.1. punktam ar vispārējās popularizēšanas kampaņām, kurās netiek dotas norādes par produkta izcelsmi, eksporta popularizēšanas kampaņām, kas organizētas citās dalībvalstīs, kā arī kampaņām vietējā tirgū, ar kurām popularizē konkrētas produktu īpašības vai varietātes un kurās nav dotas konkrētas norādes par produkta vietējo izcelsmi, ja vien tas nav pašsaprotams no norādēm uz attiecīgajām īpašībām vai varietātēm vai ierastā produkta apzīmējuma, LESD 34. pants netiek pārkāpts.

| (191) | Turpretī atbilstoši 1986. gada paziņojuma 2.2. punktam EEK līguma 30. pants (tagad LESD 34. pants) tiek skaidri pārkāpts ar šādām kampaņām: veicināšanas kampaņas, kurās vietējiem patērētajiem tiek ieteikts iegādāties vietējos produktus tikai to vietējās izcelsmes dēļ, vai veicināšanas kampaņas, kas paredzētas, lai atrunātu no tādu produktu iegādes, kuri nākuši no citām dalībvalstīm, vai noniecinātu šos produktus patērētāja acīs (negatīva reklāma). |
| --- | --- |

(191)

Turpretī atbilstoši 1986. gada paziņojuma 2.2. punktam EEK līguma 30. pants (tagad LESD 34. pants) tiek skaidri pārkāpts ar šādām kampaņām: veicināšanas kampaņas, kurās vietējiem patērētajiem tiek ieteikts iegādāties vietējos produktus tikai to vietējās izcelsmes dēļ, vai veicināšanas kampaņas, kas paredzētas, lai atrunātu no tādu produktu iegādes, kuri nākuši no citām dalībvalstīm, vai noniecinātu šos produktus patērētāja acīs (negatīva reklāma).

| (192) | Turklāt 1986. gada paziņojuma 2.3. punktā teikts, ka saskaņā ar EEK līguma 30. pantu (tagad LESD 34. pants) var izteikt iebildumus pret veicināšanas kampaņām dalībvalsts vietējā tirgū, ja tajās ir dotas norādes par produktu vietējo izcelsmi, ja vien nav ievēroti noteikti ierobežojumi. |
| --- | --- |

(192)

Turklāt 1986. gada paziņojuma 2.3. punktā teikts, ka saskaņā ar EEK līguma 30. pantu (tagad LESD 34. pants) var izteikt iebildumus pret veicināšanas kampaņām dalībvalsts vietējā tirgū, ja tajās ir dotas norādes par produktu vietējo izcelsmi, ja vien nav ievēroti noteikti ierobežojumi.

| (193) | Atbilstoši 1986. gada paziņojuma 2.3.1. punktam reklāmas kampaņas, kurās uzmanība ir pievērsta dalībvalstī ražotu produktu varietātēm vai īpašībām, praksē neierobežo līdz vietējai vai reģionālai specialitātei, un tajās bieži vien uzmanība ir pievēsta dalībvalstī ražotu produktu konkrētām īpašībām un produktu vietējai izcelsmei, lai arī šie produkti un to īpašības ir līdzīgas produktiem, kas ražoti citur. Ja uz produkta vietējo izcelsmi šādās popularizēšanas kampaņās ir likts pārāk liels uzsvars, pastāv risks pārkāpt EEK līguma 30. pantu (tagad LESD 34. pants). |
| --- | --- |

(193)

Atbilstoši 1986. gada paziņojuma 2.3.1. punktam reklāmas kampaņas, kurās uzmanība ir pievērsta dalībvalstī ražotu produktu varietātēm vai īpašībām, praksē neierobežo līdz vietējai vai reģionālai specialitātei, un tajās bieži vien uzmanība ir pievēsta dalībvalstī ražotu produktu konkrētām īpašībām un produktu vietējai izcelsmei, lai arī šie produkti un to īpašības ir līdzīgas produktiem, kas ražoti citur. Ja uz produkta vietējo izcelsmi šādās popularizēšanas kampaņās ir likts pārāk liels uzsvars, pastāv risks pārkāpt EEK līguma 30. pantu (tagad LESD 34. pants).

| (194) | Tādēļ ar 1986. gada paziņojumu dalībvalstīm tika pieprasīts īpaši nodrošināt to, ka tiek strikti ievērotas turpmāk minētās pamatnostādnes.






  — | Ražotājvalsti var norādīt ar vārdu vai simbolu, ja ir ievērots samērīgs līdzsvars starp norādēm par produkta īpašībām un varietātēm, no vienas puses, un tā vietējo izcelsmi, no otras puses. |
| --- | --- | --- |

(194)

Tādēļ ar 1986. gada paziņojumu dalībvalstīm tika pieprasīts īpaši nodrošināt to, ka tiek strikti ievērotas turpmāk minētās pamatnostādnes.

—

Ražotājvalsti var norādīt ar vārdu vai simbolu, ja ir ievērots samērīgs līdzsvars starp norādēm par produkta īpašībām un varietātēm, no vienas puses, un tā vietējo izcelsmi, no otras puses.

| — | Norādēm par vietējo izcelsmi būtu jābūt otršķirīgām attiecībā pret galveno patērētājiem nodoto vēstījumu kampaņas ietvaros, un tam nebūtu jābūt galvenajam iemeslam, kādēļ patērētājiem tiek ieteikts iegādāties produktu. |
| --- | --- |

—

Norādēm par vietējo izcelsmi būtu jābūt otršķirīgām attiecībā pret galveno patērētājiem nodoto vēstījumu kampaņas ietvaros, un tam nebūtu jābūt galvenajam iemeslam, kādēļ patērētājiem tiek ieteikts iegādāties produktu.

| — | Produktu īpašības, kuras ir atļauts pieminēt, ir garša, aromāts, svaigums, gatavība, izdevīga cena, uzturvērtība, pieejamās varietātes, derīgums (receptes) u. c. Pretēji, ir jāizvairās no tādām vispārākajām pakāpēm kā “vislabākais”, “visgaršīgākais”, “viskvalitatīvākais” un tādiem izteicieniem kā “pareizā izvēle” vai veicināšanas kampaņām, kurās pieminētās vietējās izcelsmes dēļ veicinātais produkts tiek salīdzināts ar citu dalībvalstu ražotajiem produktiem. Atsauces uz kvalitātes kontroli būtu jādod tikai tad, ja produkta īpašību kontrolei tiek izmantota autentiska un objektīva sistēma. |
| --- | --- |

—

Produktu īpašības, kuras ir atļauts pieminēt, ir garša, aromāts, svaigums, gatavība, izdevīga cena, uzturvērtība, pieejamās varietātes, derīgums (receptes) u. c. Pretēji, ir jāizvairās no tādām vispārākajām pakāpēm kā “vislabākais”, “visgaršīgākais”, “viskvalitatīvākais” un tādiem izteicieniem kā “pareizā izvēle” vai veicināšanas kampaņām, kurās pieminētās vietējās izcelsmes dēļ veicinātais produkts tiek salīdzināts ar citu dalībvalstu ražotajiem produktiem. Atsauces uz kvalitātes kontroli būtu jādod tikai tad, ja produkta īpašību kontrolei tiek izmantota autentiska un objektīva sistēma.

Novērtējums

Novērtējums

| (195) | Juridiskajā atzinumā, kas pievienots 2015. gada 25. februārī iesniegtajai informācijai, Austrijas iestādes apgalvo, ka EEK līguma 30. panta (tagad LESD 34. pants) pārkāpums ir jāizvērtē “vēsturiskā perspektīvā” un ka periodā no 1995. līdz 2002. gadam nebija nevienas Tiesas lietas, kurā tika uzskatīts, ka ar marķējuma tekstu un grafisko vēstījumu ir pārkāpts EEK līguma 30. pants. Komisija uzskata, ka šajā argumentā nav ņemts vērā būtiskākais. Kā parādīts iepriekš, gan 1986. gada paziņojumā (82), gan 1987. gada reklāmas pamatdokumentā bija iekļautas skaidras un detalizētas pamatnostādnes dalībvalstīm par to, kā veidot pasākumus, lai nepārkāptu EEK līguma 30. pantu. |
| --- | --- |

(195)

Juridiskajā atzinumā, kas pievienots 2015. gada 25. februārī iesniegtajai informācijai, Austrijas iestādes apgalvo, ka EEK līguma 30. panta (tagad LESD 34. pants) pārkāpums ir jāizvērtē “vēsturiskā perspektīvā” un ka periodā no 1995. līdz 2002. gadam nebija nevienas Tiesas lietas, kurā tika uzskatīts, ka ar marķējuma tekstu un grafisko vēstījumu ir pārkāpts EEK līguma 30. pants. Komisija uzskata, ka šajā argumentā nav ņemts vērā būtiskākais. Kā parādīts iepriekš, gan 1986. gada paziņojumā (82), gan 1987. gada reklāmas pamatdokumentā bija iekļautas skaidras un detalizētas pamatnostādnes dalībvalstīm par to, kā veidot pasākumus, lai nepārkāptu EEK līguma 30. pantu.

82

| (196) | Pamatojoties uz Komisijai pieejamo informāciju par periodu pirms 2002. gada, nebija iespējams izvērtēt reklāmas pasākumu saderību ar iepriekš minētajiem noteikumiem laikā, kad tika izdots lēmums par procedūras sākšanu. Tādēļ Austrijas iestādes tika aicinātas sniegt nepieciešamo informāciju attiecībā uz iepriekš minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(196)

Pamatojoties uz Komisijai pieejamo informāciju par periodu pirms 2002. gada, nebija iespējams izvērtēt reklāmas pasākumu saderību ar iepriekš minētajiem noteikumiem laikā, kad tika izdots lēmums par procedūras sākšanu. Tādēļ Austrijas iestādes tika aicinātas sniegt nepieciešamo informāciju attiecībā uz iepriekš minētajiem nosacījumiem.

| (197) | Austrijas iestāžu 2012. gada 14. septembra atbildē nebija pietiekami daudz informācijas, lai varētu veikt saderības novērtējumu (Austrijas iestādes tikai atsaucās uz gada pārskatiem periodā no 1995. gada līdz 2001. gadam, ieskaitot). Tāpēc 2014. gada 19. februārī tika nosūtīts vēl viens pieprasījums iesniegt informāciju par šiem jautājumiem, uz kuru Austrija atbildēja 2014. gada 5. maijā. |
| --- | --- |

(197)

Austrijas iestāžu 2012. gada 14. septembra atbildē nebija pietiekami daudz informācijas, lai varētu veikt saderības novērtējumu (Austrijas iestādes tikai atsaucās uz gada pārskatiem periodā no 1995. gada līdz 2001. gadam, ieskaitot). Tāpēc 2014. gada 19. februārī tika nosūtīts vēl viens pieprasījums iesniegt informāciju par šiem jautājumiem, uz kuru Austrija atbildēja 2014. gada 5. maijā.

| (198) | Atbildē Austrijas iestādes apgalvoja, ka reklāmas kampaņas bija saistītas ar lauksaimniecības produktu pārpalikumiem un/vai augstas kvalitātes produktu reklamēšanu. Tāpēc tika izpildīti 1987. gada reklāmas pamatdokumenta 3. punktā izklāstītie pozitīvie kritēriji. |
| --- | --- |

(198)

Atbildē Austrijas iestādes apgalvoja, ka reklāmas kampaņas bija saistītas ar lauksaimniecības produktu pārpalikumiem un/vai augstas kvalitātes produktu reklamēšanu. Tāpēc tika izpildīti 1987. gada reklāmas pamatdokumenta 3. punktā izklāstītie pozitīvie kritēriji.

pozitīvie kritēriji

| (199) | Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju reklāmā netika dotas atsauces uz konkrētiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(199)

Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju reklāmā netika dotas atsauces uz konkrētiem uzņēmumiem.

| (200) | Attiecībā uz maksimālo atbalsta intensitāti – nodevas, kas tika iekasētas no nozares pārstāvjiem, veidoja vairāk nekā 50 % no atbalsta apmēra (sk. arī 43. un 56. apsvērumu). Tāpēc ir izpildīts 1987. gada reklāmas pamatdokumenta 4. punktā minētais kritērijs attiecībā uz atbalsta intensitāti. |
| --- | --- |

(200)

Attiecībā uz maksimālo atbalsta intensitāti – nodevas, kas tika iekasētas no nozares pārstāvjiem, veidoja vairāk nekā 50 % no atbalsta apmēra (sk. arī 43. un 56. apsvērumu). Tāpēc ir izpildīts 1987. gada reklāmas pamatdokumenta 4. punktā minētais kritērijs attiecībā uz atbalsta intensitāti.

maksimālo atbalsta intensitāti

| (201) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par iespējamu EEK līguma 30. panta (tagad LESD 34. pants) pārkāpumu. Sākotnēji Komisija uzskatīja, ka norāde par vietējo izcelsmi kvalitātes marķējumā nešķita otršķirīga (sk. 65. apsvērumu). Turklāt Komisija atzīmēja, ka daudzos reklāmas materiālos norāde par produkta izcelsmi tika dota ne tikai kvalitātes marķējumā, bet arī citur reklāmā (sk. 83. apsvērumu). |
| --- | --- |

(201)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par iespējamu EEK līguma 30. panta (tagad LESD 34. pants) pārkāpumu. Sākotnēji Komisija uzskatīja, ka norāde par vietējo izcelsmi kvalitātes marķējumā nešķita otršķirīga (sk. 65. apsvērumu). Turklāt Komisija atzīmēja, ka daudzos reklāmas materiālos norāde par produkta izcelsmi tika dota ne tikai kvalitātes marķējumā, bet arī citur reklāmā (sk. 83. apsvērumu).

EEK līguma 30. panta

pārkāpumu

| (202) | Tādēļ lēmumā par procedūras sākšanu Austrijas iestādes tika aicinātas aprakstīt kvalitātes marķējumu un biomarķējumu izskatu periodā no 1995. līdz 2001. gadam un sniegt tādu veicināšanas materiālu uzskatāmus piemērus, kuros marķējumi tika izmantoti. |
| --- | --- |

(202)

Tādēļ lēmumā par procedūras sākšanu Austrijas iestādes tika aicinātas aprakstīt kvalitātes marķējumu un biomarķējumu izskatu periodā no 1995. līdz 2001. gadam un sniegt tādu veicināšanas materiālu uzskatāmus piemērus, kuros marķējumi tika izmantoti.

| (203) | Austrijas iestādes 2012. gada 14. septembrī atbildēja, ka gada pārskatos par valsts atbalstu, kas tika iesniegti par 1995.–2004. gadu, šī informācija jau bija iekļauta. Komisija 2014. gada 19. februāra vēstulē atbildēja, ka šī informācija nebija pietiekama saderības analīzes veikšanai, un pieprasīja detalizētu pārskatu (t. i., paziņojuma lapas), pamatojoties uz pasākuma īstenošanas laikā piemērojamajiem noteikumiem. Šis novērtējums tika iesniegts 2014. gada 5. maija atbildē. |
| --- | --- |

(203)

Austrijas iestādes 2012. gada 14. septembrī atbildēja, ka gada pārskatos par valsts atbalstu, kas tika iesniegti par 1995.–2004. gadu, šī informācija jau bija iekļauta. Komisija 2014. gada 19. februāra vēstulē atbildēja, ka šī informācija nebija pietiekama saderības analīzes veikšanai, un pieprasīja detalizētu pārskatu (t. i., paziņojuma lapas), pamatojoties uz pasākuma īstenošanas laikā piemērojamajiem noteikumiem. Šis novērtējums tika iesniegts 2014. gada 5. maija atbildē.

| (204) | Konkrēti saderības kritēriji dažāda veida reklāmai ir analizēti turpmāk. |
| --- | --- |

(204)

Konkrēti saderības kritēriji dažāda veida reklāmai ir analizēti turpmāk.

Atbalsts vispārējai reklāmai

Atbalsts vispārējai reklāmai

| (205) | Attiecībā uz norādi par konkrētiem uzņēmumiem dažās reklāmas kampaņās (sk. 90. apsvērumu) Komisija atzīmē, ka saskaņā ar 1987. gada reklāmas pamatdokumenta 2.2. punktu atbalsts reklāmai saistībā ar konkrētiem uzņēmumiem ir aizliegts. |
| --- | --- |

(205)

Attiecībā uz norādi par konkrētiem uzņēmumiem dažās reklāmas kampaņās (sk. 90. apsvērumu) Komisija atzīmē, ka saskaņā ar 1987. gada reklāmas pamatdokumenta 2.2. punktu atbalsts reklāmai saistībā ar konkrētiem uzņēmumiem ir aizliegts.

| (206) | Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes apgalvoja, ka minētie uzņēmumi sedza daļu no kampaņas izdevumiem (Druck und Werbeeinschaltung). Tomēr šādas kampaņas, kurās dotas atsauces uz konkrētiem uzņēmumiem, neatbilst noteikumiem par valsts atbalstu (1987. gada reklāmas pamatdokumenta 2.2. punkts). Tas, ka uzņēmumi sedza daļu izmaksu saistībā ar kampaņu, šo novērtējumu nemaina. |
| --- | --- |

(206)

Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes apgalvoja, ka minētie uzņēmumi sedza daļu no kampaņas izdevumiem (Druck und Werbeeinschaltung). Tomēr šādas kampaņas, kurās dotas atsauces uz konkrētiem uzņēmumiem, neatbilst noteikumiem par valsts atbalstu (1987. gada reklāmas pamatdokumenta 2.2. punkts). Tas, ka uzņēmumi sedza daļu izmaksu saistībā ar kampaņu, šo novērtējumu nemaina.

Druck und Werbeeinschaltung

| (207) | No pieejamās informācijas var secināt, ka dažas vispārējās reklāmas kampaņas skaidri attiecās uz produkta izcelsmi (t. i., Austriju) (sk. piemērus, kas doti 84. un 90. apsvērumā). |
| --- | --- |

(207)

No pieejamās informācijas var secināt, ka dažas vispārējās reklāmas kampaņas skaidri attiecās uz produkta izcelsmi (t. i., Austriju) (sk. piemērus, kas doti 84. un 90. apsvērumā).

dažas vispārējās reklāmas kampaņas

| (208) | Tāpēc pasākumi neatbilda 1987. gada reklāmas pamatdokumenta 2.1. (83) un 2.2. punktam un ar tiem tika pārkāpts EEK līguma 30. pants (tagad LESD 34. pants). Tādēļ Komisija uzskata, ka atbalsts tādiem reklāmas pasākumiem periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim, kuros dota atsauce uz produktu izcelsmi vai konkrētiem uzņēmumiem, nav saderīgs ar kopējo tirgu (84). |
| --- | --- |

(208)

Tāpēc pasākumi neatbilda 1987. gada reklāmas pamatdokumenta 2.1. (83) un 2.2. punktam un ar tiem tika pārkāpts EEK līguma 30. pants (tagad LESD 34. pants). Tādēļ Komisija uzskata, ka atbalsts tādiem reklāmas pasākumiem periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim, kuros dota atsauce uz produktu izcelsmi vai konkrētiem uzņēmumiem, nav saderīgs ar kopējo tirgu (84).

83

84

| (209) | Attiecībā uz periodu no 2000. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim reklāmas kampaņās tika dotas atsauces tikai uz konkrētām produktu īpašībām vai varietātēm, īpaši nenorādot produktu vietējo izcelsmi. |
| --- | --- |

(209)

Attiecībā uz periodu no 2000. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim reklāmas kampaņās tika dotas atsauces tikai uz konkrētām produktu īpašībām vai varietātēm, īpaši nenorādot produktu vietējo izcelsmi.

| (210) | Tāpēc šajā pēdējā minētajā periodā ar kampaņām netika pārkāpts EEK līguma 30. pants un tās atbilda 1987. gada reklāmas pamatdokumenta prasībām. Tāpēc Komisija uzskata, ka tās ir saderīgas ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(210)

Tāpēc šajā pēdējā minētajā periodā ar kampaņām netika pārkāpts EEK līguma 30. pants un tās atbilda 1987. gada reklāmas pamatdokumenta prasībām. Tāpēc Komisija uzskata, ka tās ir saderīgas ar kopējo tirgu.

Atbalsts kvalitātes marķējumam

Atbalsts kvalitātes marķējumam

| (211) | Savā 2012. gada 14. septembra atbildē Austrijas iestādes apgalvoja, ka kvalitātes marķējumam tika izmantoti tādi paši marķējumi kā tie, kas tika apstiprināti ar Komisijas lēmumu lietā N 589/2008. Tādēļ Austrijas iestādes secināja, ka norādei uz vietējo izcelsmi ir otršķirīga loma. |
| --- | --- |

(211)

Savā 2012. gada 14. septembra atbildē Austrijas iestādes apgalvoja, ka kvalitātes marķējumam tika izmantoti tādi paši marķējumi kā tie, kas tika apstiprināti ar Komisijas lēmumu lietā N 589/2008. Tādēļ Austrijas iestādes secināja, ka norādei uz vietējo izcelsmi ir otršķirīga loma.

kvalitātes

| (212) | Komisija nepiekrīt Austrijas iestāžu komentāriem. Kā redzams iepriekš (65. apsvērumā), kvalitātes marķējumam periodā no 1995. līdz 1999. gadam tika izmantots cits logotips. Šajā logotipā norāde par izcelsmi nav otršķirīga attiecībā pret logotipā esošo norādi uz kvalitāti. Gan vizuālais vēstījums (Austrijas karogs), gan izmantotais teksts norāda, ka galvenais vēstījums ir “Austrija”. |
| --- | --- |

(212)

Komisija nepiekrīt Austrijas iestāžu komentāriem. Kā redzams iepriekš (65. apsvērumā), kvalitātes marķējumam periodā no 1995. līdz 1999. gadam tika izmantots cits logotips. Šajā logotipā norāde par izcelsmi nav otršķirīga attiecībā pret logotipā esošo norādi uz kvalitāti. Gan vizuālais vēstījums (Austrijas karogs), gan izmantotais teksts norāda, ka galvenais vēstījums ir “Austrija”.

no 1995. līdz 1999. gadam

| (213) | Tāpēc nebija izpildīts 1986. gada paziņojuma 2.3.1. punkta nosacījums, ka norādēm par vietējo izcelsmi ir jābūt tikai otršķirīgām attiecībā pret galveno patērētājiem nodoto vēstījumu kampaņas ietvaros un nebūtu jābūt galvenajam iemeslam, kādēļ patērētājiem tiek ieteikts iegādāties konkrēto produktu. Tādēļ Komisija uzskata, ka atbalsts kvalitātes marķējumam periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim nav saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(213)

Tāpēc nebija izpildīts 1986. gada paziņojuma 2.3.1. punkta nosacījums, ka norādēm par vietējo izcelsmi ir jābūt tikai otršķirīgām attiecībā pret galveno patērētājiem nodoto vēstījumu kampaņas ietvaros un nebūtu jābūt galvenajam iemeslam, kādēļ patērētājiem tiek ieteikts iegādāties konkrēto produktu. Tādēļ Komisija uzskata, ka atbalsts kvalitātes marķējumam periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim nav saderīgs ar kopējo tirgu.

| (214) | Attiecībā uz periodu no 2000. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim Komisija uzskata, ka jaunie logotipi, kas bija tādi paši kā tie, kas izvērtēti Komisijas lēmumā lietā N 589/2008, atbilst 1987. gada reklāmas pamatdokumenta nosacījumiem un tādēļ attiecīgais atbalsts bija saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(214)

Attiecībā uz periodu no 2000. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim Komisija uzskata, ka jaunie logotipi, kas bija tādi paši kā tie, kas izvērtēti Komisijas lēmumā lietā N 589/2008, atbilst 1987. gada reklāmas pamatdokumenta nosacījumiem un tādēļ attiecīgais atbalsts bija saderīgs ar kopējo tirgu.

Atbalsts biomarķējumam

Atbalsts biomarķējumam

| (215) | Atbalsta pasākumos bioloģiskās lauksaimniecības logotipam, kā redzams 65. apsvērumā iepriekš, tika izmantoti tādi paši logotipi kā laikposmā pēc 2002. gada. |
| --- | --- |

(215)

Atbalsta pasākumos bioloģiskās lauksaimniecības logotipam, kā redzams 65. apsvērumā iepriekš, tika izmantoti tādi paši logotipi kā laikposmā pēc 2002. gada.

| (216) | Tā kā šāda veida reklāma piesaista uzmanību dalībvalstī ražotu produktu varietātēm un īpašībām, tai piemērojams 1986. gada paziņojuma 2.3.1. punkts, kurā noteikts, ka uz produkta vietējo izcelsmi nedrīkst būt likts pārāk liels uzsvars. |
| --- | --- |

(216)

Tā kā šāda veida reklāma piesaista uzmanību dalībvalstī ražotu produktu varietātēm un īpašībām, tai piemērojams 1986. gada paziņojuma 2.3.1. punkts, kurā noteikts, ka uz produkta vietējo izcelsmi nedrīkst būt likts pārāk liels uzsvars.

| (217) | Vienā no divām logotipa versijām nebija nekādas norādes par produktu izcelsmi. Otrā versijā produkta izcelsme ir norādīta kā otršķirīga informācija. Pirmā versija nerādīja nekādas problēmas attiecībā uz iespējamu EEK līguma 30. panta (tagad LESD 34. pants) pārkāpumu. Attiecībā uz otro versiju tika izpildīti 1986. gada paziņojuma 2.3.1. punkta nosacījumi, jo:






  — | logotipā bija ievērots samērīgs līdzsvars starp norādi par produkta īpašībām (t. i., bioloģisks), no vienas puses, un norādi par ražotājvalsti ar vārdu vai simbolu, no otras puses, |
| --- | --- | --- |

(217)

Vienā no divām logotipa versijām nebija nekādas norādes par produktu izcelsmi. Otrā versijā produkta izcelsme ir norādīta kā otršķirīga informācija. Pirmā versija nerādīja nekādas problēmas attiecībā uz iespējamu EEK līguma 30. panta (tagad LESD 34. pants) pārkāpumu. Attiecībā uz otro versiju tika izpildīti 1986. gada paziņojuma 2.3.1. punkta nosacījumi, jo:

—

logotipā bija ievērots samērīgs līdzsvars starp norādi par produkta īpašībām (t. i., bioloģisks), no vienas puses, un norādi par ražotājvalsti ar vārdu vai simbolu, no otras puses,

| — | norāde par vietējo izcelsmi bija otršķirīga attiecībā pret galveno patērētājiem nodoto vēstījumu un nebija galvenais iemesls tam, kādēļ patērētājiem tika ieteikts iegādāties konkrēto produktu, |
| --- | --- |

—

norāde par vietējo izcelsmi bija otršķirīga attiecībā pret galveno patērētājiem nodoto vēstījumu un nebija galvenais iemesls tam, kādēļ patērētājiem tika ieteikts iegādāties konkrēto produktu,

| — | produkta īpašības norādīja uz objektīvām produkta īpašībām, netika izmantoti vispārākās pakāpes apzīmējumi, kā rezultātā reklamētais produkts tiek salīdzināts ar produktiem no citām dalībvalstīm, |
| --- | --- |

—

produkta īpašības norādīja uz objektīvām produkta īpašībām, netika izmantoti vispārākās pakāpes apzīmējumi, kā rezultātā reklamētais produkts tiek salīdzināts ar produktiem no citām dalībvalstīm,

| — | atsauces uz kvalitātes kontroli bija dotas tikai tad, ja produkta īpašību kontrolei AMA izmantoja autentisku un objektīvu sistēmu. |
| --- | --- |

—

atsauces uz kvalitātes kontroli bija dotas tikai tad, ja produkta īpašību kontrolei AMA izmantoja autentisku un objektīvu sistēmu.

AMA

| (218) | Tāpēc atbalsts bioloģiskās lauksaimniecības logotipa reklāmai periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim atbilda 1986. gada paziņojuma nosacījumiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(218)

Tāpēc atbalsts bioloģiskās lauksaimniecības logotipa reklāmai periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim atbilda 1986. gada paziņojuma nosacījumiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu.

Reklāma ārpus Austrijas

Reklāma ārpus Austrijas

| (219) | Ārpus Austrijas organizētajās reklāmas kampaņās netika dotas īpašas norādes par produkta vietējo izcelsmi, ja neskaita tās, kas bija pašsaprotamas no norādēm par attiecīgajām īpašībām vai varietātēm, vai ierasto produkta apzīmējumu. Tādējādi šīs kampaņas atbilda 1986. gada paziņojuma 2.1. punktam un ar tām netika pārkāpts EEK līguma 30. pants (tagad LESD 34. pants). |
| --- | --- |

(219)

Ārpus Austrijas organizētajās reklāmas kampaņās netika dotas īpašas norādes par produkta vietējo izcelsmi, ja neskaita tās, kas bija pašsaprotamas no norādēm par attiecīgajām īpašībām vai varietātēm, vai ierasto produkta apzīmējumu. Tādējādi šīs kampaņas atbilda 1986. gada paziņojuma 2.1. punktam un ar tām netika pārkāpts EEK līguma 30. pants (tagad LESD 34. pants).

| (220) | Tāpēc atbalsts reklāmai ārpus Austrijas periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim atbilda 1986. gada paziņojuma nosacījumiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(220)

Tāpēc atbalsts reklāmai ārpus Austrijas periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim atbilda 1986. gada paziņojuma nosacījumiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu.

8.3.3.   ATBALSTS REKLĀMAI PERIODĀ NO 2002. GADA 1. JANVĀRA LĪDZ 2006. GADA 31. DECEMBRIM – KVALITĀTES MARĶĒJUMI UN BIOMARĶĒJUMI

| (221) | Periodā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim reklāmas pasākumu atbalstam bija jāatbilst 2000.–2006. gada pamatnostādnēs izklāstītajiem nosacījumiem. Atbilstoši 2000.–2006. gada pamatnostādņu 18. punktam pasākumi lauksaimniecības produktu veicināšanai un reklāmai bija jāizvērtē saskaņā ar 1987. gada reklāmas pamatdokumentu. |
| --- | --- |

(221)

Periodā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim reklāmas pasākumu atbalstam bija jāatbilst 2000.–2006. gada pamatnostādnēs izklāstītajiem nosacījumiem. Atbilstoši 2000.–2006. gada pamatnostādņu 18. punktam pasākumi lauksaimniecības produktu veicināšanai un reklāmai bija jāizvērtē saskaņā ar 1987. gada reklāmas pamatdokumentu.

| (222) | No 2002. gada 1. janvāra tika piemērotas 2001. gada reklāmas pamatnostādnes un ar tām tika aizstāts 1986. gada paziņojums un 1987. gada reklāmas pamatdokuments (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 69. un 75. punkts). Tādēļ Komisija savu novērtējumu par periodu no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim balstīs uz 2001. gada reklāmas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(222)

No 2002. gada 1. janvāra tika piemērotas 2001. gada reklāmas pamatnostādnes un ar tām tika aizstāts 1986. gada paziņojums un 1987. gada reklāmas pamatdokuments (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 69. un 75. punkts). Tādēļ Komisija savu novērtējumu par periodu no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim balstīs uz 2001. gada reklāmas pamatnostādnēm.

| (223) | Saskaņā ar 2001. gada reklāmas pamatnostādņu 12. punktu, lai lauksaimniecības un citu produktu reklāmai piešķirtais atbalsts būtu saderīgs ar kopējo tirgu, tas nedrīkst ietekmēt tirdzniecību tādā apmērā, kas ir pretējs kopējām interesēm (negatīvie kritēriji), un tam jāsekmē noteiktu saimniecisko darbību vai noteiktu tautsaimniecības nozaru attīstība (pozitīvie kritēriji). |
| --- | --- |

(223)

Saskaņā ar 2001. gada reklāmas pamatnostādņu 12. punktu, lai lauksaimniecības un citu produktu reklāmai piešķirtais atbalsts būtu saderīgs ar kopējo tirgu, tas nedrīkst ietekmēt tirdzniecību tādā apmērā, kas ir pretējs kopējām interesēm (negatīvie kritēriji), un tam jāsekmē noteiktu saimniecisko darbību vai noteiktu tautsaimniecības nozaru attīstība (pozitīvie kritēriji).

Negatīvie kritēriji

Negatīvie kritēriji

| (224) | Saskaņā ar 2001. gada reklāmas pamatnostādņu 18. punktu atbalstu nevar piešķirt par reklāmas kampaņām, ar kurām tiek pārkāpts EK līguma 28. pants (tagad LESD 34. pants), ar ko dalībvalstu starpā ir aizliegti importa kvantitatīvie ierobežojumi un citi pasākumi ar līdzvērtīgu iedarbību. |
| --- | --- |

(224)

Saskaņā ar 2001. gada reklāmas pamatnostādņu 18. punktu atbalstu nevar piešķirt par reklāmas kampaņām, ar kurām tiek pārkāpts EK līguma 28. pants (tagad LESD 34. pants), ar ko dalībvalstu starpā ir aizliegti importa kvantitatīvie ierobežojumi un citi pasākumi ar līdzvērtīgu iedarbību.

| (225) | Atbalstu nevarēja piešķirt reklāmai, kas tieši attiecās uz viena vai vairāku konkrētu uzņēmumu produktiem. Ja valsts finansētu reklāmas darbību īstenošana tika uzticēta privātiem uzņēmumiem, šādi uzņēmumi bija jāizvēlas pēc tirgus principiem (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 29. un 30. punkts). |
| --- | --- |

(225)

Atbalstu nevarēja piešķirt reklāmai, kas tieši attiecās uz viena vai vairāku konkrētu uzņēmumu produktiem. Ja valsts finansētu reklāmas darbību īstenošana tika uzticēta privātiem uzņēmumiem, šādi uzņēmumi bija jāizvēlas pēc tirgus principiem (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 29. un 30. punkts).

| (226) | Turklāt kampaņas nedrīkstēja būt pretrunā ar sekundārajiem Kopienas tiesību aktiem un tām jo īpaši bija jāatbilst Direktīvas 2000/13/EK nosacījumiem (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 25.–28. punkts). |
| --- | --- |

(226)

Turklāt kampaņas nedrīkstēja būt pretrunā ar sekundārajiem Kopienas tiesību aktiem un tām jo īpaši bija jāatbilst Direktīvas 2000/13/EK nosacījumiem (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 25.–28. punkts).

Pozitīvie kritēriji

Pozitīvie kritēriji

| (227) | Atbilstoši 2001. gada reklāmas pamatnostādņu 31. un 32. punktam, lai kvalificētos atkāpei saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts), reklāmai bija jābūt saistītai ar produktu pārpalikumiem vai par maz izmantotām sugām, jauniem produktiem vai aizvietotājproduktiem, kuriem vēl nav pārpalikumu, augstas kvalitātes produktiem, noteiktu reģionu attīstību vai MVU attīstību. |
| --- | --- |

(227)

Atbilstoši 2001. gada reklāmas pamatnostādņu 31. un 32. punktam, lai kvalificētos atkāpei saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts), reklāmai bija jābūt saistītai ar produktu pārpalikumiem vai par maz izmantotām sugām, jauniem produktiem vai aizvietotājproduktiem, kuriem vēl nav pārpalikumu, augstas kvalitātes produktiem, noteiktu reģionu attīstību vai MVU attīstību.

| (228) | 2001. gada reklāmas pamatnostādņu 4. nodaļā bija detalizēti izklāstīta iepriekš minēto pozitīvo kritēriju piemērošana attiecībā uz konkrētiem reklāmas veidiem, proti, atbalstu reklāmai, kurā norāde par izcelsmi ir daļa no vēstījuma (4.1. iedaļa), un atbalstu kvalitatīvu produktu reklāmai (4.2. iedaļa). |
| --- | --- |

(228)

2001. gada reklāmas pamatnostādņu 4. nodaļā bija detalizēti izklāstīta iepriekš minēto pozitīvo kritēriju piemērošana attiecībā uz konkrētiem reklāmas veidiem, proti, atbalstu reklāmai, kurā norāde par izcelsmi ir daļa no vēstījuma (4.1. iedaļa), un atbalstu kvalitatīvu produktu reklāmai (4.2. iedaļa).

Reklāma, kurā izcelsme ir daļa no vēstījuma

Reklāma, kurā izcelsme ir daļa no vēstījuma

| (229) | Saskaņā ar 2001. gada reklāmas pamatnostādņu 23. punktu ražotājvalsti varēja norādīt ar vārdu vai simbolu, ja tika ievērots samērīgs līdzsvars starp norādēm par produkta īpašībām un varietātēm, no vienas puses, un tā vietējo izcelsmi, no otras puses. Norādēm uz vietējo izcelsmi bija jābūt otršķirīgām attiecībā pret galveno patērētājiem nodoto vēstījumu un tās nevarēja būt galvenais iemesls tam, kādēļ patērētājiem tika ieteikts iegādāties konkrēto produktu. Tika uzskatīts, ka ar reklāmu, kurā produkta (reģionālā) izcelsme tika minēta kā otršķirīga informācija, netika pārkāpts EK līguma 28. pants (tagad LESD 34. pants). Lai novērtētu, vai izcelsmes norāde tiešām bija otršķirīga informācija, Komisija ņem vērā uz izcelsmi attiecināmā teksta un/vai simbola, tostarp attēlu un vispārējā noformējuma, kopējo nozīmi un uz reklāmas unikālo pārdošanas argumentu attiecināmā teksta un/vai simbola nozīmi, t. i., to reklāmas informācijas daļu, kas neattiecas uz izcelsmi (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 40. un 41. punkts). |
| --- | --- |

(229)

Saskaņā ar 2001. gada reklāmas pamatnostādņu 23. punktu ražotājvalsti varēja norādīt ar vārdu vai simbolu, ja tika ievērots samērīgs līdzsvars starp norādēm par produkta īpašībām un varietātēm, no vienas puses, un tā vietējo izcelsmi, no otras puses. Norādēm uz vietējo izcelsmi bija jābūt otršķirīgām attiecībā pret galveno patērētājiem nodoto vēstījumu un tās nevarēja būt galvenais iemesls tam, kādēļ patērētājiem tika ieteikts iegādāties konkrēto produktu. Tika uzskatīts, ka ar reklāmu, kurā produkta (reģionālā) izcelsme tika minēta kā otršķirīga informācija, netika pārkāpts EK līguma 28. pants (tagad LESD 34. pants). Lai novērtētu, vai izcelsmes norāde tiešām bija otršķirīga informācija, Komisija ņem vērā uz izcelsmi attiecināmā teksta un/vai simbola, tostarp attēlu un vispārējā noformējuma, kopējo nozīmi un uz reklāmas unikālo pārdošanas argumentu attiecināmā teksta un/vai simbola nozīmi, t. i., to reklāmas informācijas daļu, kas neattiecas uz izcelsmi (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 40. un 41. punkts).

Kvalitatīvu produktu reklāma

Kvalitatīvu produktu reklāma

| (230) | Kad atbalsts tika piešķirts produktiem, kas atbilda īpašām kvalitātes prasībām, tam bija jābūt pieejamam visiem Kopienā ražotajiem produktiem neatkarīgi no to izcelsmes. Dalībvalstīm bija arī jāatzīst tādu salīdzināmo kontroļu rezultāti, kas tika īstenotas citās dalībvalstīs (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 49. punkts). |
| --- | --- |

(230)

Kad atbalsts tika piešķirts produktiem, kas atbilda īpašām kvalitātes prasībām, tam bija jābūt pieejamam visiem Kopienā ražotajiem produktiem neatkarīgi no to izcelsmes. Dalībvalstīm bija arī jāatzīst tādu salīdzināmo kontroļu rezultāti, kas tika īstenotas citās dalībvalstīs (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 49. punkts).

Reklāma īpaši attiecībā uz bioloģiskās lauksaimniecības produktiem

Reklāma īpaši attiecībā uz bioloģiskās lauksaimniecības produktiem

| (231) | Saskaņā ar 2001. gada reklāmas pamatnostādņu 55. punktu atbalstu var atļaut tikai tad, ja produkti, uz kuriem ir norādes par bioloģiskās lauksaimniecības metodēm, atbilst Regulas (EEK) Nr. 2092/91 prasībām. Visiem bioloģiskās lauksaimniecības produktu ražotājiem un pārstrādātājiem bija jāpiemēro kontroles sistēma, kas noteikta minētajā regulā. |
| --- | --- |

(231)

Saskaņā ar 2001. gada reklāmas pamatnostādņu 55. punktu atbalstu var atļaut tikai tad, ja produkti, uz kuriem ir norādes par bioloģiskās lauksaimniecības metodēm, atbilst Regulas (EEK) Nr. 2092/91 prasībām. Visiem bioloģiskās lauksaimniecības produktu ražotājiem un pārstrādātājiem bija jāpiemēro kontroles sistēma, kas noteikta minētajā regulā.

Novērtējums

Novērtējums

| (232) | Piemērojot iepriekš aprakstītos nosacījumus kvalitātes marķējuma un biomarķējuma reklāmas pasākumiem periodā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, Komisijas secinājumi ir šādi. |
| --- | --- |

(232)

Piemērojot iepriekš aprakstītos nosacījumus kvalitātes marķējuma un biomarķējuma reklāmas pasākumiem periodā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, Komisijas secinājumi ir šādi.

| (233) | Kvalitātes marķējumā un vienā no divām biomarķējuma versijām (sk. 64. apsvērumu) bija iekļauta norāde par produkta izcelsmi, bet šo vēstījumu var uzskatīt par otršķirīgu attiecībā pret galveno vēstījumu par produkta (bioloģisko) kvalitāti. Norādei par produkta izcelsmi bija pakārtota pozīcija gan grafiskajā vēstījumā (fonā), gan logotipa tekstā. |
| --- | --- |

(233)

Kvalitātes marķējumā un vienā no divām biomarķējuma versijām (sk. 64. apsvērumu) bija iekļauta norāde par produkta izcelsmi, bet šo vēstījumu var uzskatīt par otršķirīgu attiecībā pret galveno vēstījumu par produkta (bioloģisko) kvalitāti. Norādei par produkta izcelsmi bija pakārtota pozīcija gan grafiskajā vēstījumā (fonā), gan logotipa tekstā.

| (234) | Attiecībā uz marķējumiem Komisija ievēroja, ka marķējumu centrālajā daļā bija lauks, kurā dominēja teksts “AMA Gütesiegel” vai “BIO”, un produkta izcelsme bija norādīta ar daudz mazākiem burtiem. Malās bija attēlotas nacionālās krāsas (piem., sarkana un balta Austrijai) bez papildu simboliem, kas norāda ražotājvalsti. Centrālais lauks aizņēma ne tikai vizuāli dominējošo marķējuma daļu, bet arī aptuveni 65 % no marķējuma kopējā platuma (sk. 64. apsvērumu). Austrijas iestādes ir arī norādījušas, ka visās reklāmās attiecībā uz abiem marķējumiem galvenais vēstījums bija produkta kvalitāte, bet produkta izcelsme, ja tā tika pieminēta, bija tikai otršķirīga informācija (sk. 79. apsvērumu). |
| --- | --- |

(234)

Attiecībā uz marķējumiem Komisija ievēroja, ka marķējumu centrālajā daļā bija lauks, kurā dominēja teksts “AMA Gütesiegel” vai “BIO”, un produkta izcelsme bija norādīta ar daudz mazākiem burtiem. Malās bija attēlotas nacionālās krāsas (piem., sarkana un balta Austrijai) bez papildu simboliem, kas norāda ražotājvalsti. Centrālais lauks aizņēma ne tikai vizuāli dominējošo marķējuma daļu, bet arī aptuveni 65 % no marķējuma kopējā platuma (sk. 64. apsvērumu). Austrijas iestādes ir arī norādījušas, ka visās reklāmās attiecībā uz abiem marķējumiem galvenais vēstījums bija produkta kvalitāte, bet produkta izcelsme, ja tā tika pieminēta, bija tikai otršķirīga informācija (sk. 79. apsvērumu).

AMA Gütesiegel

BIO

| (235) | Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju biomarķējums tika piešķirts tikai tiem bioloģiskajiem produktiem, kas atbilda Regulā (EEK) Nr. 2092/91 noteiktajiem kritērijiem (sk. 69. apsvērumu). |
| --- | --- |

(235)

Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju biomarķējums tika piešķirts tikai tiem bioloģiskajiem produktiem, kas atbilda Regulā (EEK) Nr. 2092/91 noteiktajiem kritērijiem (sk. 69. apsvērumu).

| (236) | Austrijas iestādes ir apstiprinājušas, ka subsidētajā reklāmā ir ievēroti Direktīvas 2000/13/EK nosacījumi (sk. 68. apsvērumu). |
| --- | --- |

(236)

Austrijas iestādes ir apstiprinājušas, ka subsidētajā reklāmā ir ievēroti Direktīvas 2000/13/EK nosacījumi (sk. 68. apsvērumu).

| (237) | Reklāma neattiecās uz viena vai vairāku konkrētu uzņēmumu produktiem. Austrijas iestādes norādīja, ka reklāmās pārdošanas punktā netika reklamēti konkrēti uzņēmumi vai produkti un ka pārdošanas punkta īpašnieks neguva labumu no atbalsta (sk. 78. apsvērumu). |
| --- | --- |

(237)

Reklāma neattiecās uz viena vai vairāku konkrētu uzņēmumu produktiem. Austrijas iestādes norādīja, ka reklāmās pārdošanas punktā netika reklamēti konkrēti uzņēmumi vai produkti un ka pārdošanas punkta īpašnieks neguva labumu no atbalsta (sk. 78. apsvērumu).

| (238) | Austrijas iestādes ir norādījušas, ka visas AMA Marketing finansētās reklāmas darbības veica privāti uzņēmumi, kas tika izvēlēti atklātā konkursā (sk. 52. apsvērumu). |
| --- | --- |

(238)

Austrijas iestādes ir norādījušas, ka visas AMA Marketing finansētās reklāmas darbības veica privāti uzņēmumi, kas tika izvēlēti atklātā konkursā (sk. 52. apsvērumu).

AMA Marketing

| (239) | Turklāt saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju kvalitātes marķējumu varēja izmantot visiem Savienībā ražotajiem produktiem, ja tie atbilda īpašajām marķējuma izmantošanas prasībām. Šīs īpašās prasības bija saistītas ar produktu kvalitāti vai arī bija ierobežotas līdz produkta norādītās ģeogrāfiskās izcelsmes nodrošināšanai. Jebkurā gadījumā īpašās prasības varēja izpildīt neatkarīgi no produkta ģeogrāfiskās izcelsmes (sk. 161. apsvērumu). |
| --- | --- |

(239)

Turklāt saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju kvalitātes marķējumu varēja izmantot visiem Savienībā ražotajiem produktiem, ja tie atbilda īpašajām marķējuma izmantošanas prasībām. Šīs īpašās prasības bija saistītas ar produktu kvalitāti vai arī bija ierobežotas līdz produkta norādītās ģeogrāfiskās izcelsmes nodrošināšanai. Jebkurā gadījumā īpašās prasības varēja izpildīt neatkarīgi no produkta ģeogrāfiskās izcelsmes (sk. 161. apsvērumu).

| (240) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tai nav informācijas jautājumā par to, vai tika atzītas līdzvērtīgas kontroles, kas veiktas citās dalībvalstīs. Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes apstiprināja, ka šādas kontroles tika atzītas, un sniedza pierādījumus, kas to apstiprināja. |
| --- | --- |

(240)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tai nav informācijas jautājumā par to, vai tika atzītas līdzvērtīgas kontroles, kas veiktas citās dalībvalstīs. Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes apstiprināja, ka šādas kontroles tika atzītas, un sniedza pierādījumus, kas to apstiprināja.

| (241) | Lai arī Austrijas iestādes apstiprināja, ka no 2002. gada kvalitātes marķējums un biomarķējums bija pieejams visiem produktiem neatkarīgi no to izcelsmes, Komisija lēmumā par procedūras sākšanu to apšaubīja, jo atsauce uz vietējiem produktiem ar pasākumiem saistītajā galvenajā juridiskajā pamatdokumentā – AMA likumā – tika dzēsta tikai 2007. gadā (sk. 161. apsvērumu). |
| --- | --- |

(241)

Lai arī Austrijas iestādes apstiprināja, ka no 2002. gada kvalitātes marķējums un biomarķējums bija pieejams visiem produktiem neatkarīgi no to izcelsmes, Komisija lēmumā par procedūras sākšanu to apšaubīja, jo atsauce uz vietējiem produktiem ar pasākumiem saistītajā galvenajā juridiskajā pamatdokumentā – AMA likumā – tika dzēsta tikai 2007. gadā (sk. 161. apsvērumu).

AMA

| (242) | Savās piezīmēs Austrijas iestādes iesniedza jaunos iekšējos noteikumus, saskaņā ar kuriem marķējumi bija pieejami visiem produktiem, kā arī datus, kuros bija redzams, ka pēc 2001. gada vairākiem produktiem, kas nav ražoti Austrijā, marķējumi tiešām tika piešķirti. Austrijas iestādes arī vēlreiz apstiprināja, ka kopš 2002. gada noteikumus piemēroja visiem produktiem neatkarīgi no to izcelsmes. |
| --- | --- |

(242)

Savās piezīmēs Austrijas iestādes iesniedza jaunos iekšējos noteikumus, saskaņā ar kuriem marķējumi bija pieejami visiem produktiem, kā arī datus, kuros bija redzams, ka pēc 2001. gada vairākiem produktiem, kas nav ražoti Austrijā, marķējumi tiešām tika piešķirti. Austrijas iestādes arī vēlreiz apstiprināja, ka kopš 2002. gada noteikumus piemēroja visiem produktiem neatkarīgi no to izcelsmes.

| (243) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija atzīmēja, ka nebija skaidrs, vai jaunie AMA iekšējie noteikumi bija stājušies spēkā jau no 2002. gada 26. septembra, vai arī pēc 2002. gada 26. septembra bija pārejas periods, kura laikā atbalstu turpināja piešķirt saskaņā ar vecajiem noteikumiem. Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes paziņoja, ka šāda pārejas perioda nebija. |
| --- | --- |

(243)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija atzīmēja, ka nebija skaidrs, vai jaunie AMA iekšējie noteikumi bija stājušies spēkā jau no 2002. gada 26. septembra, vai arī pēc 2002. gada 26. septembra bija pārejas periods, kura laikā atbalstu turpināja piešķirt saskaņā ar vecajiem noteikumiem. Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes paziņoja, ka šāda pārejas perioda nebija.

AMA

| (244) | Lēmuma par procedūras sākšanu 175. apsvērumā Komisija apgalvoja, ka tai nebija pietiekami daudz informācijas, lai novērtētu, vai valsts atbalsta noteikumi ir piemērojami līdzfinansētajiem biomarķējuma veicināšanas pasākumiem, kas minēti 80. apsvērumā iepriekš. Attiecībā uz to Austrijas iestādes tika aicinātas sniegt plašāku informāciju par valsts atbalsta apstiprināšanu pasākumiem, kā arī par plānošanas perioda ilgumu. Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes norādīja, ka biomarķējuma veicināšanas pasākumi bija daļa no Austrijas līdzfinansētās informēšanas un veicināšanas programmas bioloģisko produktu jomā. |
| --- | --- |

(244)

Lēmuma par procedūras sākšanu 175. apsvērumā Komisija apgalvoja, ka tai nebija pietiekami daudz informācijas, lai novērtētu, vai valsts atbalsta noteikumi ir piemērojami līdzfinansētajiem biomarķējuma veicināšanas pasākumiem, kas minēti 80. apsvērumā iepriekš. Attiecībā uz to Austrijas iestādes tika aicinātas sniegt plašāku informāciju par valsts atbalsta apstiprināšanu pasākumiem, kā arī par plānošanas perioda ilgumu. Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes norādīja, ka biomarķējuma veicināšanas pasākumi bija daļa no Austrijas līdzfinansētās informēšanas un veicināšanas programmas bioloģisko produktu jomā.

| (245) | Savā 2012. gada 14. septembra atbildē Austrijas iestādes arī apgalvoja šādi: periodā no 2002. līdz 2008. gadam (no 2002. gada 20. septembra līdz 2005. gada 15. septembrim) tika īstenota līdzfinansēta informēšanas un veicināšanas programma bioloģisko produktu jomā. Šī programma tika apstiprināta ar Komisijas 2002. gada 22. augusta Lēmumu C(2002) 3116 (85). Turklāt ar Komisijas 2007. gada 10. jūlija Lēmumu C(2007) 3299 tika apstiprināta vēl viena trīs gadu programma attiecībā uz biomarķējumu (no 2007. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim) (86). |
| --- | --- |

(245)

Savā 2012. gada 14. septembra atbildē Austrijas iestādes arī apgalvoja šādi: periodā no 2002. līdz 2008. gadam (no 2002. gada 20. septembra līdz 2005. gada 15. septembrim) tika īstenota līdzfinansēta informēšanas un veicināšanas programma bioloģisko produktu jomā. Šī programma tika apstiprināta ar Komisijas 2002. gada 22. augusta Lēmumu C(2002) 3116 (85). Turklāt ar Komisijas 2007. gada 10. jūlija Lēmumu C(2007) 3299 tika apstiprināta vēl viena trīs gadu programma attiecībā uz biomarķējumu (no 2007. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim) (86).

85

86

| (246) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ atbalsts reklāmas pasākumiem no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim atbilda 2001. gada reklāmas pamatnostādnēm un tādējādi arī 2000.–2006. gada pamatnostādnēm. Tāpēc Komisija uzskata, ka šis atbalsts bija saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(246)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ atbalsts reklāmas pasākumiem no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim atbilda 2001. gada reklāmas pamatnostādnēm un tādējādi arī 2000.–2006. gada pamatnostādnēm. Tāpēc Komisija uzskata, ka šis atbalsts bija saderīgs ar kopējo tirgu.

8.3.4.   REKLĀMAS KAMPAŅAS ĀRPUS AUSTRIJAS UN VISPĀRĒJĀ REKLĀMA AUSTRIJĀ 2002.–2004. GADĀ (87)

87

| (247) | Reklāmas kampaņas varētu atļaut, ja viena dalībvalsts tās tieši vai netieši organizētu citas dalībvalsts tirgū vai atbalstošās dalībvalsts vietējā tirgū un reklamētu produktu vispārējā veidā, nekādi nenorādot tā vietējo izcelsmi (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 19. punkta a) un b) apakšpunkts). |
| --- | --- |

(247)

Reklāmas kampaņas varētu atļaut, ja viena dalībvalsts tās tieši vai netieši organizētu citas dalībvalsts tirgū vai atbalstošās dalībvalsts vietējā tirgū un reklamētu produktu vispārējā veidā, nekādi nenorādot tā vietējo izcelsmi (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 19. punkta a) un b) apakšpunkts).

| (248) | Saskaņā ar 2001. gada reklāmas pamatnostādnēm Komisija izrādīja labvēlīgu nostāju pret reklāmas kampaņām, kas tika īstenotas, lai iepazīstinātu patērētājus ar konkrētas dalībvalsts vai reģiona lauksaimniecības un citiem produktiem. Šādās kampaņās galvenais uzsvars varētu būt likts uz produkta izcelsmi, ja kampaņa tiktu īstenota ārpus dalībvalsts vai reģiona, kurā lauksaimniecības vai citi produkti ir ražoti. Kampaņās būtu jāaprobežojas ar attiecīgo produktu objektīvo īpašību prezentēšanu un principā nebūtu jāiekļauj subjektīvi apgalvojumi par produktu kvalitāti (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 35.–39. punkts). |
| --- | --- |

(248)

Saskaņā ar 2001. gada reklāmas pamatnostādnēm Komisija izrādīja labvēlīgu nostāju pret reklāmas kampaņām, kas tika īstenotas, lai iepazīstinātu patērētājus ar konkrētas dalībvalsts vai reģiona lauksaimniecības un citiem produktiem. Šādās kampaņās galvenais uzsvars varētu būt likts uz produkta izcelsmi, ja kampaņa tiktu īstenota ārpus dalībvalsts vai reģiona, kurā lauksaimniecības vai citi produkti ir ražoti. Kampaņās būtu jāaprobežojas ar attiecīgo produktu objektīvo īpašību prezentēšanu un principā nebūtu jāiekļauj subjektīvi apgalvojumi par produktu kvalitāti (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 35.–39. punkts).

| (249) | Pamatojoties uz lēmuma par procedūras sākšanu izdošanas laikā pieejamo informāciju par periodu no 2002. līdz 2004. gadam attiecībā uz vispārējo reklāmu un reklāmu ārpus Austrijas (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 2.7.1.2. un 2.7.1.3. punktu), nebija iespējams novērtēt pasākumu atbilstību nosacījumiem, kas minēti 2001. gada reklāmas pamatnostādņu 19. punkta b) apakšpunktā, 29., 30. un 39. punktā. |
| --- | --- |

(249)

Pamatojoties uz lēmuma par procedūras sākšanu izdošanas laikā pieejamo informāciju par periodu no 2002. līdz 2004. gadam attiecībā uz vispārējo reklāmu un reklāmu ārpus Austrijas (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 2.7.1.2. un 2.7.1.3. punktu), nebija iespējams novērtēt pasākumu atbilstību nosacījumiem, kas minēti 2001. gada reklāmas pamatnostādņu 19. punkta b) apakšpunktā, 29., 30. un 39. punktā.

| (250) | Tādēļ lēmumā par procedūras sākšanu Austrijas iestādes tika aicinātas sniegt nepieciešamo informāciju attiecībā uz iepriekš minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(250)

Tādēļ lēmumā par procedūras sākšanu Austrijas iestādes tika aicinātas sniegt nepieciešamo informāciju attiecībā uz iepriekš minētajiem nosacījumiem.

Pozitīvie kritēriji

Pozitīvie kritēriji

| (251) | Reklāmas kampaņām ārpus dalībvalsts un vispārējai reklāmai dalībvalstī bija jāatbilst pozitīvajiem kritērijiem, kas minēti 2001. gada reklāmas pamatnostādnēs (sk. 227. un 228. apsvērumu). |
| --- | --- |

(251)

Reklāmas kampaņām ārpus dalībvalsts un vispārējai reklāmai dalībvalstī bija jāatbilst pozitīvajiem kritērijiem, kas minēti 2001. gada reklāmas pamatnostādnēs (sk. 227. un 228. apsvērumu).

| (252) | Papildus 2001. gada reklāmas pamatnostādņu 47. punktā bija teikts, ka, lai varētu reklamēt produktus, kas atbilst noteiktām kvalitātes prasībām, šādiem produktiem ir jāatbilst standartiem vai specifikācijām, kas skaidri bija augstāki vai daudz specifiskāki nekā tie, kas noteikti attiecīgajos Kopienas vai valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

(252)

Papildus 2001. gada reklāmas pamatnostādņu 47. punktā bija teikts, ka, lai varētu reklamēt produktus, kas atbilst noteiktām kvalitātes prasībām, šādiem produktiem ir jāatbilst standartiem vai specifikācijām, kas skaidri bija augstāki vai daudz specifiskāki nekā tie, kas noteikti attiecīgajos Kopienas vai valsts tiesību aktos.

| (253) | Saskaņā ar 2001. gada reklāmas pamatnostādņu 60. punktu, ja atbalsts tiek piešķirts reklāmai, tiešā atbalsta daļa parasti nedrīkst pārsniegt 50 % un nozares uzņēmumiem bija jāsedz vismaz 50 % no izmaksām, ja tiešais atbalsts nāca no kopējā valsts budžeta. Šī nozares daļa varēja nākt arī no parafiskālajām nodevām vai obligātajām iemaksām. |
| --- | --- |

(253)

Saskaņā ar 2001. gada reklāmas pamatnostādņu 60. punktu, ja atbalsts tiek piešķirts reklāmai, tiešā atbalsta daļa parasti nedrīkst pārsniegt 50 % un nozares uzņēmumiem bija jāsedz vismaz 50 % no izmaksām, ja tiešais atbalsts nāca no kopējā valsts budžeta. Šī nozares daļa varēja nākt arī no parafiskālajām nodevām vai obligātajām iemaksām.

| (254) | Attiecībā uz vispārējo reklāmu un reklāmu ārpus Austrijas, pamatojoties uz Komisijai pieejamo informāciju lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas laikā par periodu no 2002. līdz 2004. gadam, pasākumu atbilstību iepriekš minētajiem noteikumiem nebija iespējams novērtēt. Tādēļ Austrijas iestādes tika aicinātas sniegt nepieciešamo informāciju attiecībā uz nosacījumu, kas minēts 2001. gada reklāmas pamatnostādņu 32. punktā (lēmuma par procedūras sākšanu 174. apsvērums). |
| --- | --- |

(254)

Attiecībā uz vispārējo reklāmu un reklāmu ārpus Austrijas, pamatojoties uz Komisijai pieejamo informāciju lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas laikā par periodu no 2002. līdz 2004. gadam, pasākumu atbilstību iepriekš minētajiem noteikumiem nebija iespējams novērtēt. Tādēļ Austrijas iestādes tika aicinātas sniegt nepieciešamo informāciju attiecībā uz nosacījumu, kas minēts 2001. gada reklāmas pamatnostādņu 32. punktā (lēmuma par procedūras sākšanu 174. apsvērums).

| (255) | Austrija 2012. gada 14. septembra atbildē atsaucās uz tās 2002. gada 13. decembra piezīmēm. Taču šajās piezīmēs ir iekļauti tikai konkrēti piemēri un informācija par valsts juridisko pamatu šiem pasākumiem. Tādēļ Komisija savā 2014. gada 19. februāra pieprasījumā iesniegt informāciju lūdza Austrijas iestādes aizpildīt attiecīgās paziņojuma veidlapas un iesniegt tās Komisijai. Savā 2014. gada 30. aprīļa atbildē Austrijas iestādes iesniedza pieprasītās paziņojuma veidlapas. Taču veidlapās aizpildītā informācija attiecās tikai uz vispārīgiem shēmas apstākļu aprakstiem un ar to nepietika, lai varētu pienācīgi novērtēt minētos pasākumus. |
| --- | --- |

(255)

Austrija 2012. gada 14. septembra atbildē atsaucās uz tās 2002. gada 13. decembra piezīmēm. Taču šajās piezīmēs ir iekļauti tikai konkrēti piemēri un informācija par valsts juridisko pamatu šiem pasākumiem. Tādēļ Komisija savā 2014. gada 19. februāra pieprasījumā iesniegt informāciju lūdza Austrijas iestādes aizpildīt attiecīgās paziņojuma veidlapas un iesniegt tās Komisijai. Savā 2014. gada 30. aprīļa atbildē Austrijas iestādes iesniedza pieprasītās paziņojuma veidlapas. Taču veidlapās aizpildītā informācija attiecās tikai uz vispārīgiem shēmas apstākļu aprakstiem un ar to nepietika, lai varētu pienācīgi novērtēt minētos pasākumus.

| (256) | Savā 2014. gada 17. decembra pieprasījumā iesniegt informāciju Komisija lūdza iesniegt papildu informāciju par šo pasākumu. Savā 2015. gada 25. februāra atbildē Austrija apstiprināja, ka:






  a) | reklāmas kampaņās produkti tika reklamēti pilnīgi vispārēji, nekādi nenorādot to vietējo izcelsmi (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 19. punkta a) un b) apakšpunkts); |
| --- | --- | --- |

(256)

Savā 2014. gada 17. decembra pieprasījumā iesniegt informāciju Komisija lūdza iesniegt papildu informāciju par šo pasākumu. Savā 2015. gada 25. februāra atbildē Austrija apstiprināja, ka:

a)

reklāmas kampaņās produkti tika reklamēti pilnīgi vispārēji, nekādi nenorādot to vietējo izcelsmi (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 19. punkta a) un b) apakšpunkts);

| b) | atbalsts netika piešķirts reklāmai, kas tieši attiecās uz viena vai vairāku konkrētu uzņēmumu produktiem (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 29. punkts); |
| --- | --- |

b)

atbalsts netika piešķirts reklāmai, kas tieši attiecās uz viena vai vairāku konkrētu uzņēmumu produktiem (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 29. punkts);

| c) | privātie uzņēmumi, kuriem tika piešķirts valsts finansējums reklāmas darbībām, bija izvēlēti pēc tirgus principiem (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 30. punkts); |
| --- | --- |

c)

privātie uzņēmumi, kuriem tika piešķirts valsts finansējums reklāmas darbībām, bija izvēlēti pēc tirgus principiem (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 30. punkts);

| d) | kampaņas tika ierobežotas līdz attiecīgo produktu objektīvo īpašību prezentēšanai un neiekļāva subjektīvus apgalvojumus par produktu kvalitāti (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 35.–39. punkts); |
| --- | --- |

d)

kampaņas tika ierobežotas līdz attiecīgo produktu objektīvo īpašību prezentēšanai un neiekļāva subjektīvus apgalvojumus par produktu kvalitāti (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 35.–39. punkts);

| e) | attiecīgā reklāma bija saistīta ar augstas kvalitātes produktu veicināšanu (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 31. un 32. punkts). Šie standarti vai specifikācijas skaidri bija augstāki vai daudz specifiskāki nekā tie, kas noteikti attiecīgajos Kopienas vai valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

e)

attiecīgā reklāma bija saistīta ar augstas kvalitātes produktu veicināšanu (2001. gada reklāmas pamatnostādņu 31. un 32. punkts). Šie standarti vai specifikācijas skaidri bija augstāki vai daudz specifiskāki nekā tie, kas noteikti attiecīgajos Kopienas vai valsts tiesību aktos.

| (257) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ atbalsts reklāmas kampaņām ārpus Austrijas un vispārējai reklāmai Austrijā no 2002. līdz 2004. gadam atbilda 2001. gada reklāmas pamatnostādnēm un tādējādi arī 2000.–2006. gada pamatnostādnēm. Tāpēc Komisija uzskata, ka šis atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(257)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ atbalsts reklāmas kampaņām ārpus Austrijas un vispārējai reklāmai Austrijā no 2002. līdz 2004. gadam atbilda 2001. gada reklāmas pamatnostādnēm un tādējādi arī 2000.–2006. gada pamatnostādnēm. Tāpēc Komisija uzskata, ka šis atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu.

8.3.5.   ATBALSTS REKLĀMAI 2007.–2008. GADĀ

| (258) | Izvērtējot valsts atbalstu lauksaimniecības produktu reklāmai, kas piešķirts pēc 2007. gada 1. janvāra, Komisija piemēro 2007.–2013. gada pamatnostādņu VI.D sadaļu. |
| --- | --- |

(258)

Izvērtējot valsts atbalstu lauksaimniecības produktu reklāmai, kas piešķirts pēc 2007. gada 1. janvāra, Komisija piemēro 2007.–2013. gada pamatnostādņu VI.D sadaļu.

Kvalitātes reklāma

Kvalitātes reklāma

| (259) | Lēmuma par procedūras sākšanu izdošanas laikā Komisijai nebija pietiekami daudz informācijas, lai izvērtētu, vai šie pasākumi atbilda 2007.–2013. gada pamatnostādnēm. Šajā ziņā Komisija pauda zināmas šaubas par to nosacījumu izpildi, kas atšķīrās no 2000.–2006. gada pamatnostādnēs noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(259)

Lēmuma par procedūras sākšanu izdošanas laikā Komisijai nebija pietiekami daudz informācijas, lai izvērtētu, vai šie pasākumi atbilda 2007.–2013. gada pamatnostādnēm. Šajā ziņā Komisija pauda zināmas šaubas par to nosacījumu izpildi, kas atšķīrās no 2000.–2006. gada pamatnostādnēs noteiktajām prasībām.

| (260) | Konkrēti, Komisija vērsa Austrijas iestāžu uzmanību uz grozījumiem 2007.–2013. gada pamatnostādņu 153. punkta c) apakšpunkta teikuma otrajā daļā, 155. punkta otrajā teikumā un 158. punktā. Tādēļ Austrijas iestādes tika aicinātas iesniegt nepieciešamo informāciju, lai apliecinātu, ka kvalitātes reklāmas pasākumi atbilda iepriekš minētajiem pamatnostādņu nosacījumiem. |
| --- | --- |

(260)

Konkrēti, Komisija vērsa Austrijas iestāžu uzmanību uz grozījumiem 2007.–2013. gada pamatnostādņu 153. punkta c) apakšpunkta teikuma otrajā daļā, 155. punkta otrajā teikumā un 158. punktā. Tādēļ Austrijas iestādes tika aicinātas iesniegt nepieciešamo informāciju, lai apliecinātu, ka kvalitātes reklāmas pasākumi atbilda iepriekš minētajiem pamatnostādņu nosacījumiem.

| (261) | Atbilstoši 2007.–2013. gada pamatnostādņu 153. punktam valsts atbalstu reklāmas kampaņām Kopienā varētu uzskatīt par saderīgu ar Līgumu, ja tiktu izpildīti šādi nosacījumi:






  — | reklāmas kampaņa ir veltīta kvalitatīviem produktiem, kas definēti kā produkti, kuri atbilst kritērijiem, kas jānosaka saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 (88) 32. pantu, Kopienas atzītiem nosaukumiem (aizsargātas cilmes vietas nosaukums (ACV), aizsargāta ģeogrāfiskā norāde (AĢN) vai citiem izcelsmes apzīmējumiem, ko aizsargā Kopienas tiesību akti) vai valsts vai reģiona kvalitātes marķējumiem, |
| --- | --- | --- |

(261)

Atbilstoši 2007.–2013. gada pamatnostādņu 153. punktam valsts atbalstu reklāmas kampaņām Kopienā varētu uzskatīt par saderīgu ar Līgumu, ja tiktu izpildīti šādi nosacījumi:

—

reklāmas kampaņa ir veltīta kvalitatīviem produktiem, kas definēti kā produkti, kuri atbilst kritērijiem, kas jānosaka saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 (88) 32. pantu, Kopienas atzītiem nosaukumiem (aizsargātas cilmes vietas nosaukums (ACV), aizsargāta ģeogrāfiskā norāde (AĢN) vai citiem izcelsmes apzīmējumiem, ko aizsargā Kopienas tiesību akti) vai valsts vai reģiona kvalitātes marķējumiem,

88

| — | reklāmas kampaņa nav veltīta viena vai vairāku konkrētu uzņēmumu produktiem, |
| --- | --- |

—

reklāmas kampaņa nav veltīta viena vai vairāku konkrētu uzņēmumu produktiem,

| — | reklāmas kampaņa atbilst Direktīvas 2000/13/EK 2. pantam, kā arī specifiskiem marķējuma nosacījumiem, kas noteikti dažādiem produktiem, piemēram, vīnam, piena produktiem, olām un mājputnu gaļai (sk. 2007.–2013. gada pamatnostādņu 152. punkta j) apakšpunktu). |
| --- | --- |

—

reklāmas kampaņa atbilst Direktīvas 2000/13/EK 2. pantam, kā arī specifiskiem marķējuma nosacījumiem, kas noteikti dažādiem produktiem, piemēram, vīnam, piena produktiem, olām un mājputnu gaļai (sk. 2007.–2013. gada pamatnostādņu 152. punkta j) apakšpunktu).

| (262) | Saskaņā ar Austrijas iestāžu 2014. gada 30. aprīlī sniegto informāciju 2007.–2013. gada pamatnostādņu 153. punkta nosacījumi tika izpildīti. |
| --- | --- |

(262)

Saskaņā ar Austrijas iestāžu 2014. gada 30. aprīlī sniegto informāciju 2007.–2013. gada pamatnostādņu 153. punkta nosacījumi tika izpildīti.

| (263) | Saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 155. punktu valsts vai reģiona kvalitātes marķējuma izmantošanas gadījumā produktu izcelsmi var pieminēt (tikai) kā otršķirīgu informāciju. Novērtējot, vai izcelsmes norāde bija otršķirīga informācija, Komisijai bija jāņem vērā uz izcelsmi attiecināmā teksta un/vai simbola, tostarp attēlu un vispārējā noformējuma, kopējā nozīme un uz reklāmas unikālo pārdošanas argumentu attiecināmā teksta un/vai simbola nozīme, t. i., reklāmas informācija, kas neattiecas galvenokārt uz izcelsmi. |
| --- | --- |

(263)

Saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 155. punktu valsts vai reģiona kvalitātes marķējuma izmantošanas gadījumā produktu izcelsmi var pieminēt (tikai) kā otršķirīgu informāciju. Novērtējot, vai izcelsmes norāde bija otršķirīga informācija, Komisijai bija jāņem vērā uz izcelsmi attiecināmā teksta un/vai simbola, tostarp attēlu un vispārējā noformējuma, kopējā nozīme un uz reklāmas unikālo pārdošanas argumentu attiecināmā teksta un/vai simbola nozīme, t. i., reklāmas informācija, kas neattiecas galvenokārt uz izcelsmi.

| (264) | Savās 2014. gada 30. aprīļa piezīmēs Austrijas iestādes apstiprināja, ka 2007. gadā izmantotie marķējumi bija identiski tiem, kas tika apstiprināti ar 2004. gada Komisijas lēmumu (sk. arī 233. apsvērumu). Komisija atsaucas uz šo novērtējumu un tāpēc uzskata, ka 2007.–2013. gada pamatnostādņu 155. punkta nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(264)

Savās 2014. gada 30. aprīļa piezīmēs Austrijas iestādes apstiprināja, ka 2007. gadā izmantotie marķējumi bija identiski tiem, kas tika apstiprināti ar 2004. gada Komisijas lēmumu (sk. arī 233. apsvērumu). Komisija atsaucas uz šo novērtējumu un tāpēc uzskata, ka 2007.–2013. gada pamatnostādņu 155. punkta nosacījumi ir izpildīti.

| (265) | Saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 156. punktu tiešā atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 50 %. Ja nozare segtu vismaz 50 % no izmaksām, lai arī kāda būtu iemaksu forma, atbalsta daļa varētu sasniegt pat 100 % no attaisnotajām izmaksām. Kā redzams iepriekš (200. apsvērumā), šis nosacījums ir izpildīts. |
| --- | --- |

(265)

Saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 156. punktu tiešā atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 50 %. Ja nozare segtu vismaz 50 % no izmaksām, lai arī kāda būtu iemaksu forma, atbalsta daļa varētu sasniegt pat 100 % no attaisnotajām izmaksām. Kā redzams iepriekš (200. apsvērumā), šis nosacījums ir izpildīts.

| (266) | Saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 158. punktu par reklāmas darbībām ar gada budžetu, kas pārsniedz EUR 5 miljonus, ir jāpaziņo atsevišķi. No Austrijas iestāžu sniegtās informācijas (45. apsvērums) var secināt, ka šis nosacījums ir izpildīts, jo gada budžets, kas piešķirts attiecībā uz kvalitātes marķējumu 2007. un 2008. gadā, bija mazāks par EUR 5 miljoniem. |
| --- | --- |

(266)

Saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 158. punktu par reklāmas darbībām ar gada budžetu, kas pārsniedz EUR 5 miljonus, ir jāpaziņo atsevišķi. No Austrijas iestāžu sniegtās informācijas (45. apsvērums) var secināt, ka šis nosacījums ir izpildīts, jo gada budžets, kas piešķirts attiecībā uz kvalitātes marķējumu 2007. un 2008. gadā, bija mazāks par EUR 5 miljoniem.

| (267) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ 2007.–2008. gadā īstenotie reklāmas pasākumi atbilst 2007.–2013. gada pamatnostādnēm un tādējādi ir saderīgi ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(267)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ 2007.–2008. gadā īstenotie reklāmas pasākumi atbilst 2007.–2013. gada pamatnostādnēm un tādējādi ir saderīgi ar iekšējo tirgu.

| (268) | Komisija šai sakarā atzīmē, ka biomarķējuma reklāmas pasākumu termiņš bija 2006. gada beigas, tādēļ tiem netiek piemērots novērtējums saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādnēm (sk. 15. apsvērumu). |
| --- | --- |

(268)

Komisija šai sakarā atzīmē, ka biomarķējuma reklāmas pasākumu termiņš bija 2006. gada beigas, tādēļ tiem netiek piemērots novērtējums saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādnēm (sk. 15. apsvērumu).

biomarķējuma reklāmas pasākumu termiņš bija 2006. gada beigas

Vispārējā reklāma

Vispārējā reklāma

| (269) | Nosacījumi par vispārējo reklāmu un reklāmu trešās valstīs neattiecas uz 2007.–2008. gada periodu, jo atbalsta pasākumi, kas bija saistīti ar šīm darbībām, beidzās 2004. gadā, kad tika pieņemta atbalsta shēma N 239/2004, kā aprakstīts 39. apsvērumā. |
| --- | --- |

(269)

Nosacījumi par vispārējo reklāmu un reklāmu trešās valstīs neattiecas uz 2007.–2008. gada periodu, jo atbalsta pasākumi, kas bija saistīti ar šīm darbībām, beidzās 2004. gadā, kad tika pieņemta atbalsta shēma N 239/2004, kā aprakstīts 39. apsvērumā.

8.4.   TEHNISKĀ ATBALSTA PASĀKUMI UN ATBALSTS KVALITATĪVIEM PRODUKTIEM 1995.–1999. GADĀ

TEHNISKĀ ATBALSTA PASĀKUMI UN ATBALSTS KVALITATĪVIEM PRODUKTIEM 1995.–1999. GADĀ

| (270) | Īpašas valsts atbalsta pamatnostādnes lauksaimniecības nozarei piemēro tikai kopš 2000. gada 1. janvāra. Tādēļ pirms šā datuma piešķirtā atbalsta saderība jānovērtē, pamatojoties uz Līgumu un ņemot vērā tajā laikā iedibināto Komisijas praksi (sk. 169. apsvērumu iepriekš). |
| --- | --- |

(270)

Īpašas valsts atbalsta pamatnostādnes lauksaimniecības nozarei piemēro tikai kopš 2000. gada 1. janvāra. Tādēļ pirms šā datuma piešķirtā atbalsta saderība jānovērtē, pamatojoties uz Līgumu un ņemot vērā tajā laikā iedibināto Komisijas praksi (sk. 169. apsvērumu iepriekš).

8.4.1.   VEICINĀŠANA PLAŠĀKĀ NOZĪMĒ UN TEHNISKĀ ATBALSTA PASĀKUMI 1995.–1999. GADĀ

| (271) | Veicināšanas darbības plašākā nozīmē, piemēram, zinātnisko atziņu izplatīšana plašai sabiedrībai, tirdzniecības gadatirgu vai izstāžu organizēšana un dalība šādās un līdzīgās sabiedrisko attiecību izpausmēs, tostarp aptaujās un tirgus pētījumos, nebija iekļauta 1987. gada reklāmas pamatdokumenta darbības jomā saskaņā ar tā 1.1. punktu. Attiecībā uz izdevumiem par šīm darbībām Komisijas iedibinātā prakse bija uzskatīt, ka atbalsts līdz 100 % apmērā ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 92. panta 3. punkta c) apakšpunktu (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts) (89). |
| --- | --- |

(271)

Veicināšanas darbības plašākā nozīmē, piemēram, zinātnisko atziņu izplatīšana plašai sabiedrībai, tirdzniecības gadatirgu vai izstāžu organizēšana un dalība šādās un līdzīgās sabiedrisko attiecību izpausmēs, tostarp aptaujās un tirgus pētījumos, nebija iekļauta 1987. gada reklāmas pamatdokumenta darbības jomā saskaņā ar tā 1.1. punktu. Attiecībā uz izdevumiem par šīm darbībām Komisijas iedibinātā prakse bija uzskatīt, ka atbalsts līdz 100 % apmērā ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 92. panta 3. punkta c) apakšpunktu (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts) (89).

89

| (272) | Papildus saskaņā ar iedibināto praksi un politiku Komisija izrādīja labvēlīgu nostāju pret elastīgajiem atbalsta pasākumiem, kuru mērķis bija sniegt tehnisko atbalstu lauksaimniecības nozarē. Piemēram, tika atļauts atbalsts līdz 100 % apmērā no pasākumu attaisnotajām izmaksām, lai izplatītu jaunas metodes. |
| --- | --- |

(272)

Papildus saskaņā ar iedibināto praksi un politiku Komisija izrādīja labvēlīgu nostāju pret elastīgajiem atbalsta pasākumiem, kuru mērķis bija sniegt tehnisko atbalstu lauksaimniecības nozarē. Piemēram, tika atļauts atbalsts līdz 100 % apmērā no pasākumu attaisnotajām izmaksām, lai izplatītu jaunas metodes.

| (273) | Šajās kategorijās ietilpst iepriekš 4.3. iedaļā aprakstītie AMA tirdzniecības pasākumi. |
| --- | --- |

(273)

Šajās kategorijās ietilpst iepriekš 4.3. iedaļā aprakstītie AMA tirdzniecības pasākumi.

AMA

| (274) | Attiecīgo pasākumu mērķis bija izplatīt vispārējas zināšanas, organizējot vispārējas informēšanas projektus. To galvenais uzdevums bija sniegt patērētājiem faktisku informāciju, un tie nemudināja patērētājus iegādāties konkrētus produktus. |
| --- | --- |

(274)

Attiecīgo pasākumu mērķis bija izplatīt vispārējas zināšanas, organizējot vispārējas informēšanas projektus. To galvenais uzdevums bija sniegt patērētājiem faktisku informāciju, un tie nemudināja patērētājus iegādāties konkrētus produktus.

| (275) | Tādēļ pasākumi atbilda Komisijas tā laika praksei, saskaņā ar kuru izvirzītais mērķis bija likumīgs. Atbalsta intensitāte 100 % apmērā arī atbilda maksimālajai atbalsta intensitātei, kas tajā laikā bija samērīga, ņemot vērā šo mērķi un ierobežoto negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību. |
| --- | --- |

(275)

Tādēļ pasākumi atbilda Komisijas tā laika praksei, saskaņā ar kuru izvirzītais mērķis bija likumīgs. Atbalsta intensitāte 100 % apmērā arī atbilda maksimālajai atbalsta intensitātei, kas tajā laikā bija samērīga, ņemot vērā šo mērķi un ierobežoto negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību.

| (276) | Atbalsts veicināšanai plašākā nozīmē 1995.–1999. gadā atbilda tajā laikā iedibinātajai Komisijas praksei, tāpēc Komisija uzskata, ka šie pasākumi bija saderīgi ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 92. panta 3. punkta c) apakšpunktu (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts). |
| --- | --- |

(276)

Atbalsts veicināšanai plašākā nozīmē 1995.–1999. gadā atbilda tajā laikā iedibinātajai Komisijas praksei, tāpēc Komisija uzskata, ka šie pasākumi bija saderīgi ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 92. panta 3. punkta c) apakšpunktu (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts).

8.4.2.   TEHNISKĀ ATBALSTA, KONSULTĀCIJU PAKALPOJUMU UN KONTROLES PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ KVALITATĪVIEM PRODUKTIEM 1995.–1999. GADĀ

| (277) | Attiecībā uz atbalstu tehniskajai palīdzībai un konsultāciju pakalpojumiem saistībā ar kvalitātes nodrošināšanas shēmu izstrādi Komisija uzskatīja, ka šādi pakalpojumi ir uzskatāmi par “elastīgā atbalsta” formu, kura mērķis ir atbilst kopējām interesēm un kurš ir samērīgs (īpaši ņemot vērā to, ka tas būtiski neietekmēja konkurences apstākļus), tādējādi pasākumi ir saderīgi ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(277)

Attiecībā uz atbalstu tehniskajai palīdzībai un konsultāciju pakalpojumiem saistībā ar kvalitātes nodrošināšanas shēmu izstrādi Komisija uzskatīja, ka šādi pakalpojumi ir uzskatāmi par “elastīgā atbalsta” formu, kura mērķis ir atbilst kopējām interesēm un kurš ir samērīgs (īpaši ņemot vērā to, ka tas būtiski neietekmēja konkurences apstākļus), tādējādi pasākumi ir saderīgi ar kopējo tirgu.

| (278) | Pasākumus, kas aprakstīti 4.3. iedaļā, var uzskatīt par elastīgo atbalstu, kas saskaņā ar tajā laikā iedibināto Komisijas praksi bija saderīgi ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(278)

Pasākumus, kas aprakstīti 4.3. iedaļā, var uzskatīt par elastīgo atbalstu, kas saskaņā ar tajā laikā iedibināto Komisijas praksi bija saderīgi ar kopējo tirgu.

| (279) | Attiecībā uz kontroles pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstību nozares pārvaldītajiem kvalitātes un izsekojamības standartiem, saskaņā ar pieeju, kas dalībvalstīm tika izklāstīta vēstulē par lopkopību (90), Komisija konsekventi atļāva atbalstu līdz 100 % apmērā no izmaksām par obligātajām kontrolēm. Tas atkal bija balstīts uz ideju, ka šāda atbalsta mērķis ir atbilst kopējām interesēm un tas bija samērīgs, īpaši ņemot vērā šāda netieša atbalsta ierobežoto negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību. |
| --- | --- |

(279)

Attiecībā uz kontroles pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstību nozares pārvaldītajiem kvalitātes un izsekojamības standartiem, saskaņā ar pieeju, kas dalībvalstīm tika izklāstīta vēstulē par lopkopību (90), Komisija konsekventi atļāva atbalstu līdz 100 % apmērā no izmaksām par obligātajām kontrolēm. Tas atkal bija balstīts uz ideju, ka šāda atbalsta mērķis ir atbilst kopējām interesēm un tas bija samērīgs, īpaši ņemot vērā šāda netieša atbalsta ierobežoto negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību.

90

| (280) | Attiecībā uz šiem pasākumiem Austrijas iestādes tika aicinātas paskaidrot, vai AMA kontroles bija obligātas un, ja tā nebija, norādīt, vai tika ievērots atbalsta intensitātes ierobežojums. |
| --- | --- |

(280)

Attiecībā uz šiem pasākumiem Austrijas iestādes tika aicinātas paskaidrot, vai AMA kontroles bija obligātas un, ja tā nebija, norādīt, vai tika ievērots atbalsta intensitātes ierobežojums.

AMA

| (281) | Savās 2014. gada 30. aprīļa piezīmēs Austrijas iestādes atbildēja, ka attiecīgās kontroles bija obligātas saskaņā ar AMA īstenošanas tiesību aktiem un ka atbalsta intensitātes ierobežojums tika ievērots. |
| --- | --- |

(281)

Savās 2014. gada 30. aprīļa piezīmēs Austrijas iestādes atbildēja, ka attiecīgās kontroles bija obligātas saskaņā ar AMA īstenošanas tiesību aktiem un ka atbalsta intensitātes ierobežojums tika ievērots.

AMA

| (282) | Tāpēc atbalsta saderības nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(282)

Tāpēc atbalsta saderības nosacījumi ir izpildīti.

8.5.   VALSTS ATBALSTS KVALITATĪVIEM PRODUKTIEM 2000.–2006. GADĀ

VALSTS ATBALSTS KVALITATĪVIEM PRODUKTIEM 2000.–2006. GADĀ

| (283) | Par darbībām saistībā ar kvalitātes sistēmu un kvalitātes kontroles izstrādi atbalstu varēja piešķirt gan attiecībā uz biomarķējumu, gan kvalitātes marķējumu. Tas ir uzskatāms par atbalstu kvalitatīvu produktu ražošanai un tirdzniecībai, kas jāizvērtē saskaņā ar 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13. punktu. |
| --- | --- |

(283)

Par darbībām saistībā ar kvalitātes sistēmu un kvalitātes kontroles izstrādi atbalstu varēja piešķirt gan attiecībā uz biomarķējumu, gan kvalitātes marķējumu. Tas ir uzskatāms par atbalstu kvalitatīvu produktu ražošanai un tirdzniecībai, kas jāizvērtē saskaņā ar 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13. punktu.

Piemērojamie noteikumi

Piemērojamie noteikumi

| (284) | Nosacījumi, saskaņā ar kuriem varēja piešķirt atbalstu, ar ko veicināt kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību, ir izklāstīti 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13. punktā. |
| --- | --- |

(284)

Nosacījumi, saskaņā ar kuriem varēja piešķirt atbalstu, ar ko veicināt kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību, ir izklāstīti 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13. punktā.

| (285) | Saskaņā ar 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.2. punktu atbalstu varēja piešķirt cita starpā par konsultāciju izmaksām, tehniskajiem pētījumiem, priekšizpēti un koncepcijas izstrādi, tirgus izpēti un kvalitātes nodrošināšanas sistēmu ieviešanu. MVU gadījumā izmaksas nevarēja pārsniegt EUR 100 000 vienam atbalsta saņēmējam triju gadu periodā vai 50 % no attaisnotajiem izdevumiem – atkarībā no tā, kura summa bija lielāka. Lieliem uzņēmumiem piemēroja pirmo minēto ierobežojumu. |
| --- | --- |

(285)

Saskaņā ar 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.2. punktu atbalstu varēja piešķirt cita starpā par konsultāciju izmaksām, tehniskajiem pētījumiem, priekšizpēti un koncepcijas izstrādi, tirgus izpēti un kvalitātes nodrošināšanas sistēmu ieviešanu. MVU gadījumā izmaksas nevarēja pārsniegt EUR 100 000 vienam atbalsta saņēmējam triju gadu periodā vai 50 % no attaisnotajiem izdevumiem – atkarībā no tā, kura summa bija lielāka. Lieliem uzņēmumiem piemēroja pirmo minēto ierobežojumu.

| (286) | Kā norādīts 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.3. punktā, Komisija uzskatīja, ka atbalstu nevarēja piešķirt attiecībā uz regulāro kvalitātes kontroli, ko veica ražotājs. Atbalstu varēja piešķirt tikai trešo pušu veiktajām kontrolēm vai kontrolēm, kuras to uzdevumā veic, piemēram, regulatīvās iestādes vai iestādes, kas ir atbildīgas par marķējumu uzraudzību. Kā norādīts 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.4. punktā, atbalsts bioloģisko produktu ražošanas kontrolei, kas veikta saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2092/91, bija pieļaujams 100 % apmērā no izmaksām. |
| --- | --- |

(286)

Kā norādīts 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.3. punktā, Komisija uzskatīja, ka atbalstu nevarēja piešķirt attiecībā uz regulāro kvalitātes kontroli, ko veica ražotājs. Atbalstu varēja piešķirt tikai trešo pušu veiktajām kontrolēm vai kontrolēm, kuras to uzdevumā veic, piemēram, regulatīvās iestādes vai iestādes, kas ir atbildīgas par marķējumu uzraudzību. Kā norādīts 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.4. punktā, atbalsts bioloģisko produktu ražošanas kontrolei, kas veikta saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2092/91, bija pieļaujams 100 % apmērā no izmaksām.

| (287) | Ar 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.5. punktu bija noteikts, ka atbalsta sākotnējais apmērs varēja būt līdz 100 % no kopējām izmaksām par kontrolēm, kuras veikušas struktūras, kas ir atbildīgas par kvalitātes zīmju un marķējumu izmantošanas uzraudzību saskaņā ar atzītajām kvalitātes nodrošināšanas sistēmām. Šādi atbalsti bija pakāpeniski jāsamazina, lai septītajā gadā pēc to ieviešanas tādu vairs nebūtu. |
| --- | --- |

(287)

Ar 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.5. punktu bija noteikts, ka atbalsta sākotnējais apmērs varēja būt līdz 100 % no kopējām izmaksām par kontrolēm, kuras veikušas struktūras, kas ir atbildīgas par kvalitātes zīmju un marķējumu izmantošanas uzraudzību saskaņā ar atzītajām kvalitātes nodrošināšanas sistēmām. Šādi atbalsti bija pakāpeniski jāsamazina, lai septītajā gadā pēc to ieviešanas tādu vairs nebūtu.

Novērtējums

Novērtējums

| (288) | Atbalsts izmaksām par kvalitātes nodrošināšanas dokumentu izstrādi un izplatīšanu un informātikas sistēmu izstrādi AMA Marketing bija paredzēts, lai finansētu AMA Marketing (valsts iestāde, nevis ekonomikas dalībnieks) administratīvās izmaksas, tādēļ tas nav uzskatāms par valsts atbalstu līguma I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanai, izplatīšanai un tirdzniecībai. |
| --- | --- |

(288)

Atbalsts izmaksām par kvalitātes nodrošināšanas dokumentu izstrādi un izplatīšanu un informātikas sistēmu izstrādi AMA Marketing bija paredzēts, lai finansētu AMA Marketing (valsts iestāde, nevis ekonomikas dalībnieks) administratīvās izmaksas, tādēļ tas nav uzskatāms par valsts atbalstu līguma I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanai, izplatīšanai un tirdzniecībai.

AMA Marketing

AMA Marketing

| (289) | Kā aprakstīts 98. apsvērumā, atbalsts kvalitātes kontrolei bija pieejams ārējām kontrolēm attiecībā uz biomarķējuma vai kvalitātes marķējuma izmantošanu, kuras veica šim nolūkam izvēlētas struktūras. Kontroles attiecībā uz biomarķējuma un kvalitātes marķējuma izmantošanu subsidēja 100 % apmērā, savukārt izmaksas par regulārajām kontrolēm sedza atļauju turētāji, tādēļ tās netika subsidētas. |
| --- | --- |

(289)

Kā aprakstīts 98. apsvērumā, atbalsts kvalitātes kontrolei bija pieejams ārējām kontrolēm attiecībā uz biomarķējuma vai kvalitātes marķējuma izmantošanu, kuras veica šim nolūkam izvēlētas struktūras. Kontroles attiecībā uz biomarķējuma un kvalitātes marķējuma izmantošanu subsidēja 100 % apmērā, savukārt izmaksas par regulārajām kontrolēm sedza atļauju turētāji, tādēļ tās netika subsidētas.

| (290) | Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes apstiprināja, ka atbalsts kvalitātes kontrolei nekad nepārsniedza EUR 100 000 slieksni vienam atbalsta saņēmējam triju gadu periodā. Tāpēc 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.2. punkta nosacījumi tika izpildīti. |
| --- | --- |

(290)

Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes apstiprināja, ka atbalsts kvalitātes kontrolei nekad nepārsniedza EUR 100 000 slieksni vienam atbalsta saņēmējam triju gadu periodā. Tāpēc 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.2. punkta nosacījumi tika izpildīti.

| (291) | Savās 2012. gada 14. septembra un 2014. gada 30. aprīļa piezīmēs Austrijas iestādes neiesniedza pietiekami daudz informācijas, lai varētu novērtēt 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.3., 13.4. un 13.5. punkta nosacījumu izpildi. |
| --- | --- |

(291)

Savās 2012. gada 14. septembra un 2014. gada 30. aprīļa piezīmēs Austrijas iestādes neiesniedza pietiekami daudz informācijas, lai varētu novērtēt 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.3., 13.4. un 13.5. punkta nosacījumu izpildi.

| (292) | Tādēļ savā 2014. gada 17. decembra pieprasījumā iesniegt informāciju Komisija vēlreiz lūdza iesniegt papildu informāciju par šo pasākumu. Savā 2015. gada februāra atbildē Austrija apstiprināja, ka:






  a) | atbalsts netika piešķirts attiecībā uz regulāro kvalitātes kontroli, ko veica ražotājs (2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.3. punkts); |
| --- | --- | --- |

(292)

Tādēļ savā 2014. gada 17. decembra pieprasījumā iesniegt informāciju Komisija vēlreiz lūdza iesniegt papildu informāciju par šo pasākumu. Savā 2015. gada februāra atbildē Austrija apstiprināja, ka:

a)

atbalsts netika piešķirts attiecībā uz regulāro kvalitātes kontroli, ko veica ražotājs (2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.3. punkts);

| b) | atbalsts tika piešķirts tikai trešo pušu veiktajām kontrolēm vai kontrolēm, kuras to uzdevumā veica, piemēram, regulatīvās iestādes vai iestādes, kas ir atbildīgas par marķējumu uzraudzību (2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.3. punkts); |
| --- | --- |

b)

atbalsts tika piešķirts tikai trešo pušu veiktajām kontrolēm vai kontrolēm, kuras to uzdevumā veica, piemēram, regulatīvās iestādes vai iestādes, kas ir atbildīgas par marķējumu uzraudzību (2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.3. punkts);

| c) | atbalsts līdz 100 % apmērā no izmaksām tika piešķirts bioloģiskās ražošanas metožu kontrolei, kas veikta saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2092/91 (2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.4. punkts). |
| --- | --- |

c)

atbalsts līdz 100 % apmērā no izmaksām tika piešķirts bioloģiskās ražošanas metožu kontrolei, kas veikta saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2092/91 (2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.4. punkts).

| (293) | Iepriekšējās piezīmēs 2012. gada 14. septembrī un 2014. gada 30. aprīlī Austrijas iestādes jau bija apstiprinājušas, ka atbalsti tika pakāpeniski samazināti un to piešķiršana pilnībā tika izbeigta 2009. gadā. Tā kā 2000.–2006. gada pamatnostādnes paredz pakāpenisku atbalsta samazinājumu, 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.5. punkta nosacījumi tika izpildīti attiecībā uz visiem atbalsta pasākumiem līdz 2006. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(293)

Iepriekšējās piezīmēs 2012. gada 14. septembrī un 2014. gada 30. aprīlī Austrijas iestādes jau bija apstiprinājušas, ka atbalsti tika pakāpeniski samazināti un to piešķiršana pilnībā tika izbeigta 2009. gadā. Tā kā 2000.–2006. gada pamatnostādnes paredz pakāpenisku atbalsta samazinājumu, 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13.5. punkta nosacījumi tika izpildīti attiecībā uz visiem atbalsta pasākumiem līdz 2006. gada 31. decembrim.

| (294) | Taču, tā kā šie atbalsti tika piešķirti arī pēc 2007. gada 1. janvāra (t. i., 2007. un 2008. gadā), šim periodam piemēro 2007.–2013. gada pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(294)

Taču, tā kā šie atbalsti tika piešķirti arī pēc 2007. gada 1. janvāra (t. i., 2007. un 2008. gadā), šim periodam piemēro 2007.–2013. gada pamatnostādnes.

| (295) | Attiecībā uz pēdējo tiesību instrumentu nosacījumi salīdzinājumā ar 2000.–2006. gada pamatnostādnēm ir mainījušies divos aspektos: ir pārstrādāts atbalsta veidu saraksts (91) un šāda veida atbalsts ir pieejams tikai primārajiem ražotājiem. (92) |
| --- | --- |

(295)

Attiecībā uz pēdējo tiesību instrumentu nosacījumi salīdzinājumā ar 2000.–2006. gada pamatnostādnēm ir mainījušies divos aspektos: ir pārstrādāts atbalsta veidu saraksts (91) un šāda veida atbalsts ir pieejams tikai primārajiem ražotājiem. (92)

91

92

| (296) | Tādēļ pasākumi, kuros atbalsts tika sniegts primārajiem ražotājiem, kas turpinājās pēc 2007. gada, atbilst 2007.–2013. gada pamatnostādnēm un ir saderīgi ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(296)

Tādēļ pasākumi, kuros atbalsts tika sniegts primārajiem ražotājiem, kas turpinājās pēc 2007. gada, atbilst 2007.–2013. gada pamatnostādnēm un ir saderīgi ar iekšējo tirgu.

| (297) | Taču atbalsti, kas tika piešķirti pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumiem, ir jāizvērtē saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 99. punktu. Tādēļ atsauce uz šo novērtējumu ir dota 8.6.2. sadaļā turpmāk. |
| --- | --- |

(297)

Taču atbalsti, kas tika piešķirti pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumiem, ir jāizvērtē saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 99. punktu. Tādēļ atsauce uz šo novērtējumu ir dota 8.6.2. sadaļā turpmāk.

| (298) | Visbeidzot, attiecībā uz kvalitātes nodrošināšanas sistēmas ISO 9002 ieviešanu (sk. 99. apsvērumu) lēmuma par procedūras sākšanu 203. apsvērumā Austrijas iestādes tika aicinātas norādīt, vai pasākums bija piemērojams arī pēc 1999. gada. Austrijas iestādes tika aicinātas pierādīt, vai pasākums atbilda 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13. punkta nosacījumiem, ja atbilde uz jautājumu ir apstiprinoša. |
| --- | --- |

(298)

Visbeidzot, attiecībā uz kvalitātes nodrošināšanas sistēmas ISO 9002 ieviešanu (sk. 99. apsvērumu) lēmuma par procedūras sākšanu 203. apsvērumā Austrijas iestādes tika aicinātas norādīt, vai pasākums bija piemērojams arī pēc 1999. gada. Austrijas iestādes tika aicinātas pierādīt, vai pasākums atbilda 2000.–2006. gada pamatnostādņu 13. punkta nosacījumiem, ja atbilde uz jautājumu ir apstiprinoša.

| (299) | Savā 2015. gada februāra atbildē Austrija apgalvoja, ka ne standarts ISO 9001:1994, ne arī kāds cits sertifikāts nav bijis obligāts saskaņā ar AMA pamatnostādnēm (attiecībā uz kvalitātes marķējumu vai biomarķējumu). Turklāt Austrijas iestādes apgalvo, ka kvalitātes nodrošināšanas sistēma ISO:9002 arī nebija ne obligāta, ne piemērojama. |
| --- | --- |

(299)

Savā 2015. gada februāra atbildē Austrija apgalvoja, ka ne standarts ISO 9001:1994, ne arī kāds cits sertifikāts nav bijis obligāts saskaņā ar AMA pamatnostādnēm (attiecībā uz kvalitātes marķējumu vai biomarķējumu). Turklāt Austrijas iestādes apgalvo, ka kvalitātes nodrošināšanas sistēma ISO:9002 arī nebija ne obligāta, ne piemērojama.

AMA

| (300) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ periodā no 2000. līdz 2006. gadam piešķirtais atbalsts kvalitatīviem produktiem atbilst 2001. gada reklāmas pamatnostādnēm. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts bija saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(300)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ periodā no 2000. līdz 2006. gadam piešķirtais atbalsts kvalitatīviem produktiem atbilst 2001. gada reklāmas pamatnostādnēm. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts bija saderīgs ar kopējo tirgu.

8.6.   VALSTS ATBALSTS KVALITATĪVIEM PRODUKTIEM PERIODĀ NO 2007. GADA 1. JANVĀRA LĪDZ 2008. GADA 31. DECEMBRIM

VALSTS ATBALSTS KVALITATĪVIEM PRODUKTIEM PERIODĀ NO 2007. GADA 1. JANVĀRA LĪDZ 2008. GADA 31. DECEMBRIM

| (301) | Šis atbalsts ir jāizvērtē saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu IV.J nodaļu. |
| --- | --- |

(301)

Šis atbalsts ir jāizvērtē saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu IV.J nodaļu.

8.6.1.   ATBALSTS PRIMĀRAJIEM RAŽOTĀJIEM

| (302) | Saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 98. punktu Komisija varēja atzīt valsts atbalstu kvalitatīvu produktu ražošanas veicināšanai, kas galvenokārt tiek piešķirts primārajiem ražotajiem, par saderīgu ar kopējo tirgu atbilstoši EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts), ja tas atbilda Komisijas Regulas (EK) Nr. 1857/2006 (93) 14. panta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(302)

Saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 98. punktu Komisija varēja atzīt valsts atbalstu kvalitatīvu produktu ražošanas veicināšanai, kas galvenokārt tiek piešķirts primārajiem ražotajiem, par saderīgu ar kopējo tirgu atbilstoši EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts), ja tas atbilda Komisijas Regulas (EK) Nr. 1857/2006 (93) 14. panta nosacījumiem.

93

| (303) | Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. pantā ir teikts, ka atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts) izpratnē, ja to piešķir 14. panta 2. punktā minēto attaisnoto izmaksu segšanai un tas atbilst Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. panta 3.–6. punktā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(303)

Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. pantā ir teikts, ka atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts) izpratnē, ja to piešķir 14. panta 2. punktā minēto attaisnoto izmaksu segšanai un tas atbilst Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. panta 3.–6. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

| (304) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. panta 2. punktu atbalsts kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanai drīkstēja segt līdz 100 % no attaisnotajām izmaksām, tostarp:






  a) | izmaksas tirgus izpētei, produktu izstrādei un noformējumam (tostarp pieteikumu sagatavošanai saistībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietas nosaukumu vai īpaša rakstura sertifikātu atzīšanu); nodevas, ko iekasē atzītas sertificēšanas iestādes par kvalitātes nodrošināšanas un līdzīgu sistēmu sākotnējo sertificēšanu; |
| --- | --- | --- |

(304)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. panta 2. punktu atbalsts kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanai drīkstēja segt līdz 100 % no attaisnotajām izmaksām, tostarp:

a)

izmaksas tirgus izpētei, produktu izstrādei un noformējumam (tostarp pieteikumu sagatavošanai saistībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietas nosaukumu vai īpaša rakstura sertifikātu atzīšanu); nodevas, ko iekasē atzītas sertificēšanas iestādes par kvalitātes nodrošināšanas un līdzīgu sistēmu sākotnējo sertificēšanu;

| b) | lai ieviestu tādas kvalitātes nodrošināšanas sistēmas kā, piemēram, ISO 9000 vai ISO 14 000, sistēmas, kas balstītas uz riska analīzi un kritisko kontrolpunktu noteikšanu (HACCP), izsekojamības sistēmas un sistēmas, kas nodrošina autentiskuma un tirdzniecības standartu ievērošanu, vai vides audita sistēmas; |
| --- | --- |

b)

lai ieviestu tādas kvalitātes nodrošināšanas sistēmas kā, piemēram, ISO 9000 vai ISO 14 000, sistēmas, kas balstītas uz riska analīzi un kritisko kontrolpunktu noteikšanu (HACCP), izsekojamības sistēmas un sistēmas, kas nodrošina autentiskuma un tirdzniecības standartu ievērošanu, vai vides audita sistēmas;

HACCP

| c) | obligātajiem kontroles pasākumiem, ko saskaņā ar Kopienas vai valstu tiesību aktiem veic kompetentās iestādes, vai kas tiek veikti to uzdevumā, ja vien Kopienas tiesību akti nepieprasa uzņēmumiem segt šādas izmaksas; |
| --- | --- |

c)

obligātajiem kontroles pasākumiem, ko saskaņā ar Kopienas vai valstu tiesību aktiem veic kompetentās iestādes, vai kas tiek veikti to uzdevumā, ja vien Kopienas tiesību akti nepieprasa uzņēmumiem segt šādas izmaksas;

| d) | līdz summām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1698/2005 pielikumā palīdzībai saistībā ar minētās regulas 32. pantā paredzētajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

d)

līdz summām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1698/2005 pielikumā palīdzībai saistībā ar minētās regulas 32. pantā paredzētajiem pasākumiem.

| (305) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. panta 3. punktu atbalstu varēja piešķirt tikai attiecībā uz izmaksām par trešo personu veiktajiem pakalpojumiem un/vai pārbaudēm, ko veic trešās personas vai kādas struktūras to uzdevumā, piemēram, kompetentās pārvaldes iestādes vai to pilnvarotas organizācijas, kā arī neatkarīgas institūcijas, kas atbild par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietas nosaukumu, biomarķējumu un kvalitātes marķējumu izmantošanas kontroli un uzraudzību, ar noteikumu, ka šie apzīmējumi un marķējumi atbilst Kopienas tiesību aktiem. Atbalstu nedrīkstēja piešķirt ieguldījumu izdevumiem. |
| --- | --- |

(305)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. panta 3. punktu atbalstu varēja piešķirt tikai attiecībā uz izmaksām par trešo personu veiktajiem pakalpojumiem un/vai pārbaudēm, ko veic trešās personas vai kādas struktūras to uzdevumā, piemēram, kompetentās pārvaldes iestādes vai to pilnvarotas organizācijas, kā arī neatkarīgas institūcijas, kas atbild par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietas nosaukumu, biomarķējumu un kvalitātes marķējumu izmantošanas kontroli un uzraudzību, ar noteikumu, ka šie apzīmējumi un marķējumi atbilst Kopienas tiesību aktiem. Atbalstu nedrīkstēja piešķirt ieguldījumu izdevumiem.

| (306) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. panta 4. punktu atbalstu nedrīkstēja piešķirt to kontroles darbību izmaksu segšanai, kuras veic pats lauksaimnieks vai ražotājs, vai gadījumā, ja Kopienas tiesību aktos ir paredzēts, ka kontroles izmaksas sedz ražotāji, nenorādot faktiskos samaksas apmērus. |
| --- | --- |

(306)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. panta 4. punktu atbalstu nedrīkstēja piešķirt to kontroles darbību izmaksu segšanai, kuras veic pats lauksaimnieks vai ražotājs, vai gadījumā, ja Kopienas tiesību aktos ir paredzēts, ka kontroles izmaksas sedz ražotāji, nenorādot faktiskos samaksas apmērus.

| (307) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. panta 5. punktu atbalsts, izņemot atbalstu, kas minēts Regulas attiecīgā panta 2. punkta f) apakšpunktā, bija jāpiešķir natūrā subsidētu pakalpojumu veidā un tas nedrīkstēja ietvert tiešus maksājumus naudā ražotājiem. |
| --- | --- |

(307)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. panta 5. punktu atbalsts, izņemot atbalstu, kas minēts Regulas attiecīgā panta 2. punkta f) apakšpunktā, bija jāpiešķir natūrā subsidētu pakalpojumu veidā un tas nedrīkstēja ietvert tiešus maksājumus naudā ražotājiem.

| (308) | Atbalstam bija jābūt pieejamam visiem, kam, pamatojoties uz objektīvi definētiem nosacījumiem, attiecīgajā nozarē bija tiesības uz to pretendēt. Ja pakalpojumus sniedza ražotāju grupas vai lauksaimnieku savstarpējā atbalsta organizācijas, dalība šādās organizācijās nedrīkstēja būt nosacījums šā pakalpojuma pieejamībai un jebkuram ieguldījumam administratīvo izmaksu segšanā bija jābūt proporcionālam pakalpojuma sniegšanas izmaksām (Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. panta 6. punkts). |
| --- | --- |

(308)

Atbalstam bija jābūt pieejamam visiem, kam, pamatojoties uz objektīvi definētiem nosacījumiem, attiecīgajā nozarē bija tiesības uz to pretendēt. Ja pakalpojumus sniedza ražotāju grupas vai lauksaimnieku savstarpējā atbalsta organizācijas, dalība šādās organizācijās nedrīkstēja būt nosacījums šā pakalpojuma pieejamībai un jebkuram ieguldījumam administratīvo izmaksu segšanā bija jābūt proporcionālam pakalpojuma sniegšanas izmaksām (Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. panta 6. punkts).

| (309) | Saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 100. punktu Komisija neapstiprināja valsts atbalstu par labu lielu uzņēmumu izdevumu segšanai. |
| --- | --- |

(309)

Saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 100. punktu Komisija neapstiprināja valsts atbalstu par labu lielu uzņēmumu izdevumu segšanai.

| (310) | Būtiskākie 2007.–2013. gada pamatnostādņu nosacījumi attiecībā uz atbalsta saderību primārajiem ražotājiem nav mainījušies salīdzinājumā ar 2000.–2006. gada pamatnostādnēm, kas aprakstītas iepriekš. Atsauce uz šo novērtējumu ir dota 8.5. sadaļā. |
| --- | --- |

(310)

Būtiskākie 2007.–2013. gada pamatnostādņu nosacījumi attiecībā uz atbalsta saderību primārajiem ražotājiem nav mainījušies salīdzinājumā ar 2000.–2006. gada pamatnostādnēm, kas aprakstītas iepriekš. Atsauce uz šo novērtējumu ir dota 8.5. sadaļā.

| (311) | Būtiskas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu bija saistītas ar to, ka atbalstam bija jābūt natūrā (subsidētu pakalpojumu veidā) un ka atbalstam bija jābūt pieejamam visiem, kam, pamatojoties uz objektīvi definētiem nosacījumiem, attiecīgajā nozarē bija tiesības uz to pretendēt. Austrijas iestādes ir apstiprinājušas, ka šie nosacījumi bija izpildīti. |
| --- | --- |

(311)

Būtiskas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu bija saistītas ar to, ka atbalstam bija jābūt natūrā (subsidētu pakalpojumu veidā) un ka atbalstam bija jābūt pieejamam visiem, kam, pamatojoties uz objektīvi definētiem nosacījumiem, attiecīgajā nozarē bija tiesības uz to pretendēt. Austrijas iestādes ir apstiprinājušas, ka šie nosacījumi bija izpildīti.

| (312) | Tāpēc atbalsts primārajiem ražotājiem attiecībā uz kvalitatīviem produktiem atbilst 2007.–2013. gada pamatnostādnēm. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts). |
| --- | --- |

(312)

Tāpēc atbalsts primārajiem ražotājiem attiecībā uz kvalitatīviem produktiem atbilst 2007.–2013. gada pamatnostādnēm. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts).

8.6.2.   ATBALSTS UZŅĒMUMIEM, KAS NODARBOJAS AR PĀRSTRĀDI UN TIRDZNIECĪBU

Piemērojamie noteikumi

Piemērojamie noteikumi

| (313) | Saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 99. punktu Komisija varēja atzīt valsts atbalstu kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai, kas tiek piešķirts uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, un kas ir saderīgs ar kopējo tirgu atbilstoši EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts), ja tas atbilda Komisijas Regulas (EK) Nr. 70/2001 (94) 5. panta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(313)

Saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 99. punktu Komisija varēja atzīt valsts atbalstu kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai, kas tiek piešķirts uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, un kas ir saderīgs ar kopējo tirgu atbilstoši EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts), ja tas atbilda Komisijas Regulas (EK) Nr. 70/2001 (94) 5. panta nosacījumiem.

94

| (314) | Regula (EK) Nr. 70/2001 tika aizstāta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008 (95) (2008.–2013. gada vispārējā grupu atbrīvojuma regula), kuras 43. pantā ir teikts, ka atsauces uz Regulu (EK) Nr. 70/2001 ir uzskatāmas par atsaucēm uz Regulu (EK) Nr. 800/2008. Saskaņā ar šīs regulas 45. pantu Regula (EK) Nr. 800/2008 stājās spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, t. i., 2008. gada 29. augustā. Tātad, no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 28. augustam attiecīgajam atbalstam bija piemērojams Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. panta a) punkts, bet pēc šā datuma tika piemērots Regulas (EK) Nr. 800/2008 26. pants. |
| --- | --- |

(314)

Regula (EK) Nr. 70/2001 tika aizstāta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008 (95) (2008.–2013. gada vispārējā grupu atbrīvojuma regula), kuras 43. pantā ir teikts, ka atsauces uz Regulu (EK) Nr. 70/2001 ir uzskatāmas par atsaucēm uz Regulu (EK) Nr. 800/2008. Saskaņā ar šīs regulas 45. pantu Regula (EK) Nr. 800/2008 stājās spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, t. i., 2008. gada 29. augustā. Tātad, no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 28. augustam attiecīgajam atbalstam bija piemērojams Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. panta a) punkts, bet pēc šā datuma tika piemērots Regulas (EK) Nr. 800/2008 26. pants.

95

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (315) | Attiecībā uz atbalstu konsultāciju pakalpojumiem šajos pantos bija noteikti tādi paši nosacījumi: atbalstu drīkstēja piešķirt SME, ārējo konsultantu sniegto konsultāciju izmaksas bija attaisnotas, atbalsta intensitāte nedrīkstēja pārsniegt 50 % no attaisnotajiem pakalpojumu izdevumiem un attiecīgie pakalpojumi nedrīkstēja būt nepārtrauktas vai periodiskas darbības un nedrīkstēja attiekties uz uzņēmuma parastām darbības izmaksām, tādām kā parasti nodokļu konsultāciju pakalpojumi, regulāri juridiski pakalpojumi vai reklāma. |
| --- | --- |

(315)

Attiecībā uz atbalstu konsultāciju pakalpojumiem šajos pantos bija noteikti tādi paši nosacījumi: atbalstu drīkstēja piešķirt SME, ārējo konsultantu sniegto konsultāciju izmaksas bija attaisnotas, atbalsta intensitāte nedrīkstēja pārsniegt 50 % no attaisnotajiem pakalpojumu izdevumiem un attiecīgie pakalpojumi nedrīkstēja būt nepārtrauktas vai periodiskas darbības un nedrīkstēja attiekties uz uzņēmuma parastām darbības izmaksām, tādām kā parasti nodokļu konsultāciju pakalpojumi, regulāri juridiski pakalpojumi vai reklāma.

| (316) | Attiecībā uz primāro ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību saskaņā ar pamatnostādņu 101. punktu, atbalstu ieguldījumiem, kas nepieciešami ražošanas iekārtu modernizēšanai, tostarp ieguldījumiem, kas nepieciešami dokumentācijas sistēmas pārvaldībai un procesa un produktu kontrolei, drīkstēja piešķirt tikai saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādnēs minētajiem nosacījumiem par ieguldījumiem piešķirto atbalstu. |
| --- | --- |

(316)

Attiecībā uz primāro ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību saskaņā ar pamatnostādņu 101. punktu, atbalstu ieguldījumiem, kas nepieciešami ražošanas iekārtu modernizēšanai, tostarp ieguldījumiem, kas nepieciešami dokumentācijas sistēmas pārvaldībai un procesa un produktu kontrolei, drīkstēja piešķirt tikai saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādnēs minētajiem nosacījumiem par ieguldījumiem piešķirto atbalstu.

| (317) | Šajā ziņā Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pauda zināmas šaubas par to nosacījumu izpildi, kas atšķīrās no 2000.–2006. gada pamatnostādnēs noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(317)

Šajā ziņā Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pauda zināmas šaubas par to nosacījumu izpildi, kas atšķīrās no 2000.–2006. gada pamatnostādnēs noteiktajām prasībām.

| (318) | Konkrēti, Komisija vērsa Austrijas iestāžu uzmanību uz šādiem būtiskiem grozījumiem:






  a) | atbalsts bioloģiskās ražošanas metožu kontrolei, kas veikta saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2092/91, un atbalsts kontrolēm, kuras veic struktūras, kas ir atbildīgas par kvalitātes zīmju un marķējumu izmantošanas uzraudzību saskaņā ar atzītajām kvalitātes nodrošināšanas sistēmām, saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādnēm vairs netika uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu; |
| --- | --- | --- |

(318)

Konkrēti, Komisija vērsa Austrijas iestāžu uzmanību uz šādiem būtiskiem grozījumiem:

a)

atbalsts bioloģiskās ražošanas metožu kontrolei, kas veikta saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2092/91, un atbalsts kontrolēm, kuras veic struktūras, kas ir atbildīgas par kvalitātes zīmju un marķējumu izmantošanas uzraudzību saskaņā ar atzītajām kvalitātes nodrošināšanas sistēmām, saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādnēm vairs netika uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu;

| b) | īpaša uzmanība tika pievērsta Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. panta 5. un 6. punktā iekļautajām prasībām. Saskaņā ar šiem punktiem pakalpojumi bija jāsniedz natūrā un pamatojoties uz objektīvi definētiem nosacījumiem visiem uzņēmumiem, kuriem bija tiesības uz to pretendēt; |
| --- | --- |

b)

īpaša uzmanība tika pievērsta Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. panta 5. un 6. punktā iekļautajām prasībām. Saskaņā ar šiem punktiem pakalpojumi bija jāsniedz natūrā un pamatojoties uz objektīvi definētiem nosacījumiem visiem uzņēmumiem, kuriem bija tiesības uz to pretendēt;

| c) | vēl viens būtisks grozījums salīdzinājumā ar 2000.–2006. gada pamatnostādnēm ir saistīts ar lauksaimniecības produktu primārās ražošanas un to pārstrādes un tirdzniecības nodalīšanu. Attiecībā uz pārstrādi un tirdzniecību no 2007. gada atbalstu drīkstēja piešķirt tikai MVU, attaisnojamo izmaksu tvērums tika ierobežots līdz konsultācijām un citiem pakalpojumiem un atbalsta intensitāte tika samazināta līdz 50 %. Attiecībā uz primāro ražošanu atbalsts lieliem uzņēmumiem nebija uzskatāms par saderīgu. |
| --- | --- |

c)

vēl viens būtisks grozījums salīdzinājumā ar 2000.–2006. gada pamatnostādnēm ir saistīts ar lauksaimniecības produktu primārās ražošanas un to pārstrādes un tirdzniecības nodalīšanu. Attiecībā uz pārstrādi un tirdzniecību no 2007. gada atbalstu drīkstēja piešķirt tikai MVU, attaisnojamo izmaksu tvērums tika ierobežots līdz konsultācijām un citiem pakalpojumiem un atbalsta intensitāte tika samazināta līdz 50 %. Attiecībā uz primāro ražošanu atbalsts lieliem uzņēmumiem nebija uzskatāms par saderīgu.

Novērtējums

Novērtējums

| (319) | Sākotnējās pārbaudes procedūras laikā pieejamā informācija neradīja skaidrību par to, vai Austrijas iestādes 2007. gadā pārbaudīja pasākumus saskaņā ar iepriekš minētajiem 2007.–2013. gada pamatnostādņu nosacījumiem. Tādēļ Austrijas iestādes tika aicinātas iesniegt papildu informāciju, lai pierādītu, ka periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim kvalitātes atbalsta pasākumi atbilda jaunajiem noteikumiem, kas tika piemēroti no 2007. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(319)

Sākotnējās pārbaudes procedūras laikā pieejamā informācija neradīja skaidrību par to, vai Austrijas iestādes 2007. gadā pārbaudīja pasākumus saskaņā ar iepriekš minētajiem 2007.–2013. gada pamatnostādņu nosacījumiem. Tādēļ Austrijas iestādes tika aicinātas iesniegt papildu informāciju, lai pierādītu, ka periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim kvalitātes atbalsta pasākumi atbilda jaunajiem noteikumiem, kas tika piemēroti no 2007. gada 1. janvāra.

| (320) | Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes apgalvoja, ka prasība pielāgoties jaunajiem valsts atbalsta noteikumiem tika piemērota no 2008. gada 1. janvāra, nevis no 2007. gada 1. janvāra, kā atzīmējusi Komisija (sk. arī 172. un 173. apsvērumu). Tādēļ Austrijas iestādes nesniedza plašāku informāciju par saderības novērtējumu. Savā 2014. gada 19. februāra pieprasījumā iesniegt informāciju Komisija atkal aicināja Austrijas iestādes sniegt nepieciešamo informāciju par šo jautājumu. Savā 2014. gada 30. aprīļa atbildē Austrijas iestādes saglabāja savu nostāju, kas tika izklāstīta iepriekšējās piezīmēs, un nesniedza plašāku informāciju par saderības novērtējumu. |
| --- | --- |

(320)

Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes apgalvoja, ka prasība pielāgoties jaunajiem valsts atbalsta noteikumiem tika piemērota no 2008. gada 1. janvāra, nevis no 2007. gada 1. janvāra, kā atzīmējusi Komisija (sk. arī 172. un 173. apsvērumu). Tādēļ Austrijas iestādes nesniedza plašāku informāciju par saderības novērtējumu. Savā 2014. gada 19. februāra pieprasījumā iesniegt informāciju Komisija atkal aicināja Austrijas iestādes sniegt nepieciešamo informāciju par šo jautājumu. Savā 2014. gada 30. aprīļa atbildē Austrijas iestādes saglabāja savu nostāju, kas tika izklāstīta iepriekšējās piezīmēs, un nesniedza plašāku informāciju par saderības novērtējumu.

| (321) | Savā 2014. gada 17. decembra pieprasījumā iesniegt informāciju Komisija atkal aicināja Austrijas iestādes sniegt informāciju par kvalitātes pasākumu saderības novērtējumu. Austrijas iestādes atkārtoti norādīja, ka prasība pielāgoties jaunajiem valsts atbalsta noteikumiem tika piemērota no 2008. gada 1. janvāra, nevis 2007. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(321)

Savā 2014. gada 17. decembra pieprasījumā iesniegt informāciju Komisija atkal aicināja Austrijas iestādes sniegt informāciju par kvalitātes pasākumu saderības novērtējumu. Austrijas iestādes atkārtoti norādīja, ka prasība pielāgoties jaunajiem valsts atbalsta noteikumiem tika piemērota no 2008. gada 1. janvāra, nevis 2007. gada 1. janvāra.

| (322) | Komisija vēlas norādīt, ka, pretēji Austrijas iestāžu apgalvojumam, prasība pielāgot shēmu jaunajiem noteikumiem tika piemērota no 2007. gada 1. janvāra, nevis 2008. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(322)

Komisija vēlas norādīt, ka, pretēji Austrijas iestāžu apgalvojumam, prasība pielāgot shēmu jaunajiem noteikumiem tika piemērota no 2007. gada 1. janvāra, nevis 2008. gada 1. janvāra.

| (323) | Laikā, kad jaunie noteikumi stājās spēkā (t. i., 2007. gada 1. janvārī), tika izskatīta Tiesas lieta T-375/04 (sk. 22. apsvērumu), kuras rezultātā tika atcelts Komisijas 2004. gada 30. jūnija lēmums NN 34A/2000. Sekojošajai Komisijas lēmuma atcelšanai 2009. gada 18. novembrī bija atpakaļejošs spēks. |
| --- | --- |

(323)

Laikā, kad jaunie noteikumi stājās spēkā (t. i., 2007. gada 1. janvārī), tika izskatīta Tiesas lieta T-375/04 (sk. 22. apsvērumu), kuras rezultātā tika atcelts Komisijas 2004. gada 30. jūnija lēmums NN 34A/2000. Sekojošajai Komisijas lēmuma atcelšanai 2009. gada 18. novembrī bija atpakaļejošs spēks.

| (324) | Tādēļ Austrija nevarēja atsaukties uz šo lēmumu, lai uzskatītu atbalstu par pastāvošu atbalsta shēmu 2007.–2013. gada pamatnostādņu 196. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(324)

Tādēļ Austrija nevarēja atsaukties uz šo lēmumu, lai uzskatītu atbalstu par pastāvošu atbalsta shēmu 2007.–2013. gada pamatnostādņu 196. punkta nozīmē.

| (325) | Turklāt saskaņā ar iedibināto tiesas praksi:

  “pozitīvs Komisijas lēmums būtībā nevar radīt atbalsta saņēmēja tiesisko paļāvību, ja, pirmkārt, šis lēmums ir ticis apstrīdēts prasību celšanai paredzētajos termiņos un vēlāk Tiesā atcelts un, otrkārt, nav beidzies termiņš prasības celšanai vai prasības celšanas gadījumā Tiesa par to nav pieņēmusi galīgu lēmumu”
   (96). |
| --- | --- |

(325)

Turklāt saskaņā ar iedibināto tiesas praksi:

“pozitīvs Komisijas lēmums būtībā nevar radīt atbalsta saņēmēja tiesisko paļāvību, ja, pirmkārt, šis lēmums ir ticis apstrīdēts prasību celšanai paredzētajos termiņos un vēlāk Tiesā atcelts un, otrkārt, nav beidzies termiņš prasības celšanai vai prasības celšanas gadījumā Tiesa par to nav pieņēmusi galīgu lēmumu”
   (96).

96

| (326) | Lai arī pasākumi, uz kuriem attiecas šī sadaļa, ar Komisijas 2004. gada 30. jūnija lēmumu NN 34A/2000 bija atzīti par saderīgiem, tiesiskā paļāvība, pamatojoties uz šo lēmumu, netika radīta ne atbalsta saņēmēju līmenī, ne dalībvalsts līmenī. Jau 2004. gada 17. septembrī tika iesniegta prasība atcelt tiesību aktu, un jauno valsts atbalsta noteikumu spēkā stāšanās dienā minētā prasība bija izskatīšanas procesā. Tādēļ, tā kā prasība atcelt tiesību aktu bija izskatīšanas procesā, Austrijas iestādēm 2007.–2013. gada pamatnostādnes bija jāpiemēro no 2007. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(326)

Lai arī pasākumi, uz kuriem attiecas šī sadaļa, ar Komisijas 2004. gada 30. jūnija lēmumu NN 34A/2000 bija atzīti par saderīgiem, tiesiskā paļāvība, pamatojoties uz šo lēmumu, netika radīta ne atbalsta saņēmēju līmenī, ne dalībvalsts līmenī. Jau 2004. gada 17. septembrī tika iesniegta prasība atcelt tiesību aktu, un jauno valsts atbalsta noteikumu spēkā stāšanās dienā minētā prasība bija izskatīšanas procesā. Tādēļ, tā kā prasība atcelt tiesību aktu bija izskatīšanas procesā, Austrijas iestādēm 2007.–2013. gada pamatnostādnes bija jāpiemēro no 2007. gada 1. janvāra.

| (327) | Kā redzams iepriekš, noteikumi attiecībā uz uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, 2007.–2013. gada pamatnostādnēs ir būtiski grozīti. Tā kā Austrijas iestādes neveica pielāgojumus, pasākumi attiecībā uz bioloģiskajiem produktiem, lieliem uzņēmumiem un pakalpojumiem, kas netika sniegti natūrā (aprakstīti 318. apsvērumā), neatbilda 2007.–2013. gada pamatnostādnēm. Tāpēc Komisija uzskata, ka šie atbalsta pasākumi nebija saderīgi ar kopējo tirgu. Citi atbalsta pasākumi (t. i., ciktāl tie neattiecas uz bioloģiskiem produktiem, lieliem uzņēmumiem un citiem pasākumiem, kas nav pakalpojumi natūrā (97)) atbilda 2007.–2013. gada pamatnostādnēm un tāpēc bija saderīgi ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(327)

Kā redzams iepriekš, noteikumi attiecībā uz uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, 2007.–2013. gada pamatnostādnēs ir būtiski grozīti. Tā kā Austrijas iestādes neveica pielāgojumus, pasākumi attiecībā uz bioloģiskajiem produktiem, lieliem uzņēmumiem un pakalpojumiem, kas netika sniegti natūrā (aprakstīti 318. apsvērumā), neatbilda 2007.–2013. gada pamatnostādnēm. Tāpēc Komisija uzskata, ka šie atbalsta pasākumi nebija saderīgi ar kopējo tirgu. Citi atbalsta pasākumi (t. i., ciktāl tie neattiecas uz bioloģiskiem produktiem, lieliem uzņēmumiem un citiem pasākumiem, kas nav pakalpojumi natūrā (97)) atbilda 2007.–2013. gada pamatnostādnēm un tāpēc bija saderīgi ar kopējo tirgu.

97

8.7.   TEHNISKAIS ATBALSTS PERIODĀ NO 2000. GADA 1. JANVĀRA LĪDZ 2006. GADA 31. DECEMBRIM

TEHNISKAIS ATBALSTS PERIODĀ NO 2000. GADA 1. JANVĀRA LĪDZ 2006. GADA 31. DECEMBRIM

| (328) | Tehniskais atbalsts periodā no 2000. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim ir jāizvērtē saskaņā ar 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14. punktu. Saskaņā ar šo pamatnostādņu 14.1. punktu Komisija šādus atbalstus uzskatīja par “elastīgajiem atbalstiem”, kuri veicināja lauksaimniecības ilgtermiņa dzīvotspēju Kopienā, vienlaikus tikai minimāli ietekmējot konkurenci. Atbalstu varēja piešķirt līdz 100 % apmērā, lai segtu izmaksas par cita starpā šādām darbībām: konkursu, izstāžu un gadatirgu organizēšana, tostarp atbalsts izmaksām par dalību šādos pasākumos, citas darbības saistībā ar zināšanu izplatīšanu par jaunām metodēm, piemēram, pietiekami maza mēroga izmēģinājuma projekti vai demonstrējumu projekti. |
| --- | --- |

(328)

Tehniskais atbalsts periodā no 2000. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim ir jāizvērtē saskaņā ar 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14. punktu. Saskaņā ar šo pamatnostādņu 14.1. punktu Komisija šādus atbalstus uzskatīja par “elastīgajiem atbalstiem”, kuri veicināja lauksaimniecības ilgtermiņa dzīvotspēju Kopienā, vienlaikus tikai minimāli ietekmējot konkurenci. Atbalstu varēja piešķirt līdz 100 % apmērā, lai segtu izmaksas par cita starpā šādām darbībām: konkursu, izstāžu un gadatirgu organizēšana, tostarp atbalsts izmaksām par dalību šādos pasākumos, citas darbības saistībā ar zināšanu izplatīšanu par jaunām metodēm, piemēram, pietiekami maza mēroga izmēģinājuma projekti vai demonstrējumu projekti.

| (329) | Kopējais atbalsta apmērs nedrīkstēja pārsniegt EUR 100 000 jebkurā triju gadu periodā vienam atbalsta saņēmējam vai – MVU gadījumā – 50 % no attaisnojamām izmaksām atkarībā no tā, kura summa bija lielāka (2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.3. punkts). Šim atbalstam bija jābūt pieejamam visiem, kam, pamatojoties uz objektīvi definētiem nosacījumiem, attiecīgajā nozarē bija tiesības uz to pretendēt (2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.2. punkts). |
| --- | --- |

(329)

Kopējais atbalsta apmērs nedrīkstēja pārsniegt EUR 100 000 jebkurā triju gadu periodā vienam atbalsta saņēmējam vai – MVU gadījumā – 50 % no attaisnojamām izmaksām atkarībā no tā, kura summa bija lielāka (2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.3. punkts). Šim atbalstam bija jābūt pieejamam visiem, kam, pamatojoties uz objektīvi definētiem nosacījumiem, attiecīgajā nozarē bija tiesības uz to pretendēt (2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.2. punkts).

8.7.1.   TEHNISKAIS ATBALSTS KVALITĀTES MARĶĒJUMAM UN BIOMARĶĒJUMAM PERIODĀ NO 2000. GADA 1. JANVĀRA LĪDZ 2006. GADA 31. DECEMBRIM

| (330) | Attiecībā uz biomarķējumu un kvalitātes marķējumu atbalsts tika piešķirts par vispārējas informēšanas projektiem, sabiedrisko attiecību darbībām ar mērķi izplatīt vispārīgu informāciju par marķējumiem un kvalitātes konkursiem (sk. 100.–103. apsvērumu). Šie pasākumi nemudināja patērētājus iegādāties konkrētu produktu. Tādēļ tie ir nevis reklāmas pasākumi, bet gan vispārēji veicināšanas pasākumi un elastīgie atbalsti, kas attiecas uz 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14. punktu. |
| --- | --- |

(330)

Attiecībā uz biomarķējumu un kvalitātes marķējumu atbalsts tika piešķirts par vispārējas informēšanas projektiem, sabiedrisko attiecību darbībām ar mērķi izplatīt vispārīgu informāciju par marķējumiem un kvalitātes konkursiem (sk. 100.–103. apsvērumu). Šie pasākumi nemudināja patērētājus iegādāties konkrētu produktu. Tādēļ tie ir nevis reklāmas pasākumi, bet gan vispārēji veicināšanas pasākumi un elastīgie atbalsti, kas attiecas uz 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14. punktu.

| (331) | Informācijas pasākumi ietilpst informācijas izplatīšanas kategorijā attiecībā uz jaunām metodēm. Būtībā šādi vispārēji pasākumi dod labumu visiem ražotājiem, kuri izmanto marķējumus. |
| --- | --- |

(331)

Informācijas pasākumi ietilpst informācijas izplatīšanas kategorijā attiecībā uz jaunām metodēm. Būtībā šādi vispārēji pasākumi dod labumu visiem ražotājiem, kuri izmanto marķējumus.

| (332) | Atbalsts izmaksām par tehniskā atbalsta pasākumiem atbilst 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.1. punktam. Informācijā par atbalsta shēmu NN 34A/2000 Austrijas iestādes norādīja, ka šāds atbalsts nekad nepārsniegs EUR 100 000 vienam atbalsta saņēmējam triju gadu periodā (sk. 109. apsvērumu). Lēmumā par procedūras sākšanu Austrijas iestādes tika aicinātas sniegt informāciju, lai pierādītu, ka iepriekš minētie apgalvojumi tiešām ir patiesi. Tās arī tika aicinātas norādīt, vai 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.2. un 14.3. punktā minētās prasības bija izpildītas attiecībā uz 2000.–2001. gada periodu (98). |
| --- | --- |

(332)

Atbalsts izmaksām par tehniskā atbalsta pasākumiem atbilst 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.1. punktam. Informācijā par atbalsta shēmu NN 34A/2000 Austrijas iestādes norādīja, ka šāds atbalsts nekad nepārsniegs EUR 100 000 vienam atbalsta saņēmējam triju gadu periodā (sk. 109. apsvērumu). Lēmumā par procedūras sākšanu Austrijas iestādes tika aicinātas sniegt informāciju, lai pierādītu, ka iepriekš minētie apgalvojumi tiešām ir patiesi. Tās arī tika aicinātas norādīt, vai 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.2. un 14.3. punktā minētās prasības bija izpildītas attiecībā uz 2000.–2001. gada periodu (98).

98

| (333) | Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes apstiprināja, ka atbalsts šiem pasākumiem nekad nepārsniedza EUR 100 000 slieksni vienam atbalsta saņēmējam triju gadu periodā. Tāpēc 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.3. punkta nosacījums tika izpildīts. |
| --- | --- |

(333)

Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes apstiprināja, ka atbalsts šiem pasākumiem nekad nepārsniedza EUR 100 000 slieksni vienam atbalsta saņēmējam triju gadu periodā. Tāpēc 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.3. punkta nosacījums tika izpildīts.

| (334) | Attiecībā uz 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.2. punkta nosacījumiem Komisija jaunā 2014. gada 17. decembra pieprasījumā iesniegt informāciju lūdza Austrijas iestādes sniegt informāciju, kas nepieciešama saderības novērtējuma veikšanai. |
| --- | --- |

(334)

Attiecībā uz 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.2. punkta nosacījumiem Komisija jaunā 2014. gada 17. decembra pieprasījumā iesniegt informāciju lūdza Austrijas iestādes sniegt informāciju, kas nepieciešama saderības novērtējuma veikšanai.

| (335) | Savā 2015. gada 25. februāra atbildē Austrijas iestādes apstiprināja, ka shēma bija pieejama visiem, kam, pamatojoties uz objektīvi definētiem nosacījumiem, attiecīgajā nozarē bija tiesības uz to pretendēt. Tāpēc 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.2. punkta nosacījums tika izpildīts. |
| --- | --- |

(335)

Savā 2015. gada 25. februāra atbildē Austrijas iestādes apstiprināja, ka shēma bija pieejama visiem, kam, pamatojoties uz objektīvi definētiem nosacījumiem, attiecīgajā nozarē bija tiesības uz to pretendēt. Tāpēc 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.2. punkta nosacījums tika izpildīts.

| (336) | Tādēļ atbalsts tehniskā atbalsta nodrošināšanai atbilda 2000.–2006. gada pamatnostādnēs minētajiem nosacījumiem un Komisija uzskata, ka atbalsts bija saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts). |
| --- | --- |

(336)

Tādēļ atbalsts tehniskā atbalsta nodrošināšanai atbilda 2000.–2006. gada pamatnostādnēs minētajiem nosacījumiem un Komisija uzskata, ka atbalsts bija saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts).

8.7.2.   TEHNISKAIS ATBALSTS VISPĀRĒJIEM PRODUKTIEM PERIODĀ NO 2000. GADA 1. JANVĀRA LĪDZ 2004. GADA 31. DECEMBRIM (99)

99

| (337) | Atbalsts tehniskā atbalsta pasākumu izmaksu segšanai attiecībā uz vispārējiem produktiem, kas aprakstīts 104.–107. apsvērumā, atbilst 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.1. punktam (ceturtajam ievilkumam). Attiecībā uz 14.2. un 14.3. punkta nosacījumiem lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas laikā Komisijai par šo periodu nebija informācijas, pēc kuras varētu izvērtēt, vai nosacījumi tikai izpildīti. Tādēļ Austrijas iestādes tika aicinātas iesniegt nepieciešamo informāciju. |
| --- | --- |

(337)

Atbalsts tehniskā atbalsta pasākumu izmaksu segšanai attiecībā uz vispārējiem produktiem, kas aprakstīts 104.–107. apsvērumā, atbilst 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.1. punktam (ceturtajam ievilkumam). Attiecībā uz 14.2. un 14.3. punkta nosacījumiem lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas laikā Komisijai par šo periodu nebija informācijas, pēc kuras varētu izvērtēt, vai nosacījumi tikai izpildīti. Tādēļ Austrijas iestādes tika aicinātas iesniegt nepieciešamo informāciju.

| (338) | Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes apstiprināja, ka atbalsts šiem pasākumiem nekad nepārsniedza EUR 100 000 slieksni vienam atbalsta saņēmējam triju gadu periodā. Tāpēc 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.3. punkta nosacījums tika izpildīts. |
| --- | --- |

(338)

Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes apstiprināja, ka atbalsts šiem pasākumiem nekad nepārsniedza EUR 100 000 slieksni vienam atbalsta saņēmējam triju gadu periodā. Tāpēc 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.3. punkta nosacījums tika izpildīts.

| (339) | Attiecībā uz 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.2. punkta nosacījumu par atbalstu, kas pieejams visiem, kam attiecīgajā nozarē ir tiesības uz to pretendēt, Komisija atzīmē, ka šis nosacījums ir izpildīts, jo tehniskā atbalsta pasākumi attiecās uz vispārēju informāciju par produktiem. Tāpēc 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.2. punkta nosacījums tika izpildīts. |
| --- | --- |

(339)

Attiecībā uz 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.2. punkta nosacījumu par atbalstu, kas pieejams visiem, kam attiecīgajā nozarē ir tiesības uz to pretendēt, Komisija atzīmē, ka šis nosacījums ir izpildīts, jo tehniskā atbalsta pasākumi attiecās uz vispārēju informāciju par produktiem. Tāpēc 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.2. punkta nosacījums tika izpildīts.

| (340) | Tātad 2000.–2006. gada pamatnostādnēs minētie nosacījumi par atbalstu tehniskajam nodrošinājumam tika izpildīti. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts bija saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts). |
| --- | --- |

(340)

Tātad 2000.–2006. gada pamatnostādnēs minētie nosacījumi par atbalstu tehniskajam nodrošinājumam tika izpildīti. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts bija saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts).

8.8.   TEHNISKAIS ATBALSTS PERIODĀ NO 2007. GADA 1. JANVĀRA LĪDZ 2008. GADA 31. DECEMBRIM

TEHNISKAIS ATBALSTS PERIODĀ NO 2007. GADA 1. JANVĀRA LĪDZ 2008. GADA 31. DECEMBRIM

8.8.1.   PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

Atbalsts lauksaimniecības produktu primārajiem ražotājiem

Atbalsts lauksaimniecības produktu primārajiem ražotājiem

| (341) | Saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 103. punktu Komisija varēja atzīt valsts atbalstu tehniskā atbalsta nodrošināšanai primārajiem ražotajiem, kas ir saderīgs ar kopējo tirgu atbilstoši EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts), ja tas atbilda visiem Komisijas Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(341)

Saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 103. punktu Komisija varēja atzīt valsts atbalstu tehniskā atbalsta nodrošināšanai primārajiem ražotajiem, kas ir saderīgs ar kopējo tirgu atbilstoši EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts), ja tas atbilda visiem Komisijas Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta nosacījumiem.

| (342) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. pantu atbalsts bija uzskatāms par saderīgu ar kopējo tirgu EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts) izpratnē, ja to piešķīra lai segtu Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta 2. punktā uzskaitīto tehniskā atbalsta darbību attaisnotās izmaksas un tas atbilda Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta 3. un 4. punktā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(342)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. pantu atbalsts bija uzskatāms par saderīgu ar kopējo tirgu EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts) izpratnē, ja to piešķīra lai segtu Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta 2. punktā uzskaitīto tehniskā atbalsta darbību attaisnotās izmaksas un tas atbilda Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta 3. un 4. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

| (343) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta 2. punkta d) apakšpunktu attiecībā uz uzņēmumu pieredzes apmaiņas forumu, konkursu, izstāžu un gadatirgu organizāciju un dalību tajos atbalstu varēja piešķirt par šādām attaisnotajām izmaksām: dalības maksas, ceļa izdevumi, publikāciju izmaksas, izstāžu telpu īre vai simboliskas balvas konkursos, nepārsniedzot EUR 250 katrai balvai vienam uzvarētājam. |
| --- | --- |

(343)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta 2. punkta d) apakšpunktu attiecībā uz uzņēmumu pieredzes apmaiņas forumu, konkursu, izstāžu un gadatirgu organizāciju un dalību tajos atbalstu varēja piešķirt par šādām attaisnotajām izmaksām: dalības maksas, ceļa izdevumi, publikāciju izmaksas, izstāžu telpu īre vai simboliskas balvas konkursos, nepārsniedzot EUR 250 katrai balvai vienam uzvarētājam.

| (344) | Ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta 2. punkta e) apakšpunktu bija atļauts atbalsts saistībā ar zinātnisko atziņu popularizēšanu un faktu materiālu par kvalitātes sistēmām, kurās var iekļaut citu valstu produktus (neminot atsevišķus uzņēmumus, zīmolus vai izcelsmi). |
| --- | --- |

(344)

Ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta 2. punkta e) apakšpunktu bija atļauts atbalsts saistībā ar zinātnisko atziņu popularizēšanu un faktu materiālu par kvalitātes sistēmām, kurās var iekļaut citu valstu produktus (neminot atsevišķus uzņēmumus, zīmolus vai izcelsmi).

| (345) | Ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta 2. punkta f) apakšpunktu bija atļauts atbalsts izmaksām par publikācijām, piemēram, katalogiem vai tīmekļa vietnēm, kurās sniegts faktu materiāls par noteiktu reģionu ražotājiem vai noteiktu produktu ražotājiem, ar noteikumu, ka informācija un tās pasniegšanas veids bija neitrāls un visiem attiecīgajiem ražotājiem bija vienādas iespējas tikt atspoguļotiem šādā publikācijā. |
| --- | --- |

(345)

Ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta 2. punkta f) apakšpunktu bija atļauts atbalsts izmaksām par publikācijām, piemēram, katalogiem vai tīmekļa vietnēm, kurās sniegts faktu materiāls par noteiktu reģionu ražotājiem vai noteiktu produktu ražotājiem, ar noteikumu, ka informācija un tās pasniegšanas veids bija neitrāls un visiem attiecīgajiem ražotājiem bija vienādas iespējas tikt atspoguļotiem šādā publikācijā.

| (346) | Ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta 3. un 4. punktu valsts atbalsts tehniskā atbalsta nodrošināšanai līdz 100 % apmērā no izmaksām bija atļauts, ja tika izpildīti šādi nosacījumi: atbalsts bija jāpiešķir natūrā subsidētu pakalpojumu veidā, un tas nedrīkstēja ietvert tiešus maksājumus naudā ražotājiem; atbalstam bija jābūt pieejamam visiem, kam, pamatojoties uz objektīvi definētiem nosacījumiem, attiecīgajā nozarē bija tiesības uz to pretendēt; ja tehnisko atbalstu nodrošināja ražotāju grupas vai citas organizācijas, dalība šādās grupās vai organizācijās nedrīkstēja būt nosacījums šā pakalpojuma pieejamībai. Jebkuram ieguldījumam attiecīgo grupu vai organizāciju administratīvo izmaksu segšanā, ko nesniedza grupas vai organizācijas biedrs, bija jābūt proporcionālam pakalpojuma sniegšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(346)

Ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta 3. un 4. punktu valsts atbalsts tehniskā atbalsta nodrošināšanai līdz 100 % apmērā no izmaksām bija atļauts, ja tika izpildīti šādi nosacījumi: atbalsts bija jāpiešķir natūrā subsidētu pakalpojumu veidā, un tas nedrīkstēja ietvert tiešus maksājumus naudā ražotājiem; atbalstam bija jābūt pieejamam visiem, kam, pamatojoties uz objektīvi definētiem nosacījumiem, attiecīgajā nozarē bija tiesības uz to pretendēt; ja tehnisko atbalstu nodrošināja ražotāju grupas vai citas organizācijas, dalība šādās grupās vai organizācijās nedrīkstēja būt nosacījums šā pakalpojuma pieejamībai. Jebkuram ieguldījumam attiecīgo grupu vai organizāciju administratīvo izmaksu segšanā, ko nesniedza grupas vai organizācijas biedrs, bija jābūt proporcionālam pakalpojuma sniegšanas izmaksām.

Uzņēmumi, kas nodarbojas ar pārstrādi un tirdzniecību

Uzņēmumi, kas nodarbojas ar pārstrādi un tirdzniecību

| (347) | Saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 105. punktu Komisija varēja atzīt valsts atbalstu tehniskā atbalsta nodrošināšanai uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, kas ir saderīgs ar kopējo tirgu atbilstoši EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts), ja tas atbilda visiem Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. panta nosacījumiem. Regulas (EK) Nr. 800/2008 43. pantā, ar ko aizstāja Regulu (EK) Nr. 70/2001, bija minēts, ka jebkādas atsauces uz Regulu (EK) Nr. 70/2001 ir uzskatāmas par atsaucēm uz Regulu (EK) Nr. 800/2008 (100). |
| --- | --- |

(347)

Saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādņu 105. punktu Komisija varēja atzīt valsts atbalstu tehniskā atbalsta nodrošināšanai uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, kas ir saderīgs ar kopējo tirgu atbilstoši EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts), ja tas atbilda visiem Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. panta nosacījumiem. Regulas (EK) Nr. 800/2008 43. pantā, ar ko aizstāja Regulu (EK) Nr. 70/2001, bija minēts, ka jebkādas atsauces uz Regulu (EK) Nr. 70/2001 ir uzskatāmas par atsaucēm uz Regulu (EK) Nr. 800/2008 (100).

100

| (348) | Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 800/2008 26. pantu un Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. panta a) punktu atsauce ir 315. apsvērumā iepriekš. |
| --- | --- |

(348)

Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 800/2008 26. pantu un Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. panta a) punktu atsauce ir 315. apsvērumā iepriekš.

| (349) | Regulas (EK) Nr. 800/2008 27. pantā un Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. panta b) punktā ir teikts, ka attiecībā uz dalību gadatirgos un izstādēs atbalsta intensitāte nedrīkstēja pārsniegt 50 % no attaisnotajām izmaksām un ka “attaisnotās izmaksas” ir izmaksas par stenda nomu, izveidošanu un ekspluatāciju uzņēmuma pirmajai dalības reizei attiecīgajā gadatirgū vai tirdzniecības izstādē. |
| --- | --- |

(349)

Regulas (EK) Nr. 800/2008 27. pantā un Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. panta b) punktā ir teikts, ka attiecībā uz dalību gadatirgos un izstādēs atbalsta intensitāte nedrīkstēja pārsniegt 50 % no attaisnotajām izmaksām un ka “attaisnotās izmaksas” ir izmaksas par stenda nomu, izveidošanu un ekspluatāciju uzņēmuma pirmajai dalības reizei attiecīgajā gadatirgū vai tirdzniecības izstādē.

8.8.2.   TEHNISKĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS (PRIMĀRIE RAŽOTĀJI, PĀRSTRĀDE UN TIRDZNIECĪBA)

Atbalsts lauksaimniecības produktu primārajiem ražotājiem

Atbalsts lauksaimniecības produktu primārajiem ražotājiem

| (350) | Komisija uzskata, ka būtībā no 2007. gada 1. janvāra piemērojamie noteikumi par tehnisko atbalstu lauksaimniecības produktu primārajiem ražotājiem bija gandrīz identiski 2000.–2006. gada pamatnostādnēs minētajiem nosacījumiem. Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta 2. punktā uzskaitītās attaisnotās izmaksas būtībā ir identiskas izmaksām, kas uzskaitītas 2000.–2006. gada 14. punktā (101). Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta 4. punktā paredzētie nosacījumi ir identiski 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.2. punkta nosacījumam. Taču, atšķirībā no 2000.–2006. gada pamatnostādnēm, 2007.–2013. gada pamatnostādnēs bija teikts, ka atbalsts bija jānodrošina natūrā subsidētu pakalpojumu veidā. Šajā ziņā Austrijas iestādes norādīja, ka pat periodā pirms 2007. gada tehniskais atbalsts tika nodrošināts subsidētu pakalpojumu formā. |
| --- | --- |

(350)

Komisija uzskata, ka būtībā no 2007. gada 1. janvāra piemērojamie noteikumi par tehnisko atbalstu lauksaimniecības produktu primārajiem ražotājiem bija gandrīz identiski 2000.–2006. gada pamatnostādnēs minētajiem nosacījumiem. Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta 2. punktā uzskaitītās attaisnotās izmaksas būtībā ir identiskas izmaksām, kas uzskaitītas 2000.–2006. gada 14. punktā (101). Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta 4. punktā paredzētie nosacījumi ir identiski 2000.–2006. gada pamatnostādņu 14.2. punkta nosacījumam. Taču, atšķirībā no 2000.–2006. gada pamatnostādnēm, 2007.–2013. gada pamatnostādnēs bija teikts, ka atbalsts bija jānodrošina natūrā subsidētu pakalpojumu veidā. Šajā ziņā Austrijas iestādes norādīja, ka pat periodā pirms 2007. gada tehniskais atbalsts tika nodrošināts subsidētu pakalpojumu formā.

101

| (351) | Atsauce uz saderības novērtējumu ir 8.7. iedaļā iepriekš. Tāpēc Komisija uzskata, ka šis atbalsts bija saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(351)

Atsauce uz saderības novērtējumu ir 8.7. iedaļā iepriekš. Tāpēc Komisija uzskata, ka šis atbalsts bija saderīgs ar kopējo tirgu.

Uzņēmumi, kas nodarbojas ar pārstrādi un tirdzniecību

Uzņēmumi, kas nodarbojas ar pārstrādi un tirdzniecību

| (352) | Attiecībā uz tehnisko atbalstu uzņēmumiem, kas nodarbojas ar pārstrādi un tirdzniecību, ar 2007.–2013. gada pamatnostādnēm tikai ieviestas būtiskas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējiem noteikumiem, tādēļ šai kategorijai ir nepieciešams atsevišķs novērtējums. No informācijas, kas bija pieejama laikā, kad tika izstrādāts lēmums par procedūras sākšanu, nebija skaidrs tas, vai Austrijas iestādes 2007. gadā pārbaudīja tehniskā atbalsta pasākumus saskaņā ar iepriekš minētajiem pamatnostādņu nosacījumiem. Tādēļ Austrijas iestādes tika aicinātas iesniegt papildu informāciju, lai pierādītu, ka periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim pasākumi atbilda jaunajiem noteikumiem. Šajā ziņā Komisija pauda šaubas par to nosacījumu izpildi, kas atšķīrās no 2000.–2006. gada pamatnostādnēs noteiktajām prasībām. Konkrēti, Komisija vērsa Austrijas iestāžu uzmanību uz šādiem būtiskiem grozījumiem:






  — | lauksaimniecības produktu primārās ražošanas un to pārstrādes un tirdzniecības nodalīšanu, |
| --- | --- | --- |

(352)

Attiecībā uz tehnisko atbalstu uzņēmumiem, kas nodarbojas ar pārstrādi un tirdzniecību, ar 2007.–2013. gada pamatnostādnēm tikai ieviestas būtiskas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējiem noteikumiem, tādēļ šai kategorijai ir nepieciešams atsevišķs novērtējums. No informācijas, kas bija pieejama laikā, kad tika izstrādāts lēmums par procedūras sākšanu, nebija skaidrs tas, vai Austrijas iestādes 2007. gadā pārbaudīja tehniskā atbalsta pasākumus saskaņā ar iepriekš minētajiem pamatnostādņu nosacījumiem. Tādēļ Austrijas iestādes tika aicinātas iesniegt papildu informāciju, lai pierādītu, ka periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim pasākumi atbilda jaunajiem noteikumiem. Šajā ziņā Komisija pauda šaubas par to nosacījumu izpildi, kas atšķīrās no 2000.–2006. gada pamatnostādnēs noteiktajām prasībām. Konkrēti, Komisija vērsa Austrijas iestāžu uzmanību uz šādiem būtiskiem grozījumiem:

—

lauksaimniecības produktu primārās ražošanas un to pārstrādes un tirdzniecības nodalīšanu,

| — | attiecībā uz pēdējo tikai atbalstu MVU varēja atzīt par saderīgu saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādnēm; attaisnojamo izmaksu tvērums tika ierobežots līdz konsultāciju pakalpojumiem un dalībai gadatirgos un izstādēs, un atbalsta intensitāte tika samazināta līdz 50 %. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pēdējo tikai atbalstu MVU varēja atzīt par saderīgu saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādnēm; attaisnojamo izmaksu tvērums tika ierobežots līdz konsultāciju pakalpojumiem un dalībai gadatirgos un izstādēs, un atbalsta intensitāte tika samazināta līdz 50 %.

| (353) | Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes apgalvoja, ka prasība pielāgoties jaunajiem valsts atbalsta noteikumiem tika piemērota no 2008. gada 1. janvāra, nevis no 2007. gada 1. janvāra, kā atzīmējusi Komisija (sk. arī 172.–175. apsvērumu). Tādēļ Austrijas iestādes nesniedza plašāku informāciju par saderības novērtējumu. Savā 2014. gada 19. februāra pieprasījumā iesniegt informāciju Komisija atkal aicināja Austriju sniegt nepieciešamo informāciju par šo jautājumu. Savā 2014. gada 30. aprīļa atbildē Austrijas iestādes saglabāja savu nostāju, kas tika izklāstīta 2012. gada piezīmēs, un nesniedza plašāku informāciju par saderības novērtējumu. |
| --- | --- |

(353)

Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes apgalvoja, ka prasība pielāgoties jaunajiem valsts atbalsta noteikumiem tika piemērota no 2008. gada 1. janvāra, nevis no 2007. gada 1. janvāra, kā atzīmējusi Komisija (sk. arī 172.–175. apsvērumu). Tādēļ Austrijas iestādes nesniedza plašāku informāciju par saderības novērtējumu. Savā 2014. gada 19. februāra pieprasījumā iesniegt informāciju Komisija atkal aicināja Austriju sniegt nepieciešamo informāciju par šo jautājumu. Savā 2014. gada 30. aprīļa atbildē Austrijas iestādes saglabāja savu nostāju, kas tika izklāstīta 2012. gada piezīmēs, un nesniedza plašāku informāciju par saderības novērtējumu.

| (354) | Pamatojums ir minēts 322.–326. apsvērumā iepriekš, un tas ir vienādi piemērojams šajā sadaļā aprakstītajam atbalstam. |
| --- | --- |

(354)

Pamatojums ir minēts 322.–326. apsvērumā iepriekš, un tas ir vienādi piemērojams šajā sadaļā aprakstītajam atbalstam.

| (355) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ, ciktāl tehniskais atbalsts, ko periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim nodrošināja uzņēmumiem, kas nodarbojās ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, neatbilda jaunajiem 2007.–2013. gada pamatnostādņu nosacījumiem attiecībā uz šo kategoriju (t. i., atbalsts lieliem uzņēmumiem, atbalsts pirmajai dalības reizei gadatirgos, atbalsts vairāk nekā 50 % apmērā par pakalpojumiem, kas nav konsultāciju pakalpojumi, un par dalību gadatirgos vairāk nekā 50 % apmērā vai kompensācija natūrā) (350. apsvērums), Komisija uzskata, ka šāds atbalsts nebija saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts). |
| --- | --- |

(355)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ, ciktāl tehniskais atbalsts, ko periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim nodrošināja uzņēmumiem, kas nodarbojās ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, neatbilda jaunajiem 2007.–2013. gada pamatnostādņu nosacījumiem attiecībā uz šo kategoriju (t. i., atbalsts lieliem uzņēmumiem, atbalsts pirmajai dalības reizei gadatirgos, atbalsts vairāk nekā 50 % apmērā par pakalpojumiem, kas nav konsultāciju pakalpojumi, un par dalību gadatirgos vairāk nekā 50 % apmērā vai kompensācija natūrā) (350. apsvērums), Komisija uzskata, ka šāds atbalsts nebija saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (tagad LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts).

| (356) | Attiecībā uz pasākumiem, kas nav minēti iepriekšējā apsvērumā, saderības kritēriji nav mainījušies salīdzinājumā ar 2000.–2006. gada pamatnostādnēm. Atsauce uz saderības novērtējumu ir 328. apsvērumā un tālāk. Tādēļ šie pasākumi ir saderīgi. |
| --- | --- |

(356)

Attiecībā uz pasākumiem, kas nav minēti iepriekšējā apsvērumā, saderības kritēriji nav mainījušies salīdzinājumā ar 2000.–2006. gada pamatnostādnēm. Atsauce uz saderības novērtējumu ir 328. apsvērumā un tālāk. Tādēļ šie pasākumi ir saderīgi.

8.9.   PARAFISKĀLĀS NODEVAS UN CIEŠA SAIKNE AR ATBALSTA IZLIETOJUMU

PARAFISKĀLĀS NODEVAS UN CIEŠA SAIKNE AR ATBALSTA IZLIETOJUMU

| (357) | Tā kā ar šo lēmumu saistītie pasākumi tiek finansēti no parafiskāliem maksājumiem, Komisijai ir jāpārbauda gan finansētie pasākumi, t. i., reāli piešķirtais atbalsts, gan tas, kā to finansē. |
| --- | --- |

(357)

Tā kā ar šo lēmumu saistītie pasākumi tiek finansēti no parafiskāliem maksājumiem, Komisijai ir jāpārbauda gan finansētie pasākumi, t. i., reāli piešķirtais atbalsts, gan tas, kā to finansē.

| (358) | Saskaņā ar Tiesas iedibināto praksi, ja atbalsta finansējuma veids, īpaši, ja runa ir par obligātām iemaksām, ir neatņemama atbalsta pasākuma sastāvdaļa, Komisijai, pārbaudot atbalstu, ir jāņem vērā šis finansēšanas veids (102). |
| --- | --- |

(358)

Saskaņā ar Tiesas iedibināto praksi, ja atbalsta finansējuma veids, īpaši, ja runa ir par obligātām iemaksām, ir neatņemama atbalsta pasākuma sastāvdaļa, Komisijai, pārbaudot atbalstu, ir jāņem vērā šis finansēšanas veids (102).

102

| (359) | Lai nodokli vai tā daļu varētu uzskatīt par atbalsta pasākuma sastāvdaļu, saskaņā ar attiecīgo valsts tiesisko regulējumu starp nodokli un atbalstu jāpastāv ciešai ar izlietojumu saistītai saiknei tādā nozīmē, ka nodokļa ieņēmumi tiek tieši izmantoti atbalsta finansēšanai (103), un nodokļa apmēram tieši jāietekmē valsts atbalsta apmērs (104). |
| --- | --- |

(359)

Lai nodokli vai tā daļu varētu uzskatīt par atbalsta pasākuma sastāvdaļu, saskaņā ar attiecīgo valsts tiesisko regulējumu starp nodokli un atbalstu jāpastāv ciešai ar izlietojumu saistītai saiknei tādā nozīmē, ka nodokļa ieņēmumi tiek tieši izmantoti atbalsta finansēšanai (103), un nodokļa apmēram tieši jāietekmē valsts atbalsta apmērs (104).

103

104

8.9.1.   PERIODS NO 1995. LĪDZ 2001. GADAM

| (360) | Saskaņā ar lēmuma par procedūras sākšanu 235. apsvērumu šo kritēriju piemērošana pārbaudītajiem pasākumiem ļāva Komisijai izdarīt šādus sākotnējos secinājumus: šķita, ka pirmais kritērijs bija izpildīts, jo saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju iekasētās nodevas deva labumu tikai tiem atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecas lēmums (sk. 53. apsvērumu). |
| --- | --- |

(360)

Saskaņā ar lēmuma par procedūras sākšanu 235. apsvērumu šo kritēriju piemērošana pārbaudītajiem pasākumiem ļāva Komisijai izdarīt šādus sākotnējos secinājumus: šķita, ka pirmais kritērijs bija izpildīts, jo saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju iekasētās nodevas deva labumu tikai tiem atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecas lēmums (sk. 53. apsvērumu).

| (361) | Attiecībā uz jautājumu, vai nodevas apmēram bija tieša ietekme uz valsts atbalsta apmēru, lēmuma par procedūras sākšanu izstrādes laikā Komisijai nebija visa nepieciešamā informācija, lai novērtētu, vai šis kritērijs bija izpildīts. Šajā sakarā Austrijas iestādes tika aicinātas paskaidrot, vai attiecīgais atbalsta apmērs bija tieši saistīts ar ienākumiem no nodevas, t. i., vai tas bija noteikts sākumā vai bija atkarīgs no konkrētām AMA tirdzniecības vajadzībām. |
| --- | --- |

(361)

Attiecībā uz jautājumu, vai nodevas apmēram bija tieša ietekme uz valsts atbalsta apmēru, lēmuma par procedūras sākšanu izstrādes laikā Komisijai nebija visa nepieciešamā informācija, lai novērtētu, vai šis kritērijs bija izpildīts. Šajā sakarā Austrijas iestādes tika aicinātas paskaidrot, vai attiecīgais atbalsta apmērs bija tieši saistīts ar ienākumiem no nodevas, t. i., vai tas bija noteikts sākumā vai bija atkarīgs no konkrētām AMA tirdzniecības vajadzībām.

AMA

| (362) | Komisija arī norādīja, ka, ja tā pēc nepieciešamās informācijas iesniegšanas secinās, ka nodevas ir neatņemama atbalsta pasākuma sastāvdaļa, tai būs jāpārbauda, vai shēmas finansēšanā ir radīta diskriminācija starp importētajiem produktiem un Austrijā ražotajiem produktiem (105) vai starp eksportētajiem vietējiem produktiem un vietējiem produktiem, kas tiek tirgoti vietējā tirgū (106) (lēmuma par procedūras sākšanu 236. apsvērums). |
| --- | --- |

(362)

Komisija arī norādīja, ka, ja tā pēc nepieciešamās informācijas iesniegšanas secinās, ka nodevas ir neatņemama atbalsta pasākuma sastāvdaļa, tai būs jāpārbauda, vai shēmas finansēšanā ir radīta diskriminācija starp importētajiem produktiem un Austrijā ražotajiem produktiem (105) vai starp eksportētajiem vietējiem produktiem un vietējiem produktiem, kas tiek tirgoti vietējā tirgū (106) (lēmuma par procedūras sākšanu 236. apsvērums).

105

106

| (363) | Austrijas iestādes tika aicinātas sniegt informāciju par šiem jautājumiem. Konkrēti, tās tika lūgtas norādīt, vai AMA likuma 21.c panta 2. punkts, saskaņā ar kuru precēm, kuru izcelsmes valsts nav Austrija, šīs nodevas netiek piemērotas (sk. 58. apsvērumu), bija spēkā jau 1995. gadā vai arī tika pievienots vēlāk ar grozījumiem likumā. Dalībvalstij tika lūgts arī paskaidrot, vai Austrijas izcelsmes produkti, kas tirgoti ārpus Austrijas, varēja iegūt no pasākuma tādā pašā mērā kā Austrija tirgoti produkti. |
| --- | --- |

(363)

Austrijas iestādes tika aicinātas sniegt informāciju par šiem jautājumiem. Konkrēti, tās tika lūgtas norādīt, vai AMA likuma 21.c panta 2. punkts, saskaņā ar kuru precēm, kuru izcelsmes valsts nav Austrija, šīs nodevas netiek piemērotas (sk. 58. apsvērumu), bija spēkā jau 1995. gadā vai arī tika pievienots vēlāk ar grozījumiem likumā. Dalībvalstij tika lūgts arī paskaidrot, vai Austrijas izcelsmes produkti, kas tirgoti ārpus Austrijas, varēja iegūt no pasākuma tādā pašā mērā kā Austrija tirgoti produkti.

AMA

| (364) | Lēmuma par procedūras sākšanu 237. apsvērumā Komisija uzsvēra, ka tai bija arī jāpārbauda, vai nodevas iekasēšana nebija pretrunā ar lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas mērķiem. Šajā ziņā bija jānovērtē, vai nodevas neietekmēja galaproduktu cenas un vai tādējādi iekšzemes produkti netika diskriminēti salīdzinājumā ar importētiem produktiem. |
| --- | --- |

(364)

Lēmuma par procedūras sākšanu 237. apsvērumā Komisija uzsvēra, ka tai bija arī jāpārbauda, vai nodevas iekasēšana nebija pretrunā ar lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas mērķiem. Šajā ziņā bija jānovērtē, vai nodevas neietekmēja galaproduktu cenas un vai tādējādi iekšzemes produkti netika diskriminēti salīdzinājumā ar importētiem produktiem.

| (365) | Šai sakarā lēmumā par procedūras sākšanu Austrijas iestādes tikai aicinātas iesniegt datus, kuros parādīta nodevas procentuālā daļa no attiecīgajām pārdošanas cenām, un izskaidrot, kādā mērā iespējamo nodevas radīto negatīvo ietekmi kompensēja ar šo pašu nodevu finansēto pasākumu pozitīvā ietekme. Papildus Austrijas iestādes tika aicinātas paskaidrot, vai attiecīgo produktu cenas ir lielākoties tirgus vadītas. |
| --- | --- |

(365)

Šai sakarā lēmumā par procedūras sākšanu Austrijas iestādes tikai aicinātas iesniegt datus, kuros parādīta nodevas procentuālā daļa no attiecīgajām pārdošanas cenām, un izskaidrot, kādā mērā iespējamo nodevas radīto negatīvo ietekmi kompensēja ar šo pašu nodevu finansēto pasākumu pozitīvā ietekme. Papildus Austrijas iestādes tika aicinātas paskaidrot, vai attiecīgo produktu cenas ir lielākoties tirgus vadītas.

| (366) | Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes informēja Komisiju, ka ārvalstu produkti bija atbrīvoti no nodevas saskaņā ar AMA likuma 2.c panta 2. punktu. Šis atbrīvojums bija spēkā no 1994. gada 1. janvāra visu novērtējuma periodu. |
| --- | --- |

(366)

Savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes informēja Komisiju, ka ārvalstu produkti bija atbrīvoti no nodevas saskaņā ar AMA likuma 2.c panta 2. punktu. Šis atbrīvojums bija spēkā no 1994. gada 1. janvāra visu novērtējuma periodu.

AMA

| (367) | Attiecībā uz saistību ar lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas mērķiem savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes apgalvoja, ka, tā kā cenas veidoja piedāvājums un pieprasījums attiecīgajos tirgos un nebija iejaukšanās no iestāžu puses, nodevas procentuālo daļu no pārdošanas cenām nebija iespējams aprēķināt. |
| --- | --- |

(367)

Attiecībā uz saistību ar lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas mērķiem savās 2012. gada 14. septembra piezīmēs Austrijas iestādes apgalvoja, ka, tā kā cenas veidoja piedāvājums un pieprasījums attiecīgajos tirgos un nebija iejaukšanās no iestāžu puses, nodevas procentuālo daļu no pārdošanas cenām nebija iespējams aprēķināt.

| (368) | Šajā pašā atbildē Austrijas iestādes apgalvoja, ka nodevas apmēram nebija tiešas ietekmes uz valsts atbalsta apmēru. Papildus ienākumiem no AMA nodevas bija citi finansēšanas avoti. Proti, lai finansētu pasākumus, papildus “tīrajiem ienākumiem” no nodevas un ES fondiem (līdzfinansētām darbībām) citi ienākumi no ekonomikas dalībniekiem tika iekasēti licences maksājumu veidā un autoratlīdzības ienākumu veidā, kas tika maksāti AMA veikalā (pavārgrāmatas u. c.). |
| --- | --- |

(368)

Šajā pašā atbildē Austrijas iestādes apgalvoja, ka nodevas apmēram nebija tiešas ietekmes uz valsts atbalsta apmēru. Papildus ienākumiem no AMA nodevas bija citi finansēšanas avoti. Proti, lai finansētu pasākumus, papildus “tīrajiem ienākumiem” no nodevas un ES fondiem (līdzfinansētām darbībām) citi ienākumi no ekonomikas dalībniekiem tika iekasēti licences maksājumu veidā un autoratlīdzības ienākumu veidā, kas tika maksāti AMA veikalā (pavārgrāmatas u. c.).

AMA

AMA

| (369) | Faktiski Austrijas iestādes parādīja, ka daļu finansējuma AMA pasākumiem neveidoja nodeva (107), tādējādi iztērētā atbalsta apmērs (kas savukārt ietekmēja reāli veikto pasākumu darbības jomu) nebija atkarīgs tikai no nodevas ienākumiem, turklāt ienākumi no nodevas netika novirzīti tikai atbalsta finansēšanai (108). |
| --- | --- |

(369)

Faktiski Austrijas iestādes parādīja, ka daļu finansējuma AMA pasākumiem neveidoja nodeva (107), tādējādi iztērētā atbalsta apmērs (kas savukārt ietekmēja reāli veikto pasākumu darbības jomu) nebija atkarīgs tikai no nodevas ienākumiem, turklāt ienākumi no nodevas netika novirzīti tikai atbalsta finansēšanai (108).

AMA

107

108

| (370) | Tādēļ Komisija uzskata, ka periodā no 1995. līdz 2001. gadam kritēriji saiknei ar izlietojumu judikatūras izpratnē nav izpildīti. |
| --- | --- |

(370)

Tādēļ Komisija uzskata, ka periodā no 1995. līdz 2001. gadam kritēriji saiknei ar izlietojumu judikatūras izpratnē nav izpildīti.

8.9.2.   PERIODS NO 2002. LĪDZ 2008. GADAM

| (371) | Austrijas iestādes tikai aicinātas arī sniegt nepieciešamo informāciju, lai Komisija varētu izvērtēt, vai pasākuma parafiskālā finansēšana (nodeva) bija neatņemama atbalsta pasākuma sastāvdaļa periodā no 2002. līdz 2008. gadam (lēmuma par procedūras sākšanu 238. apsvērums). |
| --- | --- |

(371)

Austrijas iestādes tikai aicinātas arī sniegt nepieciešamo informāciju, lai Komisija varētu izvērtēt, vai pasākuma parafiskālā finansēšana (nodeva) bija neatņemama atbalsta pasākuma sastāvdaļa periodā no 2002. līdz 2008. gadam (lēmuma par procedūras sākšanu 238. apsvērums).

| (372) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ un, ņemot vērā to, ka finansējuma avoti saglabājās tie paši, Komisija uzskata, ka starp nodevu un valsts atbalsta pasākumiem cieša saikne nepastāvēja arī periodā no 2002. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(372)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ un, ņemot vērā to, ka finansējuma avoti saglabājās tie paši, Komisija uzskata, ka starp nodevu un valsts atbalsta pasākumiem cieša saikne nepastāvēja arī periodā no 2002. līdz 2008. gadam.

9.   SECINĀJUMS PAR ATBALSTA PASTĀVĒŠANU UN SADERĪGUMU

SECINĀJUMS PAR ATBALSTA PASTĀVĒŠANU UN SADERĪGUMU

| (373) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ un neatkarīgi no 378 apsvēruma AMA tirdzniecības pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(373)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ un neatkarīgi no 378 apsvēruma AMA tirdzniecības pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu.

AMA

| (374) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ un neatkarīgi no 378. apsvēruma atbalsta pasākumi, kas aprakstīti 208. un 213. apsvērumā, 327. apsvēruma trešajā teikumā un 355. apsvērumā, nav saderīgi ar iekšējo tirgu. Pārējie izvērtētie pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(374)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ un neatkarīgi no 378. apsvēruma atbalsta pasākumi, kas aprakstīti 208. un 213. apsvērumā, 327. apsvēruma trešajā teikumā un 355. apsvērumā, nav saderīgi ar iekšējo tirgu. Pārējie izvērtētie pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu.

| (375) | Jebkāda kompensācija, kas piešķiršanas laikā atbilda de minimis regulas (109) nosacījumiem, nav uzskatāma par atbalstu. Jebkurš atbalsts, kas piešķiršanas laikā atbilda grupu atbrīvojuma vai apstiprinātas shēmas nosacījumiem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši šim atbalsta veidam piemērojamai maksimālajai atbalsta intensitātei. |
| --- | --- |

(375)

Jebkāda kompensācija, kas piešķiršanas laikā atbilda de minimis regulas (109) nosacījumiem, nav uzskatāma par atbalstu. Jebkurš atbalsts, kas piešķiršanas laikā atbilda grupu atbrīvojuma vai apstiprinātas shēmas nosacījumiem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši šim atbalsta veidam piemērojamai maksimālajai atbalsta intensitātei.

de minimis

109

10.   ATGŪŠANA

ATGŪŠANA

| (376) | Saskaņā ar Līgumu un Tiesas judikatūru Komisijas kompetencē ir izlemt, vai attiecīgajai dalībvalstij atbalsts jāatceļ vai jāgroza (110), ja tā secina, ka tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Tiesa arī konsekventi norādījusi, ka valsts pienākums atcelt atbalstu, kuru Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir noteikts tādēļ, lai atjaunotu iepriekš pastāvējušo situāciju (111). Šajā kontekstā Tiesa ir norādījusi, ka šis mērķis ir panākts, kad saņēmējs ir atmaksājis summas, kas tam piešķirtas kā nelikumīgs atbalsts, tādējādi atteicies no priekšrocības, kāda tam bijusi salīdzinājumā ar konkurentiem tirgū, un ir atjaunota situācija, kāda pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas (112). |
| --- | --- |

(376)

Saskaņā ar Līgumu un Tiesas judikatūru Komisijas kompetencē ir izlemt, vai attiecīgajai dalībvalstij atbalsts jāatceļ vai jāgroza (110), ja tā secina, ka tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Tiesa arī konsekventi norādījusi, ka valsts pienākums atcelt atbalstu, kuru Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir noteikts tādēļ, lai atjaunotu iepriekš pastāvējušo situāciju (111). Šajā kontekstā Tiesa ir norādījusi, ka šis mērķis ir panākts, kad saņēmējs ir atmaksājis summas, kas tam piešķirtas kā nelikumīgs atbalsts, tādējādi atteicies no priekšrocības, kāda tam bijusi salīdzinājumā ar konkurentiem tirgū, un ir atjaunota situācija, kāda pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas (112).

110

111

112

| (377) | Ievērojot šo tiesu praksi, Regulas (ES) 2015/1589 (113) (turpmāk “Procedūras regula”) 16. pantā ir noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”. |
| --- | --- |

(377)

Ievērojot šo tiesu praksi, Regulas (ES) 2015/1589 (113) (turpmāk “Procedūras regula”) 16. pantā ir noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”.

113

| (378) | Saskaņā ar Procedūras regulas 17. pantu uz Komisijas tiesībām atgūt atbalstu attiecas desmit gadu noilguma termiņš. Noilguma termiņš sākas dienā, kad saņēmējam ir piešķirts nelikumīgais atbalsts. Visas Komisijas veiktās darbības attiecībā uz nelikumīgu atbalstu pārtrauc noilguma termiņu. Noilguma termiņu pārtrauc uz laiku, kamēr Komisijas lēmumu izskata Tiesas procesā. |
| --- | --- |

(378)

Saskaņā ar Procedūras regulas 17. pantu uz Komisijas tiesībām atgūt atbalstu attiecas desmit gadu noilguma termiņš. Noilguma termiņš sākas dienā, kad saņēmējam ir piešķirts nelikumīgais atbalsts. Visas Komisijas veiktās darbības attiecībā uz nelikumīgu atbalstu pārtrauc noilguma termiņu. Noilguma termiņu pārtrauc uz laiku, kamēr Komisijas lēmumu izskata Tiesas procesā.

| (379) | Sūdzība, pēc kuras tika uzsākta pašreizējā procedūra, tika saņemta 1999. gada 21. septembrī (sk. 4. apsvērumu), un Komisija reģistrēja shēmu kā nepaziņotu atbalstu 2000. gadā (sk. 8. apsvērumu). Turklāt ar 2004. gada lēmumu ir apliecināts fakts, ka Komisija administratīvu iemeslu dēļ ir nolēmusi sadalīt procedūru (sk. 10. apsvērumu) un pasākumus pirms un pēc 2003. gada izvērtēt atsevišķi. Procedūras sadalīšanu pieprasīja Austrijas iestādes 2004. gada 8. martā. |
| --- | --- |

(379)

Sūdzība, pēc kuras tika uzsākta pašreizējā procedūra, tika saņemta 1999. gada 21. septembrī (sk. 4. apsvērumu), un Komisija reģistrēja shēmu kā nepaziņotu atbalstu 2000. gadā (sk. 8. apsvērumu). Turklāt ar 2004. gada lēmumu ir apliecināts fakts, ka Komisija administratīvu iemeslu dēļ ir nolēmusi sadalīt procedūru (sk. 10. apsvērumu) un pasākumus pirms un pēc 2003. gada izvērtēt atsevišķi. Procedūras sadalīšanu pieprasīja Austrijas iestādes 2004. gada 8. martā.

| (380) | Iepriekš aprakstītās darbības (sadalīšanas procedūra, kas tika apstiprināta ar 2004. gada lēmumu) un vēstules (Austrijas 2004. gada 8. marta pieprasījums) Regulas (ES) 2015/1589 17. panta izpratnē ir pārtraucošas darbības. |
| --- | --- |

(380)

Iepriekš aprakstītās darbības (sadalīšanas procedūra, kas tika apstiprināta ar 2004. gada lēmumu) un vēstules (Austrijas 2004. gada 8. marta pieprasījums) Regulas (ES) 2015/1589 17. panta izpratnē ir pārtraucošas darbības.

| (381) | Tas nozīmē, ka Komisijai ir pilnvaras pieprasīt atgūšanu no 1995. gada 1. janvāra, datuma, kad Austrija pievienojās Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

(381)

Tas nozīmē, ka Komisijai ir pilnvaras pieprasīt atgūšanu no 1995. gada 1. janvāra, datuma, kad Austrija pievienojās Eiropas Savienībai.

| (382) | Komisijas lēmums NN 34A/2000 tika apstrīdēts Vispārējā tiesā 2004. gada 30. jūnijā, un tās lēmums tika pārsūdzēts Tiesā 2010. gada 27. janvārī. Tiesas spriedums tika pasludināts 2011. gada 27. oktobrī (sk. 22. apsvērumu iepriekš). Tādēļ saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. panta 2. punkta trešo teikumu noilguma termiņš tika pārtraukts no 2004. gada 30. jūnija līdz 2011. gada 27. oktobrim. |
| --- | --- |

(382)

Komisijas lēmums NN 34A/2000 tika apstrīdēts Vispārējā tiesā 2004. gada 30. jūnijā, un tās lēmums tika pārsūdzēts Tiesā 2010. gada 27. janvārī. Tiesas spriedums tika pasludināts 2011. gada 27. oktobrī (sk. 22. apsvērumu iepriekš). Tādēļ saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. panta 2. punkta trešo teikumu noilguma termiņš tika pārtraukts no 2004. gada 30. jūnija līdz 2011. gada 27. oktobrim.

| (383) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ desmit gadu noilguma termiņš šajā lēmumā izvērtēto pasākumu atbalsta atgūšanai nav pagājis. Tādēļ Austrijas iestādēm ir jāatgūst 374. apsvērumā minētais nesaderīgais valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(383)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ desmit gadu noilguma termiņš šajā lēmumā izvērtēto pasākumu atbalsta atgūšanai nav pagājis. Tādēļ Austrijas iestādēm ir jāatgūst 374. apsvērumā minētais nesaderīgais valsts atbalsts.

| (384) | Procedūras regulas 16. panta 1. punktā noteikts: “Kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja.” |
| --- | --- |

(384)

Procedūras regulas 16. panta 1. punktā noteikts: “Kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja.”

| (385) | Procedūras regulas 16. panta 3. punktā ir noteikts, ka “atgūšanu īsteno tūlīt un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos paredzētajām procedūrām, ja vien tās nodrošina tūlītēju un efektīvu Komisijas lēmuma izpildi”. |
| --- | --- |

(385)

Procedūras regulas 16. panta 3. punktā ir noteikts, ka “atgūšanu īsteno tūlīt un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos paredzētajām procedūrām, ja vien tās nodrošina tūlītēju un efektīvu Komisijas lēmuma izpildi”.

| (386) | Tas nozīmē, ka saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem, ar kuriem tiek īstenoti atgūšanas lēmumi, būtu jānodrošina pilnīga atgūšanas lēmuma spēkā esamība. Tādēļ ir nepieciešams, lai dalībvalstu veiktie pasākumi būtu tādi, kuru rezultāta tiek panākta iedarbīga un tūlītēja Komisijas lēmuma izpilde. |
| --- | --- |

(386)

Tas nozīmē, ka saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem, ar kuriem tiek īstenoti atgūšanas lēmumi, būtu jānodrošina pilnīga atgūšanas lēmuma spēkā esamība. Tādēļ ir nepieciešams, lai dalībvalstu veiktie pasākumi būtu tādi, kuru rezultāta tiek panākta iedarbīga un tūlītēja Komisijas lēmuma izpilde.

| (387) | Saskaņā ar iedibināto tiesu praksi, ja nelikumīga atbalsta gadījumā ir pieņemts negatīvs lēmums, īpaši tad, ka ir pagājis ievērojams laika posms, Komisija var veikt aptuvenu atgūstamo summu izvērtējumu. (114) |
| --- | --- |

(387)

Saskaņā ar iedibināto tiesu praksi, ja nelikumīga atbalsta gadījumā ir pieņemts negatīvs lēmums, īpaši tad, ka ir pagājis ievērojams laika posms, Komisija var veikt aptuvenu atgūstamo summu izvērtējumu. (114)

114

| (388) | Komisija vēlas uzsvērt, ka saskaņā ar tiesu praksi “neviens Kopienas tiesību noteikums neliek Komisijai, norīkojot atbalsta atgūšanu, kurš paziņots par nesaderīgu ar kopējo tirgu, noteikt precīzo atgūstamā atbalsta summu. Pietiek, ja Komisijas lēmumā ietverta informācija, kas ļauj saņēmējam pašam aprēķināt šo summu bez pārmērīgām grūtībām” (115). |
| --- | --- |

(388)

Komisija vēlas uzsvērt, ka saskaņā ar tiesu praksi “neviens Kopienas tiesību noteikums neliek Komisijai, norīkojot atbalsta atgūšanu, kurš paziņots par nesaderīgu ar kopējo tirgu, noteikt precīzo atgūstamā atbalsta summu. Pietiek, ja Komisijas lēmumā ietverta informācija, kas ļauj saņēmējam pašam aprēķināt šo summu bez pārmērīgām grūtībām” (115).

115

| (389) | Ņemot vērā dažu pasākumu raksturu (t. i., pasākumi, kas saistīti ar netiešu atbalstu lielam atbalsta saņēmēju skaitam), Komisija šā lēmuma ietvaros nevar noteikt precīzu summu katram atbalsta saņēmējam par katru pasākumu, kuram ir pieprasīta atgūšana. |
| --- | --- |

(389)

Ņemot vērā dažu pasākumu raksturu (t. i., pasākumi, kas saistīti ar netiešu atbalstu lielam atbalsta saņēmēju skaitam), Komisija šā lēmuma ietvaros nevar noteikt precīzu summu katram atbalsta saņēmējam par katru pasākumu, kuram ir pieprasīta atgūšana.

| (390) | Tādēļ Komisija vēlas norādīt, ka Austrijas iestāžu norādītās summas izmeklēšanas periodā (sk. 43., 44. un 45. apsvērumu) ir sākuma punkts to atbalstu aprēķināšanai, kas ir jāatgūst no attiecīgajiem atbalsta saņēmējiem. Nesaderīgā atbalsta kategorijas, kā arī attiecīgie periodi ir norādīti lēmumā. |
| --- | --- |

(390)

Tādēļ Komisija vēlas norādīt, ka Austrijas iestāžu norādītās summas izmeklēšanas periodā (sk. 43., 44. un 45. apsvērumu) ir sākuma punkts to atbalstu aprēķināšanai, kas ir jāatgūst no attiecīgajiem atbalsta saņēmējiem. Nesaderīgā atbalsta kategorijas, kā arī attiecīgie periodi ir norādīti lēmumā.

| (391) | Tādēļ Komisija uzskata, ka atgūšanas procedūras ietvaros Austrijas iestādēm ir jānodrošina pieņemama metode atbalsta aprēķināšanai katram atbalsta saņēmējam un jāpaziņo par to Komisijai, ievērojot lojālas sadarbības garu, |
| --- | --- |

(391)

Tādēļ Komisija uzskata, ka atgūšanas procedūras ietvaros Austrijas iestādēm ir jānodrošina pieņemama metode atbalsta aprēķināšanai katram atbalsta saņēmējam un jāpaziņo par to Komisijai, ievērojot lojālas sadarbības garu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko Austrija ir sniegusi minētajiem pasākumiem un minētajos periodos, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē:

| — | atbalsts vispārējai reklāmai periodā no 2000. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

atbalsts vispārējai reklāmai periodā no 2000. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim,

| — | atbalsts reklāmai periodā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

atbalsts reklāmai periodā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim,

| — | atbalsts reklāmas kampaņām ārpus Austrijas un vispārējai reklāmai Austrijā periodā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 1. janvārim, |
| --- | --- |

—

atbalsts reklāmas kampaņām ārpus Austrijas un vispārējai reklāmai Austrijā periodā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 1. janvārim,

| — | atbalsts kvalitatīvu produktu reklāmai periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

atbalsts kvalitatīvu produktu reklāmai periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim,

| — | atbalsts veicināšanas pasākumiem plašākā nozīmē un tehniskā atbalsta pasākumi periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

atbalsts veicināšanas pasākumiem plašākā nozīmē un tehniskā atbalsta pasākumi periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim,

| — | tehniskais atbalsts, atbalsts konsultāciju pakalpojumu un kontroles pasākumu formā attiecībā uz kvalitatīviem produktiem periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

tehniskais atbalsts, atbalsts konsultāciju pakalpojumu un kontroles pasākumu formā attiecībā uz kvalitatīviem produktiem periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim,

| — | atbalsts kvalitatīviem produktiem periodā no 2000. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

atbalsts kvalitatīviem produktiem periodā no 2000. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim,

| — | tehniskais atbalsts periodā no 2000. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

tehniskais atbalsts periodā no 2000. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim,

| — | tehniskais atbalsts vispārējiem produktiem periodā no 2000. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

tehniskais atbalsts vispārējiem produktiem periodā no 2000. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim,

| — | tehniskais atbalsts primārajiem ražotājiem periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

—

tehniskais atbalsts primārajiem ražotājiem periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim.

2. pants

Šādas valsts atbalsta shēmas, kuras Austrija norādītajos periodos ir īstenojusi nelikumīgi, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, ir nesaderīgas ar iekšējo tirgu:

| — | atbalsts vispārējai reklāmai periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

atbalsts vispārējai reklāmai periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim,

| — | atbalsts kvalitātes marķējumam periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

atbalsts kvalitātes marķējumam periodā no 1995. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim,

| — | atbalsts kvalitatīviem produktiem periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

atbalsts kvalitatīviem produktiem periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim,

| — | tehniskais atbalsts uzņēmumiem, kas nodarbojas ar pārstrādi un tirdzniecību, periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

—

tehniskais atbalsts uzņēmumiem, kas nodarbojas ar pārstrādi un tirdzniecību, periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim.

3. pants

Saskaņā ar 2. pantā minēto shēmu piešķirtais individuālais atbalsts nav atbalsts, ja tā piešķiršanas laikā ir izpildīti nosacījumi, kuri paredzēti atbalsta piešķiršanas laikā spēkā esošajā regulā, kas pieņemta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 994/98 (116) 2. pantu.

4. pants

Individuālās atbalsta summas, kas piešķirtas saskaņā ar 2. pantā minēto atbalsta shēmu un piešķiršanas laikā ir atbildušas nosacījumiem, kas paredzēti noteikumos, kuri pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 994/98 1. pantu vai saskaņā ar jebkuru citu apstiprinātu atbalsta shēmu, ir saderīgas ar iekšējo tirgu, kamēr ir sasniegta maksimālā atbalsta intensitāte, kas piemērojama šim atbalsta veidam.

5. pants

Austrijai no atbalsta saņēmējiem jāatgūst 2. pantā minētais nesaderīgais atbalsts.

Atgūstamajām summām pieskaita procentus par laikposmu no dienas, kad atbalsts nodots saņēmējiem, līdz tā faktiskās atgūšanas dienai.

Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu. (117)

6. pants

Šā lēmuma 2. pantā minētais atbalsts jāatgūst nekavējoties un efektīvi.

Austrija nodrošina šā lēmuma īstenošanu četros mēnešos no tā paziņošanas dienas.

7. pants

Divos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas dienas Austrija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | to atbalsta saņēmēju saraksts, kuri saņēmuši atbalstu saskaņā ar 2. pantā minēto shēmu, kā arī kopējā atbalsta summa, kuru katrs no viņiem ir saņēmis saskaņā ar šo shēmu; |
| --- | --- |

a)

to atbalsta saņēmēju saraksts, kuri saņēmuši atbalstu saskaņā ar 2. pantā minēto shēmu, kā arī kopējā atbalsta summa, kuru katrs no viņiem ir saņēmis saskaņā ar šo shēmu;

| b) | kopējā summa (pamatsumma un atgūšanas procenti), kas ir atgūstama no saņēmējiem; |
| --- | --- |

b)

kopējā summa (pamatsumma un atgūšanas procenti), kas ir atgūstama no saņēmējiem;

| c) | to pasākumu sīks apraksts, kas jau ir veikti un vēl ir plānoti, lai nodrošinātu šā lēmuma izpildi; |
| --- | --- |

c)

to pasākumu sīks apraksts, kas jau ir veikti un vēl ir plānoti, lai nodrošinātu šā lēmuma izpildi;

| d) | dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

d)

dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

Austrija informē Komisiju par to, kā norit valsts pasākumi, kas pieņemti šā lēmuma izpildei, līdz 2. pantā minētais atbalsts ir atgūts. Pēc Komisijas vienkārša pieprasījuma Austrija nekavējoties iesniedz informāciju par šā lēmuma izpildes nolūkā jau veiktajiem pasākumiem, kā arī par pasākumiem, kas vēl ir paredzēti. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta un atgūšanas procentu summām, ko atbalsta saņēmēji jau ir atmaksājuši.

8. pants

Šis lēmums ir adresēts Austrijas Republikai.

Briselē, 2016. gada 7. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  Aicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu par valsts atbalstu lietā SA. 15836, 2012. gada 12. jūnijs, C(2012) 3760 final (OV C 301, 5.10.2012., 22. lpp.).

1

(2)  Lieta C-47/10 P Austrijas Republika/Scheucher-Fleisch GmbH un citi, ECLI:EU:C:2011:698.

2

Scheucher-Fleisch GmbH

(3)  Lieta T-375/04 Scheucher-Fleisch GmbH un citi/Eiropas Kopienu Komisija, ECLI:EU:T:2009:445.

3

Scheucher-Fleisch GmbH

(4)  Tāds pats arguments ir izmantots juridiskajā atzinumā, kas pievienots 2015. gada 26. februārī iesniegtajai informācijai.

4

(5)  
  AMA pasākumi attiecībā uz kvalitātes marķējumu un biomarķējumu, kas tika īstenoti kopš 2002. gada 26. septembra saskaņā ar grozītajiem iekšējiem noteikumiem, tika apstiprināti 2004. gada 30. jūnijā ar Komisijas lēmumu lietā NN 34A/2000 (sk. 10.–16. apsvērumu).

5

AMA

(6)  
  OV C 28, 1.2.2000., 2. lpp.

6

(7)  
  OV C 252, 12.9.2001., 5. lpp.

7

(8)  Kā norādīts 15. apsvērumā iepriekš, saskaņā ar atbalsta shēmu NN 34A/2000 biomarķējuma reklāmas pasākumi bija ierobežoti laikā līdz 2006. gada 31. martam un biomarķējuma kvalitātes atbalsta pasākumi – līdz 2008. gada 31. decembrim.

8

(9)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

9

(10)  Akts par Norvēģijas Karalistes, Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanās nosacījumiem un Eiropas Savienības dibināšanas līgumu pielāgojumi (OV C 241, 29.8.1994., 21. lpp., kas grozīts ar OV L 1, 1.1.1995., 1. lpp.).

10

(11)  Proti, atsauce uz Komisijas lēmumu N88/98.

11

(12)  Sk. 145. apsvērumu un turpmākos apsvērumus.

12

(13)  Šie pārskati tika iesniegti kā pielikums Austrijas iestāžu 2000. gada 16. oktobra vēstulei, ar kuru tās atbildēja uz Komisijas 2000. gada 19. jūnija pieprasījumu iesniegt papildu informāciju.

13

(14)  Šie pārskati tika iesniegti Austrijas iestāžu 2012. gada 14. septembra vēstulē.

14

(15)  Austrijas Republikas oficiālais vēstnesis Bundesgesetzblatt für die Republik Österreich (BGBl.) 376/1992.

15

Bundesgesetzblatt für die Republik Österreich

BGBl.

(16)  Padomes 1992. gada 18. jūnija Direktīva 92/50/EEK par to, kā koordinēt procedūras, ar ko piešķir pakalpojumu valsts līgumus (OV L 209, 24.7.1992., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.).

17

(18)  Pielikums saistībā ar 2012. gada 14. septembrī iesniegto piezīmju 31. un 47. punktu. Piezīmēs ir iekļauts pamatdokuments un tā pielikumi.

18

(19)  Šie marķējumi bija attēloti Komisijas lēmuma NN 34A/2000 13. apsvērumā.

19

(20)  Šis logotips tika izmantots arī periodā no 1999. līdz 2002. gadam.

20

(21)  Marķējums ir izmantots 2000. gada produktu direktīvās (Richtlinien für Frischfleisch, Fleischerbetriebe, Fleischwaren, Frischeier, Putenfleisch, Milch und Milchprodukte, Obst, Gemüse und Speisekartoffeln, Speisefette, Speiseöle, Diverse Lebensmittel).

21

Richtlinien für Frischfleisch, Fleischerbetriebe, Fleischwaren, Frischeier, Putenfleisch, Milch und Milchprodukte, Obst, Gemüse und Speisekartoffeln, Speisefette, Speiseöle, Diverse Lebensmittel

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīva 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp.).

22

(23)  Padomes 1991. gada 24. jūnija Regula (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (OV L 198, 22.7.1991., 1. lpp.).

23

(24)  Padomes 1999. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 1257/99 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai un dažu regulu grozīšanu un atcelšanu (OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp.).

24

(25)  Šie standarti ir aprakstīti Komisijas lēmuma NN 34A/2000 59. apsvērumā.

25

(26)  1999. gada aprīļa AMA-Gütesiegel Richtlinie Frischfleisch, 1997. gada aprīļa Richtlinien Frischfleisch, 1997. gada aprīļa Richtlinien Frischfleisch (Anpassung entsprechend Beiratsbeschluss vom 22.1.1998.), 1996. gada februāra Richtlinien Frischfleisch, Richtlinien diverse Lebensmittel.

26

AMA-Gütesiegel Richtlinie Frischfleisch

Richtlinien Frischfleisch

Richtlinien Frischfleisch

Anpassung entsprechend Beiratsbeschluss vom 22.1.1998.

Richtlinien Frischfleisch

Richtlinien diverse Lebensmittel

(27)  1997. gada februāris.

27

(28)  Saskaņā ar Austrijas iestāžu sniegto informāciju šī veidlapa tika izmantota līdz 2000. gada 31. decembrim.

28

(29)  
  AMA darbības pārskats (Tätigkeitsbericht) par 1996. gadu, 3. lpp.

29

AMA

Tätigkeitsbericht

(30)  
  AMA darbības pārskats (Tätigkeitsbericht) par 1996. gadu, 12. lpp.

30

AMA

Tätigkeitsbericht

(31)  
  AMA darbības pārskats (Tätigkeitsbericht) par 1996. gadu, 35. lpp.

31

AMA

Tätigkeitsbericht

(32)  [...] – uz informāciju attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu.

32

(33)  
  AMA darbības pārskats (Tätigkeitsbericht) par 1996. gadu, 15. lpp.

33

AMA

Tätigkeitsbericht

(34)  Abi piemēri ir minēti AMA darbības pārskata (Tätigkeitsbericht) par 1996. gadu 17. lappusē.

34

AMA

Tätigkeitsbericht

(35)  
  AMA darbības pārskats (Tätigkeitsbericht) par 1996. gadu, 19. lpp.

35

AMA

Tätigkeitsbericht

(36)  
  AMA darbības pārskats (Tätigkeitsbericht) par 1996. gadu, 13. lpp.

36

AMA

Tätigkeitsbericht

(37)  
  AMA darbības pārskats (Tätigkeitsbericht) par 1996. gadu, 26. lpp.

37

AMA

Tätigkeitsbericht

(38)  
  AMA darbības pārskats (Tätigkeitsbericht) par 1997. gadu, 3. lpp. “
  Die österreichische Naturqualität hat sich mit der Unterstützung der AMA auch 1997 am Heimmarkt eine Position gesichert, mit der es gelungen ist, Eintrittsbarieren gegenüber EU-Anbietern aufzubauen und gleichzeitig den heimischen Produkten Unverwechselbarkeit zu garantieren. Dass der “Geschmack der Natur” am Heimmarkt sogar Marktanteile zurückgewonnen hat, ist im Marktsegment Fruchtjoghurt klar abzulesen. So konnten 1997 von den heimischen Herstellern 15 % Marktanteil von ausländischen Anbietern zurückgewonnen werden.
  ”

38

AMA

Tätigkeitsbericht

Die österreichische Naturqualität hat sich mit der Unterstützung der AMA auch 1997 am Heimmarkt eine Position gesichert, mit der es gelungen ist, Eintrittsbarieren gegenüber EU-Anbietern aufzubauen und gleichzeitig den heimischen Produkten Unverwechselbarkeit zu garantieren. Dass der “Geschmack der Natur” am Heimmarkt sogar Marktanteile zurückgewonnen hat, ist im Marktsegment Fruchtjoghurt klar abzulesen. So konnten 1997 von den heimischen Herstellern 15 % Marktanteil von ausländischen Anbietern zurückgewonnen werden.

(39)  Uz informāciju kvadrātiekavās attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu.

39

(40)  
  Ibid.

40

Ibid

(41)  Reklāmas piemēru var atrast AMA darbības pārskata (Tätigkeitsbericht) par 1999. gadu 10. lappusē.

41

AMA

Tätigkeitsbericht

(42)  
  AMA darbības pārskats (Tätigkeitsbericht) par 2000. gadu, 9. lpp.

42

AMA

Tätigkeitsbericht

(43)  
  AMA darbības pārskats (Tätigkeitsbericht) par 2000. gadu, 10. lpp.

43

AMA

Tätigkeitsbericht

(44)  
  AMA darbības pārskats (Tätigkeitsbericht) par 2000. gadu, 11. lpp.

44

AMA

Tätigkeitsbericht

(45)  
  AMA darbības pārskats (Tätigkeitsbericht) par 2000. gadu, 12. lpp.

45

AMA

Tätigkeitsbericht

(46)  Tiesas 2001. gada 13. marta spriedums lietā C-379/98 Preussen Elektra, ECLI:EU:C:2001:160, 58. punkts, un 2003. gada 20. novembra spriedums lietā C-126/01 GEMO, ECLI:EU:C:2003:622, 23. punkts.

46

Preussen Elektra

GEMO

(47)  Piezīmes, kas iesniegtas 2012. gada 14. septembrī.

47

(48)  
  Ibid.

48

Ibid

(49)  
  AMA likuma 21.i pants.

49

AMA

(50)  
  AMA likuma 21.k pants.

50

AMA

(51)  
  AMA likuma 21.l pants.

51

AMA

(52)  
  AMA likuma 21.l panta 2. punkts.

52

AMA

(53)  Attiecīgi 21.a panta 1. punkts, 21.c pants un 21.d pants.

53

(54)  Sk. 47. zemsvītras piezīmi.

54

(55)  
  AMA likuma 11. panta 1. punkts.

55

AMA

(56)  Tiesas 2004. gada 15. jūlija spriedums lietā C-345/02 Pearle, ECLI:EU:C:2004:448, 35.–38. punkts.

56

Pearle

(57)  Tiesas 2013. gada 30. maija spriedums lietā C-677/11 Doux Élevage SNC un Coopérative agricole GBP-ARREE/Ministère de l'Agriculture, ECLI:EU:C:2013:348, 32., 35. un 38. punkts.

57

Doux Élevage SNC

Coopérative agricole GBP-ARREE

Ministère de l'Agriculture

(58)  Tiesas spriedums lietā C-280/00 Altmark, ECLI:EU:C:2003:415, 84. punkts.

58

Altmark

(59)  Tiesas spriedums lietā C-355/00 Freskot AE/Elliniko Dimosio, ECLI:EU:C:2003:298, 83. punkts.

59

Freskot AE/Elliniko Dimosio

(60)  Tiesas 1977. gada 22. marta spriedums lietā C-78/76 Steinike & Weinlig, ECLI:EU:C:1977:52, 22. punkts.

60

Steinike & Weinlig

(61)  Tiesas spriedums lietā C-75/97 Beļģija/Komisija, ECLI:EU:C:1999:311, 31. punkts.

61

(62)  Tiesas spriedums lietā C-730/79 Philip Morris Holland BV/Komisija, ECLI:EU:C:1980:209, 11. un 12. punkts.

62

Philip Morris Holland BV

(63)  Sk. īpaši Tiesas spriedumu lietā 102/87 Francijas Republika/Komisija, ECLI:EU:C:1988:391.

63

(64)  Avots: Eurostat.

64

Eurostat

(65)  Saskaņā ar 1. panta b) punkta iii) apakšpunktu apvienojumā ar 4. panta 6. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.), ja Komisija nav pieņēmusi lēmumu divos mēnešos no paziņojuma saņemšanas dienas, attiecīgā dalībvalsts var īstenot pasākumu, par to iepriekš paziņojot Komisijai, ja vien Komisija 15 darba dienās pēc šāda paziņojuma saņemšanas nepieņem lēmumu. Regula (EK) Nr. 659/1999 stājās spēkā 1999. gadā un tādēļ nav piemērojama attiecīgajai vēstulei, kas rakstīta 1997. gadā. Tomēr iepriekš minētie Regulas (EK) Nr. 659/1999 noteikumi tika uztverti kā tā sauktās Lorenz tiesas prakses interpretācija (Tiesas spriedums lietā 120/73 Lorenz, ECLI:EU:C:1973:152, 4., 5. un 6. punkts), saskaņā ar kuru atbalsts ir uzskatāms par apstiprinātu un kvalificējams kā pastāvošs atbalsts, kad ir pagājis divu mēnešu periods pēc paziņošanas un par tā īstenošanu ir paziņots iepriekš, nesaņemot Komisijas reakciju.

65

Lorenz

Lorenz

(66)  N 175/2006, N 589/2008 un N 496/2009.

66

(67)  
  Förderung und Sicherung des Absatzes von inlandischen land- und forstwirtschaftlichen Erzeugnissen.

67

Förderung und Sicherung des Absatzes von inlandischen land- und forstwirtschaftlichen Erzeugnissen.

(68)  Lieta T-375/04 Scheucher-Fleisch GmbH un citi/Eiropas Kopienu Komisija, ECLI:EU:T:2009:445, 86. un 87. punkts.

68

Scheucher-Fleisch GmbH

(69)  
  BGBl. I daļa, Nr. 55/2007.

69

BGBl.

(70)  Šī norāde ir iekļauta visos to noteikumu pantos par produktu izcelsmi, ar kuriem regulē svaigas gaļas logotipus kopš 1995. gada.

70

(71)  
  OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.

71

(72)  
  OV C 319, 27.12.2006., 1. lpp.

72

(73)  C-199/06 CELF/SIDE, ECLI:EU:C:2008:79, 68. punkts.

73

CELF

SIDE

(74)  
  OV C 272, 28.10.1986., 3. lpp.

74

(75)  
  OV C 302, 12.11.1987., 6. lpp.

75

(76)  
  OV C 252, 12.9.2001., 5. lpp.

76

(77)  1987. gada reklāmas pamatdokumenta 1.1. punkts.

77

(78)  2001. gada reklāmas pamatnostādņu 5. punkta b) apakšpunkts.

78

(79)  2001. gada reklāmas pamatnostādņu 7. punkts.

79

(80)  2007.–2013. gada pamatnostādņu 152. punkta a) apakšpunkts.

80

(81)  Jāatzīmē, ka reklāmas pamatdokumenta 2.1.1. punktā (ar 1. zemsvītras piezīmi) ir dota tieša atsauce uz Komisijas pamatnostādnēm 1986. gada paziņojumā.

81

(82)  Kā redzams 1986. gada paziņojuma tekstā, tā mērķis bija sniegt vadlīnijas, ar kurām būtu jānodrošina, ka dalībvalstu īstenotās veicināšanas kampaņas iekļaujas robežās, kas pieļaujamas saskaņā ar Tiesas judikatūru, īpaši lietā 222/82 Apple & Pear Development Council/K.J. Lewis Ltd un citi, EU:C:1983:370.

82

Apple & Pear Development Council

K.J. Lewis Ltd

(83)  Ar atsauci uz 1986. gada paziņojumu.

83

(84)  Sk. arī 65. apsvērumu iepriekš.

84

(85)  Pasākuma kopējais budžets bija EUR 4 165 399, un tas tika līdzfinansēts no ES fondu līdzekļiem EUR 2 082 699 apmērā un no valsts līdzekļiem EUR 709 721,78 apmērā. Pārējie izdevumi tika finansēti no AMA nodevas ieņēmumiem.

85

AMA

(86)  Kopējais budžets bija EUR 2 659 974. Par 2007. un 2008. gadu ES finansētā daļa bija EUR 550 047 un valsts segtā daļa bija EUR 142 967.

86

(87)  Uz periodu pēc 2004. gada attiecas lēmums N 239/2004. Sk. 39. apsvērumu iepriekš.

87

(88)  Padomes 2005. gada 20. septembra Regula (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.).

88

(89)  Šajā ziņā skatīt, piemēram, Komisijas lēmumus lietās N 570/1998 (citēts jau 41. apsvērumā iepriekš), N 662/1998 (Komisijas 1999. gada 30. aprīļa lēmums SG(99) D/3095) un C(1999) 4227 (Komisijas 1999. gada 25. novembra Lēmums 2000/132/EK (OV L 37, 12.2.2000., 31. lpp.)). Lai veiktu novērtējumu šajā iedaļā, Komisija atsaucas uz novērtējumu, kas veikts šajos lēmumos.

89

(90)  Priekšlikumi piemērotiem pasākumiem attiecībā uz atbalstu, ko dalībvalstis piešķir lauksaimniecības dzīvnieku un lauksaimniecības dzīvnieku produktu nozarei. Nr. S/75/29416, 1975. gada 29. septembris.

90

(91)  Sk. 304. apsvērumu turpmāk.

91

(92)  Detalizētu 2007.–2013. gada pamatnostādņu IV.J nodaļas analīzi sk. 8.6. iedaļā turpmāk.

92

(93)  Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 (OV L 358, 16.12.2006., 3. lpp.).

93

(94)  Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp.).

94

(95)  Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.).

95

(96)  Tiesas spriedums lietā C-1/09 Centre d'exportation du livre français (CELF) un Ministre de la Culture et de la Communication/Société internationale de diffusion et d'édition (SIDE), ECLI:EU:C:2010:136, 45. punkts.

96

Centre d'exportation du livre français

CELF

Ministre de la Culture et de la Communication

Société internationale de diffusion et d'édition

SIDE

(97)  Atšķirībā no iepriekšējā tiesiskā regulējuma šīs kategorijas vairs nebija attaisnotas saskaņā ar 2007.–2013. gada pamatnostādnēm. Sk. 318. apsvērumu.

97

(98)  Attiecībā uz atskaites periodu, par kuru bija jāsniedz informācija, Austrijas iestādes tika aicinātas ņemt vērā 243. apsvērumā minētos komentārus par pārejas perioda esamību (vai neesamību).

98

(99)  Uz vispārējiem pasākumiem pēc 2004. gada attiecās Komisijas lēmums N 239/2004 (sk. arī 20. apsvērumu iepriekš). Šo lēmumu neietekmēja Tiesas spriedumi, kas minēti 22. apsvērumā un tālāk.

99

(100)  Kā izskaidrots 314. apsvērumā iepriekš, no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 28. augustam attiecīgajam atbalstam bija piemērojams Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. panta a) un b) punkts, un pēc šā datuma tika piemērots Regulas (EK) Nr. 800/2008 26. un 27. pants. Taču, tā kā šajos pantos ir vienādi nosacījumi, nodalīt novērtējumu iepriekš minētajiem periodiem nav nepieciešams.

100

(101)  2000.–2006. gada pamatnostādnēs ir iekļauts papildināms tādu darbību saraksts, kurām pieejams tehniskais atbalsts.

101

(102)  Tiesas 2003. gada 21. oktobra spriedums apvienotajās lietās C-261/01 un C-262/01 Van Calster, ECLI:EU:C:2003:571, 49. punkts.

102

Van Calster

(103)  Tiesas 2005. gada 13. janvāra spriedums lietā C-174/02 Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, ECLI:EU:C:2005:10, 26. punkts, Tiesas 2005. gada 27. oktobra spriedums apvienotajās lietās C-266/04 līdz C-270/04, C-276/04 un C-321/04 līdz C-325/04 Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l'organisation autonome d'assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic), ECLI:EU:C:2005:657, 46.–49. punkts.

103

Streekgewest Westelijk Noord-Brabant

Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l'organisation autonome d'assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic)

(104)  
  Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, minēts 102. zemsvītras piezīmē, 28. punktā un Tiesas 2006. gada 15. jūnija spriedumā lietā C-41/05 Air Liquide, ECLI:EU:C:2006:403, 46. punkts.

104

Streekgewest Westelijk Noord-Brabant

Air Liquide

(105)  Par diskrimināciju starp iekšzemes un eksportētajiem produktiem cita starpā skatīt Tiesas 2002. gada 23. aprīļa spriedumu lietā C-234/99 Nygard, ECLI:EU:C:2002:244, 21. un 22. punkts.

105

Nygard

(106)  Par diskrimināciju starp iekšzemes un importētajiem produktiem cita starpā skatīt Tiesas 1992. gada 11. marta spriedumu apvienotajās lietās C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 un C-83/90 Compagnie Commerciale de l'Ouest, ECLI:EU:C:1992:118, 26. punkts.

106

Compagnie Commerciale de l'Ouest

(107)  Saskaņā ar 2015. gada 25. februāra piezīmēm no licencēm iekasētās summas veidoja 2,01 % līdz 2,84 % no gada ienākumiem. Ienākumi no AMA veikala veidoja 0,08 % līdz 0,48 % no gada ienākumiem.

107

AMA

(108)  Sk., piemēram, situāciju 2001. gadā: kā redzams tabulās 43. un 56. apsvērumā iepriekš, iekasētās nodevas kopsumma bija EUR 15 miljoni, bet tikai EUR 12 miljoni tika izmaksāti kā atbalsts. Lai arī summas un sadalījums katru gadu atšķiras (dažos gados atbalsta apmērs pārsniedza iekasēto nodevu summu), ir skaidrs, ka nodevas apmērs tieši neveidoja noteiktu atbalsta apmēru.

108

(109)  Komisijas 2013. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1407/2013 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 352, 24.12.2013., 1. lpp.), Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.), Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.), Komisijas paziņojums par de minimis noteikumu valsts atbalstam (OV C 68, 6.3.1996., 9. lpp.), Komisijas 2013. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1408/2013 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības nozarē (OV L 352, 24.12.2013., 9. lpp.), Komisijas 2007. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1535/2007 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības produktu ražošanas nozarē (OV L 337, 21.12.2007., 35. lpp.), Komisijas 2004. gada 6. oktobra Regula (EK) Nr. 1860/2004 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē (OV L 325, 28.10.2004., 4. lpp.).

109

de minimis

de minimis

de minimis

de minimis

de minimis

de minimis

de minimis

(110)  Lieta C-70/72 Komisija/Vācija, ECLI:EU:C:1973:87, 13. punkts.

110

(111)  Apvienotās lietas C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Spānija/Komisija, ECLI:EU:C:1994:325, 75. punkts.

111

(112)  Lieta C-75/97 Beļģija/Komisija, ECLI:EU:C:1999:311, 64. un 65. punkts.

112

(113)  Padomes 2015. gada 13. jūlija Regula (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.).

113

(114)  Lieta T-366/00 Scott SA/Komisija, ECLI:EU:T:2007:99, 96. punkts.

114

Scott SA

(115)  Lieta C-480/98 Spānija/Komisija, ECLI:EU:C:2000:559, 25. punkts.

115

(116)  Padomes 1998. gada 7. maija Regula (EK) Nr. 994/98 par to, kā piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 92. un 93. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.).

116

(117)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

117

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 260/153 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 260/153

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/1701

(2016. gada 19. augusts),

ar ko nosaka noteikumus par formātu, kādā jāiesniedz zvejniecības un akvakultūras datu vākšanas darba plāni

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 5304)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (1), un jo īpaši tās 22. panta 1. punkta d) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (2) 25. pantā ir paredzēta prasība dalībvalstīm vākt bioloģiskos, vides, tehniskos un sociālekonomiskos datus, kas vajadzīgi zvejniecības pārvaldībai. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (2) 25. pantā ir paredzēta prasība dalībvalstīm vākt bioloģiskos, vides, tehniskos un sociālekonomiskos datus, kas vajadzīgi zvejniecības pārvaldībai.

| (2) | Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 508/2014 21. panta 1. punktam dalībvalstis datu vākšanas darba plānus Komisijai iesniedz saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 199/2008 (3) 4. panta 4. punktu, proti, elektroniski līdz tā gada 31. oktobrim, kas ir pirms gada, no kura darba plāns jāpiemēro. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 508/2014 21. panta 1. punktam dalībvalstis datu vākšanas darba plānus Komisijai iesniedz saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 199/2008 (3) 4. panta 4. punktu, proti, elektroniski līdz tā gada 31. oktobrim, kas ir pirms gada, no kura darba plāns jāpiemēro.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 508/2014 21. panta 2. punktu Komisijai šie darba plāni ir jāapstiprina ar īstenošanas aktiem līdz tā gada 31. decembrim, kas ir pirms gada, no kura darba plāns jāpiemēro |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 508/2014 21. panta 2. punktu Komisijai šie darba plāni ir jāapstiprina ar īstenošanas aktiem līdz tā gada 31. decembrim, kas ir pirms gada, no kura darba plāns jāpiemēro

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 508/2014 22. panta 1. punkta d) apakšpunktu Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros paredz noteikumus par šo darba plānu iesniegšanas procedūrām, formātu un termiņiem. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 508/2014 22. panta 1. punkta d) apakšpunktu Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros paredz noteikumus par šo darba plānu iesniegšanas procedūrām, formātu un termiņiem.

| (5) | Lai nodrošinātu saskaņotību ar Savienības daudzgadu programmu un nodrošinātu tās vienādu īstenošanu visā Savienībā, ir lietderīgi ņemt vērā jaunākās datu prasības, kas kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanas vajadzībām noteiktas Savienības daudzgadu programmā zvejniecības un akvakultūras datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai 2017.–2019. gada periodā (4), un norādīt, kāda informācija dalībvalstīm jāsniedz, kad tās iesniedz savus darba plānus. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu saskaņotību ar Savienības daudzgadu programmu un nodrošinātu tās vienādu īstenošanu visā Savienībā, ir lietderīgi ņemt vērā jaunākās datu prasības, kas kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanas vajadzībām noteiktas Savienības daudzgadu programmā zvejniecības un akvakultūras datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai 2017.–2019. gada periodā (4), un norādīt, kāda informācija dalībvalstīm jāsniedz, kad tās iesniedz savus darba plānus.

| (6) | Komisija ir ņēmusi vērā Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ieteikumus. Ir notikusi apspriešanās arī ar dalībvalstu pārstāvjiem, tiekoties īpašās ekspertu grupās. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ir ņēmusi vērā Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ieteikumus. Ir notikusi apspriešanās arī ar dalībvalstu pārstāvjiem, tiekoties īpašās ekspertu grupās.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Darba plānu saturs

1.   Regulas (ES) Nr. 508/2014 21. pantā minēto 2017.–2019. gada periodam izstrādāto datu vākšanas darba plānu saturu izklāsta saskaņā ar paraugu, kas noteikts šā lēmuma pielikumā.

2.   Pielikumā piemēro definīcijas, kas iekļautas Padomes Regulā (EK) Nr. 1224/2009 (5), Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 404/2011 (6), Regulā (ES) Nr. 1380/2013 un Savienības daudzgadu programmā.

3.   Dalībvalstu izstrādātajos darba plānos apraksta:

| a) | datus, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu; |
| --- | --- |

a)

datus, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu;

| b) | temporālo un telpisko sadalījumu un biežumu, kādā dati tiks vākti; |
| --- | --- |

b)

temporālo un telpisko sadalījumu un biežumu, kādā dati tiks vākti;

| c) | datu avotu, procedūras un metodes, ar kurām datus vāc un apstrādā, iegūstot datu kopas, kas nonāks galalietotāju rīcībā; |
| --- | --- |

c)

datu avotu, procedūras un metodes, ar kurām datus vāc un apstrādā, iegūstot datu kopas, kas nonāks galalietotāju rīcībā;

| d) | kvalitātes nodrošināšanas un kvalitātes kontroles satvaru, kura mērķis ir nodrošināt datu pienācīgu kvalitāti; |
| --- | --- |

d)

kvalitātes nodrošināšanas un kvalitātes kontroles satvaru, kura mērķis ir nodrošināt datu pienācīgu kvalitāti;

| e) | to, kā un kad dati būs pieejami, ņemot vērā zinātnisko ieteikumu galalietotāju norādītās vajadzības; |
| --- | --- |

e)

to, kā un kad dati būs pieejami, ņemot vērā zinātnisko ieteikumu galalietotāju norādītās vajadzības;

| f) | starptautiskās un reģionālās sadarbības un koordinācijas mehānismus, tostarp divpusējas un daudzpusējas vienošanās; un |
| --- | --- |

f)

starptautiskās un reģionālās sadarbības un koordinācijas mehānismus, tostarp divpusējas un daudzpusējas vienošanās; un

| g) | to, kā ir ņemtas vērā Savienības un tās dalībvalstu starptautiskās saistības. |
| --- | --- |

g)

to, kā ir ņemtas vērā Savienības un tās dalībvalstu starptautiskās saistības.

4.   Iepriekšminēto aprakstu saturs un formāts atbilst 2.–8. pantā noteiktajām prasībām, kas sīkāk precizētas šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Dati, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu

1.   Dalībvalstis vāc I pielikumā minētos datus saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu.

2.   Atbilstība starp Savienības daudzgadu programmas tabulām un darba plāna tabulām un tekstu ir noteikta II pielikumā.

3. pants

Temporālais un telpiskais sadalījums un biežums, kādā tiks vākti dati

1.   Temporālā un telpiskā sadalījuma un biežuma specifikācijas atbilst Savienības daudzgadu programmas III nodaļā izklāstītajām prasībām. Gadījumos, kad šādas prasības nav noteiktas, dalībvalstis temporālā un telpiskā sadalījuma vai biežuma specifikācijas nosaka un apraksta, ņemot vērā vēsturiskās laikrindas, izmaksu lietderību, koordināciju attiecīgajos jūras reģionos un galalietotāju vajadzības.

2.   Datu vākšanas temporālā un telpiskā sadalījuma vai biežuma specifikācijas paziņo:

| a) | 4.A tabulā un 4.B tabulā attiecībā uz datiem, kas iegūti, veicot paraugošanu komerciālajās zvejniecībās; |
| --- | --- |

a)

4.A tabulā un 4.B tabulā attiecībā uz datiem, kas iegūti, veicot paraugošanu komerciālajās zvejniecībās;

| b) | 1.A tabulā un 1.B tabulā attiecībā uz bioloģiskajiem datiem, kas iegūti pētnieciskajās uzskaitēs un komerciālajās zvejniecībās; |
| --- | --- |

b)

1.A tabulā un 1.B tabulā attiecībā uz bioloģiskajiem datiem, kas iegūti pētnieciskajās uzskaitēs un komerciālajās zvejniecībās;

| c) | 1.D tabulā attiecībā uz datiem, kas iegūti, veicot paraugošanu atpūtas zvejā; |
| --- | --- |

c)

1.D tabulā attiecībā uz datiem, kas iegūti, veicot paraugošanu atpūtas zvejā;

| d) | 1.E tabulā attiecībā uz datiem, kas iegūti, veicot attiecīgo anadromo un katadromo sugu paraugošanu; |
| --- | --- |

d)

1.E tabulā attiecībā uz datiem, kas iegūti, veicot attiecīgo anadromo un katadromo sugu paraugošanu;

| e) | 1.G tabulā attiecībā uz datiem, kas iegūti pētnieciskajās uzskaitēs; |
| --- | --- |

e)

1.G tabulā attiecībā uz datiem, kas iegūti pētnieciskajās uzskaitēs;

| f) | 3.A tabulā attiecībā uz zvejniecības ekonomiskajiem un sociālajiem datiem; |
| --- | --- |

f)

3.A tabulā attiecībā uz zvejniecības ekonomiskajiem un sociālajiem datiem;

| g) | 3.B tabulā attiecībā uz akvakultūras ekonomiskajiem un sociālajiem datiem; un |
| --- | --- |

g)

3.B tabulā attiecībā uz akvakultūras ekonomiskajiem un sociālajiem datiem; un

| h) | 3.C tabulā attiecībā uz apstrādes rūpniecības ekonomiskajiem un sociālajiem datiem. |
| --- | --- |

h)

3.C tabulā attiecībā uz apstrādes rūpniecības ekonomiskajiem un sociālajiem datiem.

4. pants

Datu avots, datu vākšanas un apstrādes procedūras un metodes

1.   Ja datus galvenokārt vāc, piemērojot Regulu (EK) Nr. 199/2008, kā noteikts minētās regulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā, datu avotu apraksta:

| a) | 1.C tabulā; |
| --- | --- |

a)

1.C tabulā;

| b) | 1.D tabulā; |
| --- | --- |

b)

1.D tabulā;

| c) | 1.E tabulā; |
| --- | --- |

c)

1.E tabulā;

| d) | 3.A tabulā; |
| --- | --- |

d)

3.A tabulā;

| e) | 3.A teksta laukā; |
| --- | --- |

e)

3.A teksta laukā;

| f) | 3.B tabulā; |
| --- | --- |

f)

3.B tabulā;

| g) | 3.B teksta laukā; |
| --- | --- |

g)

3.B teksta laukā;

| h) | 3.C tabulā; un |
| --- | --- |

h)

3.C tabulā; un

| i) | 3.C teksta laukā. |
| --- | --- |

i)

3.C teksta laukā.

2.   Ja datus vāc saskaņā ar citiem tiesību aktiem, nevis Regulu (EK) Nr. 199/2008, kā noteikts minētās regulas 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā, datu avotu apraksta:

| a) | 2.A tabulā; |
| --- | --- |

a)

2.A tabulā;

| b) | 2.A teksta laukā; |
| --- | --- |

b)

2.A teksta laukā;

| c) | attiecīgā gadījumā 3.A tabulā; un |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā 3.A tabulā; un

| d) | attiecīgā gadījumā 3.A teksta laukā. |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā 3.A teksta laukā.

3.   Ja Savienības daudzgadu programmā ir norādīts uz izmēģinājuma pētījumu vai vienkāršotu metodoloģiju, dalībvalstis šādu pētījumu, tostarp tā mērķi, ilgumu, metodoloģiju un sagaidāmos rezultātus, apraksta:

| a) | 1. iedaļas teksta laukā “1. izmēģinājuma pētījums”; |
| --- | --- |

a)

1. iedaļas teksta laukā “1. izmēģinājuma pētījums”;

| b) | 1. iedaļas teksta laukā “2. izmēģinājuma pētījums”; |
| --- | --- |

b)

1. iedaļas teksta laukā “2. izmēģinājuma pētījums”;

| c) | 3. iedaļas teksta laukā “3. izmēģinājuma pētījums”; un |
| --- | --- |

c)

3. iedaļas teksta laukā “3. izmēģinājuma pētījums”; un

| d) | 3. iedaļas teksta laukā “4. izmēģinājuma pētījums”. |
| --- | --- |

d)

3. iedaļas teksta laukā “4. izmēģinājuma pētījums”.

4.   Plānotās paraugošanas koncepcijas apraksta 4.A tabulā, 4.A teksta laukā un 4.B tabulā. Atsauces ģenerālkopu, no kuras tiks atlasīta paraugkopa, apraksta 4.C tabulā un 4.D tabulā. Ja paraugošanu veic novērotāji uz kuģa vai krastā, norāda nozvejas frakciju, no kuras ņemts paraugs, lai precizētu, vai tas aptver visas sugas, tikai komerciāli izmantojamās sugas vai tikai dažus taksonus nozvejā.

5.   Sociālo un ekonomisko mainīgo lielumu metodoloģija, definīcija un aprēķināšana attiecīgā gadījumā atbilst vadlīnijām, ko kopīgi pieņēmušas Eiropas Komisijas ekspertu struktūras. Ja tas tā nav, dalībvalstis pieņemto pieeju skaidri apraksta un pamato:

| a) | 3.A teksta laukā; |
| --- | --- |

a)

3.A teksta laukā;

| b) | 3.B teksta laukā; un |
| --- | --- |

b)

3.B teksta laukā; un

| c) | 3.C teksta laukā. |
| --- | --- |

c)

3.C teksta laukā.

6.   Lai labotu un imputētu datus paraugošanas plānu daļās, kurās paraugi nav ņemti vai nav ņemti pietiekamā apmērā, dalībvalstis koordinē darbu ar mērķi izstrādāt un īstenot metodes ES vai reģionālā mērogā. Nosakot imputācijas metodes, ņem vērā vadlīnijas un metodes, ko pieņēmušas starptautiskas statistikas organizācijas. Imputētajiem datiem vajadzētu būt skaidri atzīmētiem ar karodziņu, kad tos paziņo galalietotājiem.

5. pants

Kvalitātes nodrošināšana un kvalitātes kontrole

1.   Kvalitātes nodrošināšanas un kvalitātes kontroles satvaru attiecīgā gadījumā apraksta publiski pieejamos dokumentos, kas nosaukti darba plānos. Satvarā nosaka vispārīgos principus, metodes un instrumentus, kas var sniegt norādījumus un pierādījumus rezultatīvai un vienotai pieejai Eiropas un valstu līmenī.

2.   Ar kvalitāti saistītās metodes apraksta:

| a) | 5.A tabulā attiecībā uz nozvejas paraugošanas shēmām, atpūtas zvejas paraugošanas shēmām, anadromo un katadromo sugu paraugošanas shēmām un pētnieciskajām uzskaitēm jūrā; |
| --- | --- |

a)

5.A tabulā attiecībā uz nozvejas paraugošanas shēmām, atpūtas zvejas paraugošanas shēmām, anadromo un katadromo sugu paraugošanas shēmām un pētnieciskajām uzskaitēm jūrā;

| b) | 5.B tabulā attiecībā uz zvejas darbību mainīgajiem lielumiem, zvejniecības ekonomiskajiem un sociālajiem datiem, akvakultūras ekonomiskajiem un sociālajiem datiem un apstrādes rūpniecības ekonomiskajiem un sociālajiem datiem; |
| --- | --- |

b)

5.B tabulā attiecībā uz zvejas darbību mainīgajiem lielumiem, zvejniecības ekonomiskajiem un sociālajiem datiem, akvakultūras ekonomiskajiem un sociālajiem datiem un apstrādes rūpniecības ekonomiskajiem un sociālajiem datiem;

| c) | 2.A teksta laukā; |
| --- | --- |

c)

2.A teksta laukā;

| d) | 3.A teksta laukā; |
| --- | --- |

d)

3.A teksta laukā;

| e) | 3.B teksta laukā; un |
| --- | --- |

e)

3.B teksta laukā; un

| f) | 3.C teksta laukā. |
| --- | --- |

f)

3.C teksta laukā.

3.   Ja dati jāvāc paraugošanas ceļā, dalībvalstis izmanto statistiski pamatotas koncepcijas, kas atbilst labas prakses pamatnostādnēm, kuras nodrošinājusi Komisija, Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES), ZZTEK vai citas Eiropas Komisijas ekspertu struktūras. Paraugošanas shēmu apraksts ietver, bet neaprobežojas tikai ar norādēm uz nolūkiem, koncepciju, sagaidāmajām izpildes grūtībām (ieskaitot nerespondenci un atteikumus), datu arhivēšanu, kvalitātes nodrošināšanas procedūrām un analīzes metodēm. Šajā aprakstā iekļauj arī paraugošanas vienību noteikšanu, paraugošanas satvarus un to nodrošināto mērķkopas aptvērumu (arī aptvēruma noteikšanā izmantotos kritērijus), stratifikācijas shēmas un paraugu atlases metodes attiecībā uz primārās, sekundārās un zemāka līmeņa paraugošanas vienībām. Ja iespējams noteikt kvantitatīvas mērķvērtības, tās var izteikt vai nu tieši – ar parauga lielumu vai paraugošanas īpatsvaru, vai arī ar sasniedzamo precizitātes un ticamības pakāpi. Attiecībā uz skaitīšanas datiem dalībvalstis norāda, vai ir aptverti visi segmenti, kuras daļas no kopējās ģenerālkopas ir izlaistas un kā veiktas šo daļu aplēses. Paraugošanas datu kvalitāti attiecīgā gadījumā pierāda, izmantojot kvalitātes indikatorus, kas saistīti ar precizitāti un nobīdes potenciālu.

6. pants

Datu pieejamība galalietotājiem

Lai aprakstītu to, kad dati tiks darīti pieejami galalietotājiem, izmanto 6.A tabulu.

7. pants

Reģionālās un starptautiskās sadarbības un koordinācijas mehānismi

1.   Dalībvalstis 7.A tabulā norāda, kādās attiecīgās reģionālās un starptautiskās sanāksmēs tās piedalās, un 7.B tabulā – kā tiek ievēroti ieteikumi, par kuriem panākta vienošanās jūras reģiona līmenī vai attiecīgā gadījumā ES mērogā. Ja šie ieteikumi netiek ievēroti, dalībvalstis paskaidro iemeslus 7.B tabulas slejā “Piezīmes”. Norāda, kāda būs šo ieteikumu ietekme uz datu vākšanu.

2.   Dalībvalstis 7.C tabulā paziņo visu attiecīgo informāciju par vienošanos ar citām dalībvalstīm. Šajā informācijā nosaka, kuru daļu no datiem vāc kura dalībvalsts un kura dalībvalsts nodrošina datu vākšanas pilnīgumu, norāda vienošanās ilgumu un nosaka, kura dalībvalsts būs atbildīga par datu nosūtīšanu galalietotājiem.

3.   Neatkarīgi no Savienības daudzgadu programmas 10. tabulā minētajām pētnieciskajām uzskaitēm jūrā dalībvalstis var ņemt vērā galalietotāju vajadzības, kad tās plāno uzskaites darbu vai paraugošanas koncepciju, ar nosacījumu, ka tas nelabvēlīgi neietekmē rezultātu kvalitāti un tiek koordinēts jūras reģiona līmenī. Dalībvalstis ar citām tā paša reģiona dalībvalstīm var vienoties par konkrētu uzdevumu pārdalīšanu un ieguldījumiem. Ja ir panākta vienošanās par uzdevumu dalīšanu ar citām dalībvalstīm, katras dalībvalsts (fiziska un/vai finansiāla) līdzdalība katrā atsevišķā uzskaitē, kā arī ziņošanas un nosūtīšanas pienākumi tiek norādīti 1.G teksta laukā.

8. pants

Starptautiskās saistības

Visas attiecīgās datu vākšanas prasības, kas izriet no starptautiskajām saistībām, dalībvalstis iekļauj šādās tabulās:

| a) | 1.A tabulā; |
| --- | --- |

a)

1.A tabulā;

| b) | 1.B tabulā; |
| --- | --- |

b)

1.B tabulā;

| c) | 1.C tabulā; |
| --- | --- |

c)

1.C tabulā;

| d) | 4.A tabulā; |
| --- | --- |

d)

4.A tabulā;

| e) | 4.B tabulā; |
| --- | --- |

e)

4.B tabulā;

| f) | 7.B tabulā; un |
| --- | --- |

f)

7.B tabulā; un

| g) | 7.C tabulā. |
| --- | --- |

g)

7.C tabulā.

Tas attiecas uz reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām (RZPO) / reģionālajām zvejniecības organizācijām (RZO), kurās attiecīgās dalībvalstis vai Savienība ir līgumslēdzējas puses, kā arī uz ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem (IZPN), saskaņā ar kuriem darbojas to flotes.

9. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 19. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  
  OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

2

(3)  Padomes 2008. gada 25. februāra Regula (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (OV L 60, 5.3.2008., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2016. gada 12. jūlija Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1251, ar ko pieņem Savienības daudzgadu programmu par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu 2017.–2019. gada periodā (OV L 207, 1.8.2016., 113. lpp.).

4

(5)  Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2011. gada 8. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011, ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp.).

6

---

I PIELIKUMS

SATURS

1. iedaļa.   Bioloģiskie dati

1.A tabula. Attiecīgo krājumu saraksts

1.B tabula. Bioloģisko mainīgo lielumu paraugošanas plānojums

1.C tabula. Bioloģisko mainīgo lielumu paraugošanas intensitāte

1.D tabula. Atpūtas zveja

1. izmēģinājuma pētījums. Atpūtas zvejā gūto nozveju īpatsvars salīdzinājumā ar komerciālajām zvejniecībām

1.E tabula. Anadromo un katadromo sugu datu vākšana saldūdeņos

1.E teksta lauks. Anadromo un katadromo sugu datu vākšana saldūdeņos

1.F tabula. Putnu, zīdītāju, rāpuļu un zivju nejauša piezveja

2. izmēģinājuma pētījums. Zvejas apjoms un zvejniecību ietekme uz bioloģiskajiem resursiem un jūras ekosistēmu

1.G tabula. Jūrā veicamo pētniecisko uzskaišu saraksts

1.G teksta lauks. Jūrā veicamo pētniecisko uzskaišu saraksts

1.H tabula. Pētniecisko uzskaišu datu vākšana un izplatīšana

2. iedaļa.   Zvejas darbību dati

2.A tabula. Zvejas darbību mainīgo lielumu datu vākšanas stratēģija

2.A teksta lauks. Zvejas darbību mainīgo lielumu datu vākšanas stratēģija

3. iedaļa.   Ekonomiskie un sociālie dati

3.A tabula. Ģenerālkopas segmenti, kuros vāc zvejniecības ekonomiskos un sociālos datus

3.A teksta lauks. Ģenerālkopas segmenti, kuros vāc zvejniecības ekonomiskos un sociālos datus

3. izmēģinājuma pētījums. Dati par nodarbināto sadalījumu pēc izglītības līmeņa un valstspiederības

3.B tabula. Ģenerālkopas segmenti, kuros vāc akvakultūras ekonomiskos un sociālos datus

3.B teksta lauks. Ģenerālkopas segmenti, kuros vāc akvakultūras ekonomiskos un sociālos datus

4. izmēģinājuma pētījums. Vides dati par akvakultūru

3.C tabula. Ģenerālkopas segmenti, kuros vāc apstrādes rūpniecības ekonomiskos un sociālos datus

3.C teksta lauks. Ģenerālkopas segmenti, kuros vāc apstrādes rūpniecības ekonomiskos un sociālos datus

4. iedaļa.   Paraugošanas stratēģija bioloģisko datu iegūšanai komerciālajās zvejniecībās

4.A tabula. Bioloģisko datu paraugošanas plāna apraksts

4.A teksta lauks. Bioloģisko datu paraugošanas plāna apraksts

4.B tabula. Bioloģisko datu paraugošanas satvara apraksts

4.C tabula. Zvejniecības dati sadalījumā pa dalībvalstīm

4.D tabula. Izkraušanas vietas

5. iedaļa.   Datu kvalitāte

5.A tabula. Bioloģisko datu kvalitātes nodrošināšanas satvars

5.B tabula. Sociālekonomisko datu kvalitātes nodrošināšanas satvars

6. iedaļa.   Datu pieejamība

6.A tabula. Datu pieejamība

7. iedaļa.   Koordinācija

7.A tabula. Plānotā reģionālā un starptautiskā koordinācija

7.B tabula. Ieteikumu un vienošanos ievērošana

7.C tabula. Divpusējas un daudzpusējas vienošanās

1. IEDAĻA

BIOLOĢISKIE DATI

1.A tabula

Attiecīgo krājumu saraksts

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MS | Reference years | Species | Region | RFMO/RFO/IO | Area / Stock | Selected for sampling (Y/N) | Average landings in the reference years (tons) | EU TAC (if any) (%) | Share (%) in EU landings | Threshold (Y/N) | Comments |
| GBR | 2013-2015 | Gadus morhua | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | ICES | IIIa, IV, VIId | Y | 180 | 8 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Solea solea | Ziemeļatlantija | ICES | VIIa | Y | 515 | 16 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Solea solea | Ziemeļatlantija | ICES | VIIe | N | 75 | 3 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Nephrops norvegicus | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | ICES | IV, FU 33 | Y | 150 | 6 | | | |
| ITA | 2013-2015 | Boops boops | Vidusjūra un Melnā jūra | GFCM | GSA 17 | N | 240 | | 7 | | |
| ESP | 2013-2015 | Merluccius merluccius | Vidusjūra un Melnā jūra | GFCM | GSA 06 | Y | 3 500 | | 60 | | |
| ESP | 2013-2015 | Merluccius merluccius | Vidusjūra un Melnā jūra | GFCM | GSA 07 | Y | 3 500 | | 60 | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MS

Reference years

Species

Region

RFMO/RFO/IO

Area / Stock

Selected for sampling (Y/N)

Average landings in the reference years (tons)

EU TAC (if any) (%)

Share (%) in EU landings

Threshold (Y/N)

Comments

GBR

2013-2015

Gadus morhua

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

ICES

IIIa, IV, VIId

Y

180

8

GBR

2013-2015

Solea solea

Ziemeļatlantija

ICES

VIIa

Y

515

16

GBR

2013-2015

Solea solea

Ziemeļatlantija

ICES

VIIe

N

75

3

GBR

2013-2015

Nephrops norvegicus

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

ICES

IV, FU 33

Y

150

6

ITA

2013-2015

Boops boops

Vidusjūra un Melnā jūra

GFCM

GSA 17

N

240

7

ESP

2013-2015

Merluccius merluccius

Vidusjūra un Melnā jūra

GFCM

GSA 06

Y

3 500

60

ESP

2013-2015

Merluccius merluccius

Vidusjūra un Melnā jūra

GFCM

GSA 07

Y

3 500

60

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 2. punkta a) apakšpunkta i), ii) un iii) punkta un šā lēmuma 2. panta, 3. panta un 8. panta prasībām. Šī tabula ir paredzēta, lai konkretizētu datus, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 1.A, 1.B un 1.C tabulu. Šo tabulu izmanto, lai sniegtu pārskatu par datu vākšanu apgabala/krājuma līmenī. Identificē visu paraugā ietilpstošo īpatņu sugu un izmēra to garumu, kad tas iespējams.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| Reference years (Atsauces gadi) | Dalībvalsts norāda gadu (gadus), uz ko faktiski attiecas dati. Dalībvalsts izraugās trīs pēdējos gadus, par kuriem ir pieejami dati. Atsauces gadu (gadus) norāda šādi: “2013–2015”. |
| Species (Suga) | Dalībvalsts norāda to sugu/krājumu nosaukumu (latīņu val.), kuru bioloģisko mainīgo lielumu paraugošana ir prasīta saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 1.A, 1.B un 1.C tabulu, attiecībā uz visiem apgabaliem, kuros darbojas dalībvalsts zvejas flote. |
| Region (Reģions) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni). |
| RFMO/RFO/IO | Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

  RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

  RFO piemērs: CECAF.

  IO piemērs: ICES.
  Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas). |
| Area/Stock (Apgabals/krājums) | Dalībvalsts norāda minētās sugas/krājuma apgabalu saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 1.A, 1.B un 1.C tabulu (piemēram, GSA 16, ICES I un II apgabals, ICES IIIa, IV, VIId apgabals utt.). |
| Selected for sampling (Atlasīts paraugošanai) (Y/N) | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai suga/krājums ir vai nav atlasīts paraugošanai. Ja suga/krājums ir atlasīts paraugošanai attiecībā uz vismaz vienu mainīgo lielumu, kas iekļauts šā pielikuma 1.B tabulā, norāda “Y” (jā). |
| Average landings in the reference years (tons) (Vidējie izkrāvumi atsauces gados (tonnās)) | Katras sugas un krājuma vidējais izkrāvumu apjoms jaunākajā triju gadu atsauces periodā. Ievadot izkrāvumu datus, dalībvalsts ievēro šādus principus: | ja suga vispār nav izkrauta, ieraksta “None” (nav); |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

Reference years (Atsauces gadi)

Dalībvalsts norāda gadu (gadus), uz ko faktiski attiecas dati. Dalībvalsts izraugās trīs pēdējos gadus, par kuriem ir pieejami dati. Atsauces gadu (gadus) norāda šādi: “2013–2015”.

Species (Suga)

Dalībvalsts norāda to sugu/krājumu nosaukumu (latīņu val.), kuru bioloģisko mainīgo lielumu paraugošana ir prasīta saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 1.A, 1.B un 1.C tabulu, attiecībā uz visiem apgabaliem, kuros darbojas dalībvalsts zvejas flote.

Region (Reģions)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni).

RFMO/RFO/IO

Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

RFO piemērs: CECAF.

IO piemērs: ICES.

Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas).

Area/Stock (Apgabals/krājums)

Dalībvalsts norāda minētās sugas/krājuma apgabalu saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 1.A, 1.B un 1.C tabulu (piemēram, GSA 16, ICES I un II apgabals, ICES IIIa, IV, VIId apgabals utt.).

Selected for sampling (Atlasīts paraugošanai) (Y/N)

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai suga/krājums ir vai nav atlasīts paraugošanai. Ja suga/krājums ir atlasīts paraugošanai attiecībā uz vismaz vienu mainīgo lielumu, kas iekļauts šā pielikuma 1.B tabulā, norāda “Y” (jā).

Average landings in the reference years (tons) (Vidējie izkrāvumi atsauces gados (tonnās))

Katras sugas un krājuma vidējais izkrāvumu apjoms jaunākajā triju gadu atsauces periodā. Ievadot izkrāvumu datus, dalībvalsts ievēro šādus principus:

ja suga vispār nav izkrauta, ieraksta “None” (nav);

| | ja vidējais izkrāvumu apjoms ir mazāks par 200 t, vidējo apjomu nenorāda, bet tā vietā ieraksta “< 200”; |
| --- | --- |

ja vidējais izkrāvumu apjoms ir mazāks par 200 t, vidējo apjomu nenorāda, bet tā vietā ieraksta “< 200”;

| | ja vidējais izkrāvumu apjoms pārsniedz 200 t, ieraksta vidējo apjomu jaunākajā triju gadu atsauces periodā. Vidējos izkrāvumu apjomus var noapaļot līdz tuvākajām 5 vai 10 tonnām. |
| --- | --- |

ja vidējais izkrāvumu apjoms pārsniedz 200 t, ieraksta vidējo apjomu jaunākajā triju gadu atsauces periodā. Vidējos izkrāvumu apjomus var noapaļot līdz tuvākajām 5 vai 10 tonnām.

EU TAC (if any) (ES KPN (ja ir))

(%)

Attiecas tikai uz tiem krājumiem, uz kuriem attiecas KPN un kvotu regulas. Šajā slejā dalībvalsts:

| — | ieraksta “None” (Nav), ja dalībvalstij nav iedalīta daļa no attiecīgā krājuma ES KPN, |
| --- | --- |

—

ieraksta “None” (Nav), ja dalībvalstij nav iedalīta daļa no attiecīgā krājuma ES KPN,

| — | ieraksta precīzu daļu, ja dalībvalstij ir iedalīta daļa no attiecīgā krājuma ES KPN. |
| --- | --- |

—

ieraksta precīzu daļu, ja dalībvalstij ir iedalīta daļa no attiecīgā krājuma ES KPN.

Share (%) in EU landings (Daļa (%) no ES izkrāvumiem)

Attiecas uz: i) visiem krājumiem Vidusjūrā un ii) visiem krājumiem ārpus Vidusjūras, kuriem KPN vēl nav noteikta. Šajā slejā dalībvalsts:

| — | ieraksta “None” (nav), ja dalībvalstij nav attiecīgā krājuma izkrāvumu, |
| --- | --- |

—

ieraksta “None” (nav), ja dalībvalstij nav attiecīgā krājuma izkrāvumu,

| — | ieraksta precīzu daļu, ja dalībvalstij ir attiecīgā krājuma izkrāvumi un ja dalībvalsts vēlas ierosināt robežvērtību. |
| --- | --- |

—

ieraksta precīzu daļu, ja dalībvalstij ir attiecīgā krājuma izkrāvumi un ja dalībvalsts vēlas ierosināt robežvērtību.

Threshold (Robežvērtība) (Y/N)

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai attiecīgajai sugai/krājumam ir piemērojama robežvērtība saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas V nodaļu.

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

1.B tabula

Bioloģisko mainīgo lielumu paraugošanas plānojums

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MS | Species | Region | RFMO/RFO/IO | Area / Stock | Frequency | Length | Age | Weight | Sex ratio | Sexual maturity | Fecundity | Comments |
| 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | |
| PRT | Pleuronectes platessa | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | ICES | IV | | | | | | | | X | | | X | | | X | | | NA | |
| PRT | Nephrops norvegius | Ziemeļatlantija | ICES | FU 7 | | | | | | | | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ESP | Merluccius merluccius | Vidusjūra un Melnā jūra | GFCM | GSA 06 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ESP | Merluccius merluccius | Vidusjūra un Melnā jūra | GFCM | GSA 07 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MS

Species

Region

RFMO/RFO/IO

Area / Stock

Frequency

Length

Age

Weight

Sex ratio

Sexual maturity

Fecundity

Comments

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

PRT

Pleuronectes platessa

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

ICES

IV

X

X

X

NA

PRT

Nephrops norvegius

Ziemeļatlantija

ICES

FU 7

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

ESP

Merluccius merluccius

Vidusjūra un Melnā jūra

GFCM

GSA 06

ESP

Merluccius merluccius

Vidusjūra un Melnā jūra

GFCM

GSA 07

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 2. punkta a) apakšpunkta i), ii) un iii) punkta un šā lēmuma 2. panta, 3. panta un 8. panta prasībām. Šī tabula ir paredzēta, lai konkretizētu datus, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 1.A, 1.B un 1.C tabulu. Vāc šajā tabulā uzskaitīto sugu bioloģiskos parametrus (garums, vecums, svars, dzimumu attiecība, dzimumbriedums un auglība). Ja datu vākšana ir notikusi vai ir plānota, katru parametru un gadu atzīmē ar “X”. Šī tabula dod iespēju noskaidrot, kurā gadā (gados) dalībvalsts vāc vai vāks datus.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| Species (Suga) | Dalībvalsts norāda to sugu/krājumu nosaukumu (latīņu val.), kuru bioloģisko mainīgo lielumu paraugošana ir prasīta saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 1.A, 1.B un 1.C tabulu, attiecībā uz visiem apgabaliem, kuros darbojas dalībvalsts zvejas flote. |
| Region (Reģions) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni). |
| RFMO/RFO/IO | Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

  RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

  RFO piemērs: CECAF.

  IO piemērs: ICES.
  Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas). |
| Area/Stock (Apgabals/krājums) | Dalībvalsts norāda minētās sugas/krājuma zvejas vietu (piemēram, GSA 16, ICES I un II apgabals, ICES IIIa, IV, VIId apgabals utt.). |
| Frequency (Biežums) | Dalībvalsts norāda paraugošanas biežumu (“M” (reizi mēnesī), “Q” (reizi ceturksnī), “A” (reizi gadā), “O” (cits) – jāprecizē). |
| Length (Garums) | Dalībvalsts norāda gadu (gadus), kuros tiks ņemti paraugi garuma noteikšanai. |
| Age (Vecums) | Dalībvalsts norāda gadu (gadus), kuros tiks ņemti paraugi vecuma noteikšanai. |
| Weight (Svars) | Dalībvalsts norāda gadu (gadus), kuros tiks ņemti paraugi svara noteikšanai. |
| Sex ratio (Dzimumu attiecība) | Dalībvalsts norāda gadu (gadus), kuros tiks ņemti paraugi dzimumu attiecības noteikšanai. |
| Sexual maturity (Dzimumbriedums) | Dalībvalsts norāda gadu (gadus), kuros tiks ņemti paraugi dzimumbrieduma noteikšanai. |
| Fecundity (Auglība) | Dalībvalsts norāda gadu (gadus), kuros tiks ņemti paraugi auglības noteikšanai. |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

Species (Suga)

Dalībvalsts norāda to sugu/krājumu nosaukumu (latīņu val.), kuru bioloģisko mainīgo lielumu paraugošana ir prasīta saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 1.A, 1.B un 1.C tabulu, attiecībā uz visiem apgabaliem, kuros darbojas dalībvalsts zvejas flote.

Region (Reģions)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni).

RFMO/RFO/IO

Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

RFO piemērs: CECAF.

IO piemērs: ICES.

Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas).

Area/Stock (Apgabals/krājums)

Dalībvalsts norāda minētās sugas/krājuma zvejas vietu (piemēram, GSA 16, ICES I un II apgabals, ICES IIIa, IV, VIId apgabals utt.).

Frequency (Biežums)

Dalībvalsts norāda paraugošanas biežumu (“M” (reizi mēnesī), “Q” (reizi ceturksnī), “A” (reizi gadā), “O” (cits) – jāprecizē).

Length (Garums)

Dalībvalsts norāda gadu (gadus), kuros tiks ņemti paraugi garuma noteikšanai.

Age (Vecums)

Dalībvalsts norāda gadu (gadus), kuros tiks ņemti paraugi vecuma noteikšanai.

Weight (Svars)

Dalībvalsts norāda gadu (gadus), kuros tiks ņemti paraugi svara noteikšanai.

Sex ratio (Dzimumu attiecība)

Dalībvalsts norāda gadu (gadus), kuros tiks ņemti paraugi dzimumu attiecības noteikšanai.

Sexual maturity (Dzimumbriedums)

Dalībvalsts norāda gadu (gadus), kuros tiks ņemti paraugi dzimumbrieduma noteikšanai.

Fecundity (Auglība)

Dalībvalsts norāda gadu (gadus), kuros tiks ņemti paraugi auglības noteikšanai.

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

1.C tabula

Bioloģisko mainīgo lielumu paraugošanas intensitāte

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MS | MS partcipating in sampling | Sampling year | Species | Region | RFMO/RFO/IO | Area / Stock | Variables | Data sources | Planned minimum no of individuals to be measured at the national level | Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level | Comments |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | ICES | IIIa, IV, VIId | age | Commercial | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | ICES | IIIa, IV, VIId | sex | Surveys | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | ICES | IIIa, IV, VIId | maturity | Commercial | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | ICES | IIIa, IV, VIId | length | Commercial | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Ziemeļatlantija | ICES | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Commercial | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Ziemeļatlantija | ICES | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Surveys | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Ziemeļatlantija | ICES | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Surveys | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Parapenaeus longirostris | Vidusjūra un Melnā jūra | GFCM | GSA 09 | | Commercial | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MS

MS partcipating in sampling

Sampling year

Species

Region

RFMO/RFO/IO

Area / Stock

Variables

Data sources

Planned minimum no of individuals to be measured at the national level

Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level

Comments

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

ICES

IIIa, IV, VIId

age

Commercial

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

ICES

IIIa, IV, VIId

sex

Surveys

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

ICES

IIIa, IV, VIId

maturity

Commercial

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

ICES

IIIa, IV, VIId

length

Commercial

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Ziemeļatlantija

ICES

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Commercial

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Ziemeļatlantija

ICES

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Surveys

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Ziemeļatlantija

ICES

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Surveys

FRA

FRA

2017

Parapenaeus longirostris

Vidusjūra un Melnā jūra

GFCM

GSA 09

Commercial

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 2. punkta a) apakšpunkta i), ii) un iii) punkta un IV nodaļas un šā lēmuma 2. panta, 4. panta 1. punkta un 8. panta prasībām. Šī tabula ir paredzēta, lai konkretizētu datus, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 1.A, 1.B un 1.C tabulu. Tajā paskaidro paraugošanas stratēģiju, kas plānota attiecībā uz bioloģiskajiem mainīgajiem lielumiem.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| MS participating in sampling (Dalībvalstis, kas piedalās paraugošanā) | Ja paraugošanu veic saskaņā ar reģionālā līmenī koordinētu programmu, norāda visas līdzdalīgās dalībvalstis. Pārējos gadījumos norāda par paraugošanu atbildīgo dalībvalsti. Saites uz plānotās reģionālās un starptautiskās koordinācijas vai divpusējas un daudzpusējas vienošanās vietnēm, ja tādas ir pieejamas, norāda slejā “Comments” (Piezīmes). |
| Sampling year (Paraugošanas gads) | Dalībvalsts norāda plānoto mērķu izpildes gadu vai gadus. Katru gadu norāda atsevišķā tabulas rindā. Iekļauj visus attiecīgos gadus. |
| Species (Suga) | Dalībvalsts norāda to sugu/krājumu nosaukumu (latīņu val.), kuru bioloģisko mainīgo lielumu paraugošana ir prasīta saskaņā ar 1.A, 1.B un 1.C tabulu, attiecībā uz visiem apgabaliem, kuros darbojas dalībvalsts zvejas flote. |
| Region (Reģions) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni). |
| RFMO/RFO/IO | Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

  RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

  RFO piemērs: CECAF.

  IO piemērs: ICES.
  Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas). |
| Area/Stock (Apgabals/krājums) | Dalībvalsts norāda minētās sugas/krājuma zvejas vietu (piemēram, GSA 16, ICES I un II apgabals, ICES IIIa, IV, VIId apgabals utt.). |
| Variable (Mainīgie lielumi) | Dalībvalsts ziņo šādus mainīgos lielumus: garums, vecums, svars, dzimumu attiecība, dzimumbriedums un auglība, kā norādīts šā pielikuma 1.B tabulā. Šī informācija atbilst sugu un mainīgo lielumu kombinācijai, kas norādīta šā pielikuma 1.B tabulā. |
| Data sources (Datu avoti) | Dalībvalsts apraksta galvenos datu avotus, izmantojot atslēgvārdus (piemēram, uzskaites, komerciālās nozvejas paraugi, tirgus paraugi, izmetumu paraugi utt.). Par paraugošanu, kas plānota komerciālajās zvejniecībās un uzskaitēs, dalībvalsts ziņo atsevišķi, norādot attiecīgi “commercial fisheries” vai “surveys”. |
| Planned minimum no of individuals to be measured at the national level (Plānotais īpatņu minimums, kas jāizmēra valsts mērogā) | Dalībvalsts norāda kopējo plānoto minimālo skaitu zivju, kas jāizmēra valsts mērogā. Slejā “Comments” (Piezīmes) īsumā apraksta šo skaitlisko vērtību iegūšanai izmantoto metodoloģiju (piemēram, iepriekšēja paraugošana, simulācijas utt.). |
| Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level (Plānotais īpatņu minimums, kas jāizmēra reģionālā mērogā) | Dalībvalsts norāda plānoto minimālo skaitu zivju, kas jāatlasa reģionālā līmenī koordinētas shēmas ietvaros, ja tāda ir, pārējos gadījumos norāda “NA” (neattiecas). Slejā “Comments” (Piezīmes) īsumā apraksta šo skaitlisko vērtību iegūšanai izmantoto metodoloģiju (piemēram, iepriekšēja paraugošana, simulācijas utt.). |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

MS participating in sampling (Dalībvalstis, kas piedalās paraugošanā)

Ja paraugošanu veic saskaņā ar reģionālā līmenī koordinētu programmu, norāda visas līdzdalīgās dalībvalstis. Pārējos gadījumos norāda par paraugošanu atbildīgo dalībvalsti. Saites uz plānotās reģionālās un starptautiskās koordinācijas vai divpusējas un daudzpusējas vienošanās vietnēm, ja tādas ir pieejamas, norāda slejā “Comments” (Piezīmes).

Sampling year (Paraugošanas gads)

Dalībvalsts norāda plānoto mērķu izpildes gadu vai gadus. Katru gadu norāda atsevišķā tabulas rindā. Iekļauj visus attiecīgos gadus.

Species (Suga)

Dalībvalsts norāda to sugu/krājumu nosaukumu (latīņu val.), kuru bioloģisko mainīgo lielumu paraugošana ir prasīta saskaņā ar 1.A, 1.B un 1.C tabulu, attiecībā uz visiem apgabaliem, kuros darbojas dalībvalsts zvejas flote.

Region (Reģions)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni).

RFMO/RFO/IO

Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

RFO piemērs: CECAF.

IO piemērs: ICES.

Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas).

Area/Stock (Apgabals/krājums)

Dalībvalsts norāda minētās sugas/krājuma zvejas vietu (piemēram, GSA 16, ICES I un II apgabals, ICES IIIa, IV, VIId apgabals utt.).

Variable (Mainīgie lielumi)

Dalībvalsts ziņo šādus mainīgos lielumus: garums, vecums, svars, dzimumu attiecība, dzimumbriedums un auglība, kā norādīts šā pielikuma 1.B tabulā. Šī informācija atbilst sugu un mainīgo lielumu kombinācijai, kas norādīta šā pielikuma 1.B tabulā.

Data sources (Datu avoti)

Dalībvalsts apraksta galvenos datu avotus, izmantojot atslēgvārdus (piemēram, uzskaites, komerciālās nozvejas paraugi, tirgus paraugi, izmetumu paraugi utt.). Par paraugošanu, kas plānota komerciālajās zvejniecībās un uzskaitēs, dalībvalsts ziņo atsevišķi, norādot attiecīgi “commercial fisheries” vai “surveys”.

Planned minimum no of individuals to be measured at the national level (Plānotais īpatņu minimums, kas jāizmēra valsts mērogā)

Dalībvalsts norāda kopējo plānoto minimālo skaitu zivju, kas jāizmēra valsts mērogā. Slejā “Comments” (Piezīmes) īsumā apraksta šo skaitlisko vērtību iegūšanai izmantoto metodoloģiju (piemēram, iepriekšēja paraugošana, simulācijas utt.).

Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level (Plānotais īpatņu minimums, kas jāizmēra reģionālā mērogā)

Dalībvalsts norāda plānoto minimālo skaitu zivju, kas jāatlasa reģionālā līmenī koordinētas shēmas ietvaros, ja tāda ir, pārējos gadījumos norāda “NA” (neattiecas). Slejā “Comments” (Piezīmes) īsumā apraksta šo skaitlisko vērtību iegūšanai izmantoto metodoloģiju (piemēram, iepriekšēja paraugošana, simulācijas utt.).

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

1.D tabula

Atpūtas zveja

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MS | Sampling year | Area/EMU | RFMO/RFO/IO | Species | Applicable (Species present in the MS?) | Reasons for not sampling | Threshold (Y/N) | Annual estimate of catch? (Y/N) | Annual percentage of released catch? (Y/N) | Collection of catch composition data? (Y/N) | Type of Survey | Comments |
| GBR | 2017 | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | ICES | Gadus morhua | Y | | | Y | Y | Y | Valsts aplēses par reisu skaitu un uzskaites uz vietas, kurās nosaka nozveju uz piepūles vienību | |
| NLD | 2017 | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | ICES | Anguilla anguilla | Y | | | Y | Y | Y | Valsts aplēses par makšķernieku skaitu un makšķernieku dienasgrāmatas | |
| GBR | 2017 | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | ICES | Haizivis | N | | | Y | Y | Y | Valsts aplēses par reisu skaitu un uzskaites uz vietas, kurās nosaka nozveju uz piepūles vienību | |
| DEU | 2017 | Baltijas jūra | ICES | Plātņžaunzivis | Y | Nozvejas nav | | N | N | | | |
| | | Baltijas jūra | ICES | | | | | | | | | |
| | | Baltijas jūra | ICES | | | | | | | | | |
| | | Ziemeļatlantija | ICES | | | | | | | | | |
| | | Ziemeļatlantija | ICES | | | | | | | | | |
| | | Ziemeļatlantija | ICES | | | | | | | | | |
| | | Vidusjūra un Melnā jūra | GFCM | | | | | | | | | |
| | | Vidusjūra un Melnā jūra | GFCM | | | | | | | | | |
| | | Vidusjūra un Melnā jūra | GFCM | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MS

Sampling year

Area/EMU

RFMO/RFO/IO

Species

Applicable (Species present in the MS?)

Reasons for not sampling

Threshold (Y/N)

Annual estimate of catch? (Y/N)

Annual percentage of released catch? (Y/N)

Collection of catch composition data? (Y/N)

Type of Survey

Comments

GBR

2017

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

ICES

Gadus morhua

Y

Y

Y

Y

Valsts aplēses par reisu skaitu un uzskaites uz vietas, kurās nosaka nozveju uz piepūles vienību

NLD

2017

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

ICES

Anguilla anguilla

Y

Y

Y

Y

Valsts aplēses par makšķernieku skaitu un makšķernieku dienasgrāmatas

GBR

2017

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

ICES

Haizivis

N

Y

Y

Y

Valsts aplēses par reisu skaitu un uzskaites uz vietas, kurās nosaka nozveju uz piepūles vienību

DEU

2017

Baltijas jūra

ICES

Plātņžaunzivis

Y

Nozvejas nav

N

N

Baltijas jūra

ICES

Baltijas jūra

ICES

Ziemeļatlantija

ICES

Ziemeļatlantija

ICES

Ziemeļatlantija

ICES

Vidusjūra un Melnā jūra

GFCM

Vidusjūra un Melnā jūra

GFCM

Vidusjūra un Melnā jūra

GFCM

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 2. punkta a) apakšpunkta iv) punkta un šā lēmuma 2. panta, 3. panta un 4. panta 1. punkta prasībām. Šī tabula ir paredzēta, lai konkretizētu datus, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 3. tabulu un ietver arī anadromo un katadromo sugu nozvejas, kuras iegūtas atpūtas zvejā jūrā un saldūdeņos.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsti norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| Sampling year (Paraugošanas gads) | Dalībvalsts norāda plānotās paraugošanas gadu. |
| Area/EMU (Apgabals/ZPV) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 3. tabulā.
  Ja attiecīgā suga ir zutis, norāda zušu pārvaldības vienību (ZPV). |
| RFMO/RFO/IO | Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

  RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

  RFO piemērs: CECAF.

  IO piemērs: ICES.
  Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas). |
| Species (Suga) | Dalībvalsts norāda to sugu nosaukumu (latīņu valodā, ja iespējams), kuru paraugošana atpūtas zvejā ir prasīta saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 3. tabulu vai kuru paraugošanas nepieciešamību pamato izmēģinājuma pētījumu rezultāti un/vai atpūtas zvejas pārvaldības vajadzības (pa reģioniem). Iekļauj visas sugas, pat ja attiecīgā suga dalībvalstī nav sastopama. |
| Applicable (Species present in the MS?) (Attiecas (Vai suga sastopama dalībvalstī?)) | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai suga ir vai nav sastopama dalībvalstī. |
| Reasons for not sampling (Iemesli, kuru dēļ paraugošanu neveic) | Ja suga dalībvalstī ir sastopama, bet datus par to nevāc, dalībvalsts norāda iemeslu (iemeslus) (brīvā formā), kuru dēļ šīs sugas paraugošana netiek veikta, un attiecīgā gadījumā sniedz konkrētas atsauces (piemēram, suga attiecīgajā apgabalā nav sastopama, valsts noteikumi/likumi, ievērota prasītā robežvērtība utt.). |
| Threshold (Robežvērtība) (Y/N) | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai attiecīgajai sugai ir piemērojama robežvērtība saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas V nodaļu. |
| Annual estimate of catch? (Gada nozvejas aplēse?) (Y/N) | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir plānots aplēst minētās sugas gada nozveju (svara un/vai skaita izteiksmē). |
| Annual percentage of released catch? (Ūdenī atlaistās nozvejas procentuālā daļa gadā?) (Y/N) | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir plānots noteikt minētās sugas nozvejas procentuālo daļu, kas gada laikā atlaista ūdenī (ūdenī atlaisto zivju īpatsvars). |
| Collection of catch composition data? (Nozvejas sastāva datu vākšana?) (Y/N) | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir plānots noteikt minētās sugas nozvejas sastāvu (piemēram, garumu sadalījumu). |
| Type of Survey (Uzskaites veids) | Dalībvalsts norāda, kāda veida uzskaitēs tiks vākti dati par atpūtas zveju (piemēram, uzskaites uz vietas, telefona aptaujas, makšķernieku dienasgrāmatas utt. vai jebkura minēto veidu kombinācija). |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsti norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

Sampling year (Paraugošanas gads)

Dalībvalsts norāda plānotās paraugošanas gadu.

Area/EMU (Apgabals/ZPV)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 3. tabulā.

Ja attiecīgā suga ir zutis, norāda zušu pārvaldības vienību (ZPV).

RFMO/RFO/IO

Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

RFO piemērs: CECAF.

IO piemērs: ICES.

Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas).

Species (Suga)

Dalībvalsts norāda to sugu nosaukumu (latīņu valodā, ja iespējams), kuru paraugošana atpūtas zvejā ir prasīta saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 3. tabulu vai kuru paraugošanas nepieciešamību pamato izmēģinājuma pētījumu rezultāti un/vai atpūtas zvejas pārvaldības vajadzības (pa reģioniem). Iekļauj visas sugas, pat ja attiecīgā suga dalībvalstī nav sastopama.

Applicable (Species present in the MS?) (Attiecas (Vai suga sastopama dalībvalstī?))

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai suga ir vai nav sastopama dalībvalstī.

Reasons for not sampling (Iemesli, kuru dēļ paraugošanu neveic)

Ja suga dalībvalstī ir sastopama, bet datus par to nevāc, dalībvalsts norāda iemeslu (iemeslus) (brīvā formā), kuru dēļ šīs sugas paraugošana netiek veikta, un attiecīgā gadījumā sniedz konkrētas atsauces (piemēram, suga attiecīgajā apgabalā nav sastopama, valsts noteikumi/likumi, ievērota prasītā robežvērtība utt.).

Threshold (Robežvērtība) (Y/N)

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai attiecīgajai sugai ir piemērojama robežvērtība saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas V nodaļu.

Annual estimate of catch? (Gada nozvejas aplēse?) (Y/N)

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir plānots aplēst minētās sugas gada nozveju (svara un/vai skaita izteiksmē).

Annual percentage of released catch? (Ūdenī atlaistās nozvejas procentuālā daļa gadā?) (Y/N)

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir plānots noteikt minētās sugas nozvejas procentuālo daļu, kas gada laikā atlaista ūdenī (ūdenī atlaisto zivju īpatsvars).

Collection of catch composition data? (Nozvejas sastāva datu vākšana?) (Y/N)

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir plānots noteikt minētās sugas nozvejas sastāvu (piemēram, garumu sadalījumu).

Type of Survey (Uzskaites veids)

Dalībvalsts norāda, kāda veida uzskaitēs tiks vākti dati par atpūtas zveju (piemēram, uzskaites uz vietas, telefona aptaujas, makšķernieku dienasgrāmatas utt. vai jebkura minēto veidu kombinācija).

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

1. izmēģinājuma pētījums

Atpūtas zvejā gūto nozveju īpatsvars salīdzinājumā ar komerciālajām zvejniecībām

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst Savienības daudzgadu programmas V nodaļas 4. punkta un šā lēmuma 2. panta un 4. panta 3. punkta a) apakšpunkta prasībām.

| 1. | Izmēģinājuma pētījuma mērķis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izmēģinājuma pētījuma ilgums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izmēģinājuma pētījuma metodoloģija un gaidāmie rezultāti |
| --- | --- |

3.

(ne vairāk kā 900 vārdu)

1.E tabula

Anadromo un katadromo sugu datu vākšana saldūdeņos

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MS | Sampling period | Area | RFMO/RFO/IO | Species | Applicable (Y/N) | Reasons for not sampling | Water Body | Life stage | Fishery / Independent data collection | Method | Unit | Planned nos | Frequency | Comments |
| FIN | 2017-2020 | Baltijas jūra | NASCO | Salmo salar | | | UPE AAA | Mazuļi | I | Elektrozveja | Vietu skaits | 40 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltijas jūra | NASCO | Salmo salar | | | UPE AAA | Smolti | I | Zivju krātiņveida lamatas | Smoltu skaits | 4 000 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltijas jūra | NASCO | Salmo salar | | | UPE AAA | Pieaugušas zivis | I | Zivju skaitītājs | Zivju skaitītāju skaits | 1 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltijas jūra | NASCO | Salmo salar | | | UPE AAA | Pieaugušas zivis | F | Paraugošana | Paraugu skaits | 100 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltijas jūra | ICES | Anguilla anguilla | | | UPE EEE | Stikla zuši | I | Elektrozveja | Vietu skaits | 40 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltijas jūra | ICES | Anguilla anguilla | | | UPE EEE | Dzeltenzuši | I | Zivju krātiņveida lamatas | Smoltu skaits | 4 000 | | |
| FIN | 2017-2020 | Baltijas jūra | ICES | Anguilla anguilla | | | UPE EEE | Sudrabzuši | I | Zivju skaitītājs | Zivju skaitītāju skaits | 1 | | |
| GBR | 2017-2020 | AK ziemeļi | ICES | Anguilla anguilla | | | NA | Stikla zuši | F | Paraugošana | Paraugu skaits | 100 | | |
| GBR | 2017-2020 | AK ziemeļi | ICES | Anguilla anguilla | | | NA | Dzeltenzuši | I | Zivju krātiņveida lamatas | Lamatu skaits | 1 | | |
| GBR | 2017-2020 | AK ziemeļi | ICES | Anguilla anguilla | | | NA | Sudrabzuši | I | Elektrozveja | Vietu skaits | 20 | | |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MS

Sampling period

Area

RFMO/RFO/IO

Species

Applicable (Y/N)

Reasons for not sampling

Water Body

Life stage

Fishery / Independent data collection

Method

Unit

Planned nos

Frequency

Comments

FIN

2017-2020

Baltijas jūra

NASCO

Salmo salar

UPE AAA

Mazuļi

I

Elektrozveja

Vietu skaits

40

FIN

2017-2020

Baltijas jūra

NASCO

Salmo salar

UPE AAA

Smolti

I

Zivju krātiņveida lamatas

Smoltu skaits

4 000

FIN

2017-2020

Baltijas jūra

NASCO

Salmo salar

UPE AAA

Pieaugušas zivis

I

Zivju skaitītājs

Zivju skaitītāju skaits

1

FIN

2017-2020

Baltijas jūra

NASCO

Salmo salar

UPE AAA

Pieaugušas zivis

F

Paraugošana

Paraugu skaits

100

FIN

2017-2020

Baltijas jūra

ICES

Anguilla anguilla

UPE EEE

Stikla zuši

I

Elektrozveja

Vietu skaits

40

FIN

2017-2020

Baltijas jūra

ICES

Anguilla anguilla

UPE EEE

Dzeltenzuši

I

Zivju krātiņveida lamatas

Smoltu skaits

4 000

FIN

2017-2020

Baltijas jūra

ICES

Anguilla anguilla

UPE EEE

Sudrabzuši

I

Zivju skaitītājs

Zivju skaitītāju skaits

1

GBR

2017-2020

AK ziemeļi

ICES

Anguilla anguilla

NA

Stikla zuši

F

Paraugošana

Paraugu skaits

100

GBR

2017-2020

AK ziemeļi

ICES

Anguilla anguilla

NA

Dzeltenzuši

I

Zivju krātiņveida lamatas

Lamatu skaits

1

GBR

2017-2020

AK ziemeļi

ICES

Anguilla anguilla

NA

Sudrabzuši

I

Elektrozveja

Vietu skaits

20

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 2. punkta b) un c) apakšpunkta un šā lēmuma 2. panta, 3. panta un 4. panta 1. punkta prasībām. Šī tabula ir paredzēta, lai konkretizētu datus, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 1.E tabulu. Šo tabulu izmanto, lai sniegtu pārskatu par datiem, kas jāvāc par anadromo un katadromo sugu komerciālajām zvejniecībām saldūdeņos.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| Sampling period (Paraugošanas periods) | Dalībvalsts norāda plānotās paraugošanas periodu. |
| Area (Apgabals) | Ja attiecīgā suga ir zutis, norāda zušu pārvaldības vienību (ZPV).
  Visos citos gadījumos norāda sateces baseinu. |
| RFMO/RFO/IO | Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

  RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

  RFO piemērs: CECAF.

  IO piemērs: ICES.
  Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas). |
| Species (Suga) | Dalībvalsts ziņo sugas nosaukumu (latīņu valodā). Ziņo par visām sugām, arī tad, ja attiecīgā suga dalībvalstī nav sastopama. |
| Applicable (Attiecas) (Y/N) | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai suga ir sastopama dalībvalstī, vai arī šīs sugas zveja ir aizliegta. |
| Reasons for not sampling (Iemesli, kuru dēļ paraugošanu neveic) | Ja suga dalībvalstī ir sastopama, bet datus par to nevāc, dalībvalsts norāda iemeslu (iemeslus) (brīvā formā), kuru dēļ šīs sugas paraugošana netiek veikta (piemēram, attiecīgajā apgabalā suga nav sastopama, valsts noteikumi/likumi, ievērota prasītā robežvērtība utt.). |
| Water body (Ūdenstilpe) | Dalībvalsts norāda izvēlētās upes/sistēmas nosaukumu (piemēram, indeksa upe). |
| Life stage (Dzīves stadija) | Dalībvalsts norāda sugas dzīves stadiju (piemēram, pieaugušas zivis, stikla zuši, sudrabzuši utt.). |
| Fishery/Independent data collection (Datu vākšana par zvejniecību/neatkarīgi no zvejniecības) | Dalībvalsts norāda, vai datus iegūst no komerciālām nozvejām (“F”) vai no citiem avotiem, kas nav komerciālas nozvejas (“I”). |
| Method (Metode) | Dalībvalsts norāda datu avotu (avotus) (piemēram, zivju krātiņveida lamatas, zivju skaitītājs, zvejas žurnāli utt. vai arī jebkāda minēto metožu kombinācija), no kura tiks iegūti dati. |
| Unit (Vienība) | Attiecībā uz katru metodi norāda plānoto datu ziņošanas vienību (piemēram, zivju krātiņveida lamatu skaits, zivju skaitītāju skaits, elektrozvejas reižu skaits utt.). |
| Planned nos (Plānotais skaits) | Dalībvalsts norāda izraudzītās vienības plānoto kvantitatīvo mērķvērtību (skaitu). |
| Frequency (Biežums) | Dalībvalsts norāda paraugošanas biežumu (“M” (reizi mēnesī), “Q” (reizi ceturksnī), “A” (reizi gadā), “O” (cits) – jāprecizē). |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

Sampling period (Paraugošanas periods)

Dalībvalsts norāda plānotās paraugošanas periodu.

Area (Apgabals)

Ja attiecīgā suga ir zutis, norāda zušu pārvaldības vienību (ZPV).

Visos citos gadījumos norāda sateces baseinu.

RFMO/RFO/IO

Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

RFO piemērs: CECAF.

IO piemērs: ICES.

Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas).

Species (Suga)

Dalībvalsts ziņo sugas nosaukumu (latīņu valodā). Ziņo par visām sugām, arī tad, ja attiecīgā suga dalībvalstī nav sastopama.

Applicable (Attiecas) (Y/N)

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai suga ir sastopama dalībvalstī, vai arī šīs sugas zveja ir aizliegta.

Reasons for not sampling (Iemesli, kuru dēļ paraugošanu neveic)

Ja suga dalībvalstī ir sastopama, bet datus par to nevāc, dalībvalsts norāda iemeslu (iemeslus) (brīvā formā), kuru dēļ šīs sugas paraugošana netiek veikta (piemēram, attiecīgajā apgabalā suga nav sastopama, valsts noteikumi/likumi, ievērota prasītā robežvērtība utt.).

Water body (Ūdenstilpe)

Dalībvalsts norāda izvēlētās upes/sistēmas nosaukumu (piemēram, indeksa upe).

Life stage (Dzīves stadija)

Dalībvalsts norāda sugas dzīves stadiju (piemēram, pieaugušas zivis, stikla zuši, sudrabzuši utt.).

Fishery/Independent data collection (Datu vākšana par zvejniecību/neatkarīgi no zvejniecības)

Dalībvalsts norāda, vai datus iegūst no komerciālām nozvejām (“F”) vai no citiem avotiem, kas nav komerciālas nozvejas (“I”).

Method (Metode)

Dalībvalsts norāda datu avotu (avotus) (piemēram, zivju krātiņveida lamatas, zivju skaitītājs, zvejas žurnāli utt. vai arī jebkāda minēto metožu kombinācija), no kura tiks iegūti dati.

Unit (Vienība)

Attiecībā uz katru metodi norāda plānoto datu ziņošanas vienību (piemēram, zivju krātiņveida lamatu skaits, zivju skaitītāju skaits, elektrozvejas reižu skaits utt.).

Planned nos (Plānotais skaits)

Dalībvalsts norāda izraudzītās vienības plānoto kvantitatīvo mērķvērtību (skaitu).

Frequency (Biežums)

Dalībvalsts norāda paraugošanas biežumu (“M” (reizi mēnesī), “Q” (reizi ceturksnī), “A” (reizi gadā), “O” (cits) – jāprecizē).

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

1.E teksta lauks

Anadromo un katadromo sugu datu vākšana saldūdeņos

Vispārīga piezīme. Šis teksta lauks atbilst Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 2. punkta b) un c) apakšpunkta un šā lēmuma 2. panta prasībām.

| Datu vākšanai izvēlētā metode

  (ne vairāk kā 250 vārdu par apgabalu) |
| --- |

Datu vākšanai izvēlētā metode

(ne vairāk kā 250 vārdu par apgabalu)

1.F tabula

Putnu, zīdītāju, rāpuļu un zivju nejauša piezveja

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MS | Sampling period/year(s) | Region | RFMO/RFO/IO | Sub-area / Fishing ground | Scheme | Stratum ID code | Group of vulnerable species | Expected occurence of recordings | Comments |
| FRA | 2017-2018 | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | ICES | | Bentiskās sugas jūrā | SCT SD1-5 | Putni | | |
| FRA | 2017-2018 | Vidusjūra un Melnā jūra | GFCM | | | | | | |
| FRA | 2017-2018 | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | ICES | | | | | | |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MS

Sampling period/year(s)

Region

RFMO/RFO/IO

Sub-area / Fishing ground

Scheme

Stratum ID code

Group of vulnerable species

Expected occurence of recordings

Comments

FRA

2017-2018

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

ICES

Bentiskās sugas jūrā

SCT SD1-5

Putni

FRA

2017-2018

Vidusjūra un Melnā jūra

GFCM

FRA

2017-2018

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

ICES

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 3. punkta a) apakšpunkta un šā lēmuma 2. panta prasībām. Šī tabula ir paredzēta, lai konkretizētu datus, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 1.D tabulu. Tajā paskaidro plānoto paraugošanas stratēģiju.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| Sampling period/year(s) (Paraugošanas periods/gads (gadi)) | Dalībvalsts norāda plānotās paraugošanas periodu. Paraugošanas gadu (gadus) norāda šādi: “2017–2018”. |
| Region (Reģions) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni). |
| RFMO/RFO/IO | Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

  RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

  RFO piemērs: CECAF.

  IO piemērs: ICES.
  Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas). |
| Sub-area/Fishing ground (Apakšapgabals/zvejas vieta) | Dalībvalsts norāda minētās sugas/krājuma zvejas vietu (piemēram, GSA 16, ICES I un II apgabals, ICES IIIa, IV, VIId apgabals utt.). |
| Scheme (Shēma) | Dalībvalsts norāda paraugošanas shēmu, piemēram, “at markets” (tirgos), “at sea” (jūrā), abu metožu kombinācija vai “other” (cita). Lauka vērtības atbilst šā pielikuma 4.A tabulā un 4.B tabulā norādītajām, ja vien nav ieviestas specializētas shēmas. |
| Stratum ID code (Strata kods) | Dalībvalsts norāda unikālu kodu, ar ko identificē katru stratu shēmā. Lauka vērtības atbilst šā pielikuma 4.A tabulā un 4.B tabulā norādītajām, ja vien nav ieviestas specializētas shēmas. |
| Group of vulnerable species (Jutīgu sugu grupa) | Dalībvalsts norāda sugu grupu, pamatojoties uz Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 3. punkta a) apakšpunkta noteikumiem. |
| Expected occurence of recordings (Paredzamais reģistrēšanas biežums) | Dalībvalsts norāda nejaušā piezvejā iegūtu īpatņu, arī to atbrīvošanas gadījumu, paredzamo reģistrēšanas biežumu saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 1.D tabulu. Ieraksta (+/–) skaitu vai “X”. |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

Sampling period/year(s) (Paraugošanas periods/gads (gadi))

Dalībvalsts norāda plānotās paraugošanas periodu. Paraugošanas gadu (gadus) norāda šādi: “2017–2018”.

Region (Reģions)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni).

RFMO/RFO/IO

Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

RFO piemērs: CECAF.

IO piemērs: ICES.

Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas).

Sub-area/Fishing ground (Apakšapgabals/zvejas vieta)

Dalībvalsts norāda minētās sugas/krājuma zvejas vietu (piemēram, GSA 16, ICES I un II apgabals, ICES IIIa, IV, VIId apgabals utt.).

Scheme (Shēma)

Dalībvalsts norāda paraugošanas shēmu, piemēram, “at markets” (tirgos), “at sea” (jūrā), abu metožu kombinācija vai “other” (cita). Lauka vērtības atbilst šā pielikuma 4.A tabulā un 4.B tabulā norādītajām, ja vien nav ieviestas specializētas shēmas.

Stratum ID code (Strata kods)

Dalībvalsts norāda unikālu kodu, ar ko identificē katru stratu shēmā. Lauka vērtības atbilst šā pielikuma 4.A tabulā un 4.B tabulā norādītajām, ja vien nav ieviestas specializētas shēmas.

Group of vulnerable species (Jutīgu sugu grupa)

Dalībvalsts norāda sugu grupu, pamatojoties uz Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 3. punkta a) apakšpunkta noteikumiem.

Expected occurence of recordings (Paredzamais reģistrēšanas biežums)

Dalībvalsts norāda nejaušā piezvejā iegūtu īpatņu, arī to atbrīvošanas gadījumu, paredzamo reģistrēšanas biežumu saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 1.D tabulu. Ieraksta (+/–) skaitu vai “X”.

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

2. izmēģinājuma pētījums

Zvejas apjoms un zvejniecību ietekme uz bioloģiskajiem resursiem un jūras ekosistēmu

Vispārīga piezīme. Šis teksta lauks atbilst Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 3. punkta c) apakšpunkta un šā lēmuma 2. panta un 4. panta 3. punkta b) apakšpunkta prasībām.

| 1. | Izmēģinājuma pētījuma mērķis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izmēģinājuma pētījuma ilgums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izmēģinājuma pētījuma metodoloģija un gaidāmie rezultāti |
| --- | --- |

3.

(ne vairāk kā 900 vārdu)

1.G tabula

Jūrā veicamo pētniecisko uzskaišu saraksts

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MS | Name of survey | Acronym | Mandatory (Y/N) | Threshold (Y/N) | Agreed at RCG level | MS participation | Area(s) covered | Period (Month) | Frequency | Days at sea planned | Type of sampling activities | Planned target | Map | Relevant international planning group – RFMO/RFO/IO | International database | Comments |
| NLD | Bentisko zivju mazuļu uzskaite | | | | | | IVc | Septembris–oktobris | Annual | 10 | Zvejas rīka iemetieni zivju ieguvei | 33 | 7.1. att. | ICES PGIPS | | |
| NLD | Ziemeļjūras siļķes hidroakustiskā uzskaite | | | | | | IIIa, IV | Jūlijs | Annual | 15 | Eholote (Nm) | 50 | 7.2. att. | ICES PGIPS | | |
| NLD | Ziemeļjūras siļķes hidroakustiskā uzskaite | | | | | | IIIa, IV | Jūlijs | X | 15 | Zvejas rīka iemetieni planktona ieguvei | 15 | 7.2. att. | ICES PGIPS | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MS

Name of survey

Acronym

Mandatory (Y/N)

Threshold (Y/N)

Agreed at RCG level

MS participation

Area(s) covered

Period (Month)

Frequency

Days at sea planned

Type of sampling activities

Planned target

Map

Relevant international planning group – RFMO/RFO/IO

International database

Comments

NLD

Bentisko zivju mazuļu uzskaite

IVc

Septembris–oktobris

Annual

10

Zvejas rīka iemetieni zivju ieguvei

33

7.1. att.

ICES PGIPS

NLD

Ziemeļjūras siļķes hidroakustiskā uzskaite

IIIa, IV

Jūlijs

Annual

15

Eholote (Nm)

50

7.2. att.

ICES PGIPS

NLD

Ziemeļjūras siļķes hidroakustiskā uzskaite

IIIa, IV

Jūlijs

X

15

Zvejas rīka iemetieni planktona ieguvei

15

7.2. att.

ICES PGIPS

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst Savienības daudzgadu programmas IV nodaļas un V nodaļas un šā lēmuma 2. panta un 3. panta prasībām. Šī tabula ir paredzēta, lai konkretizētu, kuras no Savienības daudzgadu programmas 10. tabulā minētajām pētnieciskajām uzskaitēm jūrā un kādas papildu uzskaites veiks dalībvalsts.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| Name of the survey (Uzskaites nosaukums) | Dalībvalsts norāda uzskaites nosaukumu. Obligāto uzskaišu nosaukums ir tāds pats, kā norādīts Savienības daudzgadu programmas 10. tabulā. |
| Acronym (Akronīms) | Dalībvalsts norāda uzskaites akronīmu. Obligāto uzskaišu akronīms ir tāds pats, kā norādīts Savienības daudzgadu programmas 10. tabulā. |
| Mandatory (Obligāta uzskaite) (Y/N) | Dalībvalsts ieraksta “Y” (jā) vai “N” (nē) atkarībā no tā, vai uzskaite ir iekļauta Savienības daudzgadu programmas 10. tabulā. |
| Threshold (Robežvērtība) (Y/N) | Dalībvalsts ieraksta “Y” (jā) vai “N” (nē) atkarībā no tā, vai ir piemērojama robežvērtība saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas V nodaļas 7. punktu. Ja atbilde ir “Y” (jā), šā pielikuma 1.G teksta laukā sniedz sīkāku aprakstu. |
| Agreed at RCG level (Vienošanās RKG līmenī) | Dalībvalsts ieraksta “Y” (jā) vai “N” (nē) atkarībā no tā, vai par uzskaiti ir panākta vienošanās jūras reģiona līmenī. |
| MS participation (Dalībvalsts līdzdalība) | Norāda to, vai uzskaitē piedalās cita dalībvalsts (dalībvalstis), un līdzdalības veidu (“F” (finansiāla), “T” (tehniska), “E” (zvejas piepūle) vai “C” (kombinācija)). Sīkāku aprakstu sniedz šā pielikuma 1.G teksta laukā. Ja neviena cita dalībvalsts nepiedalās uzskaitē, šajā laukā ieraksta “NA” (neattiecas). |
| Area(s) covered (Aptvertais apgabals (apgabali)) | Dalībvalsts norāda apgabalus, kurus plānots aptvert. Obligāto uzskaišu apgabals ir tāds pats, kā norādīts Savienības daudzgadu programmas 10. tabulā. |
| Period (month) (Periods (mēnesis)) | Dalībvalsts norāda periodu (mēnešos), kuru plānots aptvert. Obligāto uzskaišu periods ir tāds pats, kā norādīts Savienības daudzgadu programmas 10. tabulā. |
| Frequency (Biežums) | Dalībvalsts norāda uzskaites biežumu: “Annual” (reizi gadā), “Biennial” (reizi divos gados), “Triennial” (reizi trijos gados) utt. |
| Days at sea planned (Plānotās dienas jūrā) | Dalībvalsts norāda dienu skaitu, kādu plānots pavadīt jūrā valsts mērogā. |
| Type of sampling activities (Paraugošanas darbību veids) | Dalībvalsts norāda galveno paraugošanas darbību veidu. Galvenās paraugošanas darbības ir tās, par kurām panākta vienošanās attiecīgajā grupā, kas ir atbildīga par uzskaites plānošanu, atšķirībā no papildu paraugošanas darbībām. Katru paraugošanas darbību veidu norāda atsevišķā rindā. Vēlams izmantot šādas kategorijas: zvejas rīka iemetieni zivju ieguvei, elektrovadītspēja – temperatūra – blīvums (CTD), zvejas rīka iemetieni planktona ieguvei utt. |
| Planned target (Plānotā mērķvērtība) | Dalībvalsts norāda plānoto paraugošanas darbību skaitu. |
| Map (Karte) | Dalībvalsts norāda atsauci uz karti, kas iekļaujama šā pielikuma 1.G teksta laukā. |
| Relevant international planning group – RFMO/RFO/IO (Attiecīgā starptautiskā plānošanas grupa – RFMO/RFO/IO) | Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas
  (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

  RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

  RFO piemērs: CECAF.

  IO piemērs: ICES.
  Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas). |
| International database (Starptautiska datubāze) | Attiecībā uz pētnieciskajā uzskaitē savāktajiem datiem dalībvalsts norāda starptautiskās datubāzes nosaukumu vai ieraksta “no existing database” (datubāzes nav). Šī norāde attiecas uz starptautiskas datubāzes pastāvēšanu, nevis to, vai dati ir vai nav augšupielādēti. |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

Name of the survey (Uzskaites nosaukums)

Dalībvalsts norāda uzskaites nosaukumu. Obligāto uzskaišu nosaukums ir tāds pats, kā norādīts Savienības daudzgadu programmas 10. tabulā.

Acronym (Akronīms)

Dalībvalsts norāda uzskaites akronīmu. Obligāto uzskaišu akronīms ir tāds pats, kā norādīts Savienības daudzgadu programmas 10. tabulā.

Mandatory (Obligāta uzskaite) (Y/N)

Dalībvalsts ieraksta “Y” (jā) vai “N” (nē) atkarībā no tā, vai uzskaite ir iekļauta Savienības daudzgadu programmas 10. tabulā.

Threshold (Robežvērtība) (Y/N)

Dalībvalsts ieraksta “Y” (jā) vai “N” (nē) atkarībā no tā, vai ir piemērojama robežvērtība saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas V nodaļas 7. punktu. Ja atbilde ir “Y” (jā), šā pielikuma 1.G teksta laukā sniedz sīkāku aprakstu.

Agreed at RCG level (Vienošanās RKG līmenī)

Dalībvalsts ieraksta “Y” (jā) vai “N” (nē) atkarībā no tā, vai par uzskaiti ir panākta vienošanās jūras reģiona līmenī.

MS participation (Dalībvalsts līdzdalība)

Norāda to, vai uzskaitē piedalās cita dalībvalsts (dalībvalstis), un līdzdalības veidu (“F” (finansiāla), “T” (tehniska), “E” (zvejas piepūle) vai “C” (kombinācija)). Sīkāku aprakstu sniedz šā pielikuma 1.G teksta laukā. Ja neviena cita dalībvalsts nepiedalās uzskaitē, šajā laukā ieraksta “NA” (neattiecas).

Area(s) covered (Aptvertais apgabals (apgabali))

Dalībvalsts norāda apgabalus, kurus plānots aptvert. Obligāto uzskaišu apgabals ir tāds pats, kā norādīts Savienības daudzgadu programmas 10. tabulā.

Period (month) (Periods (mēnesis))

Dalībvalsts norāda periodu (mēnešos), kuru plānots aptvert. Obligāto uzskaišu periods ir tāds pats, kā norādīts Savienības daudzgadu programmas 10. tabulā.

Frequency (Biežums)

Dalībvalsts norāda uzskaites biežumu: “Annual” (reizi gadā), “Biennial” (reizi divos gados), “Triennial” (reizi trijos gados) utt.

Days at sea planned (Plānotās dienas jūrā)

Dalībvalsts norāda dienu skaitu, kādu plānots pavadīt jūrā valsts mērogā.

Type of sampling activities (Paraugošanas darbību veids)

Dalībvalsts norāda galveno paraugošanas darbību veidu. Galvenās paraugošanas darbības ir tās, par kurām panākta vienošanās attiecīgajā grupā, kas ir atbildīga par uzskaites plānošanu, atšķirībā no papildu paraugošanas darbībām. Katru paraugošanas darbību veidu norāda atsevišķā rindā. Vēlams izmantot šādas kategorijas: zvejas rīka iemetieni zivju ieguvei, elektrovadītspēja – temperatūra – blīvums (CTD), zvejas rīka iemetieni planktona ieguvei utt.

Planned target (Plānotā mērķvērtība)

Dalībvalsts norāda plānoto paraugošanas darbību skaitu.

Map (Karte)

Dalībvalsts norāda atsauci uz karti, kas iekļaujama šā pielikuma 1.G teksta laukā.

Relevant international planning group – RFMO/RFO/IO (Attiecīgā starptautiskā plānošanas grupa – RFMO/RFO/IO)

Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas

(Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

RFO piemērs: CECAF.

IO piemērs: ICES.

Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas).

International database (Starptautiska datubāze)

Attiecībā uz pētnieciskajā uzskaitē savāktajiem datiem dalībvalsts norāda starptautiskās datubāzes nosaukumu vai ieraksta “no existing database” (datubāzes nav). Šī norāde attiecas uz starptautiskas datubāzes pastāvēšanu, nevis to, vai dati ir vai nav augšupielādēti.

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

1.G teksta lauks

Jūrā veicamo pētniecisko uzskaišu saraksts

Vispārīga piezīme. Šis teksta lauks atbilst Savienības daudzgadu programmas IV nodaļas un šā lēmuma 2. panta un 7. panta 3. punkta prasībām. Tas ir paredzēts, lai konkretizētu, kuras no Savienības daudzgadu programmas 10. tabulā minētajām pētnieciskajām uzskaitēm jūrā tiks veiktas. Dalībvalstis norāda, vai uzskaite ir iekļauta Savienības daudzgadu programmas 10. tabulā, vai arī tā ir papildu uzskaite.

| 1. | Uzskaites mērķi |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uzskaitē izmantoto metožu apraksts. Ja uzskaite ir obligāta, iekļauj saiti uz rokasgrāmatu. Iekļauj grafisku attēlojumu (karti) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Starptautiski saskaņotu uzskaišu gadījumā apraksta līdzdalīgās dalībvalstis/kuģus un attiecīgo starptautisko grupu, kas atbild par uzskaites plānošanu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Attiecīgā gadījumā apraksta starptautisko darba dalīšanu (fiziska un/vai finansiāla) un izmaksu dalīšanas kārtību |
| --- | --- |

4.

| 5. | Paskaidro robežvērtību piemērošanu |
| --- | --- |

5.

(ne vairāk kā 450 vārdu par uzskaiti)

1.H tabula

Pētniecisko uzskaišu datu vākšana un izplatīšana

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MS | Name of survey | Acronym | Type of data collected | Core/Additional variable | Used as basis for advice (Y/N) | Comments |
| NLD | Ziemeļjūras starptautiskā grunts traļu uzskaite | IBTS_NS_Q1 | Bioloģiskie dati par mencu IVa zonā | C | Y | |
| NLD | Ziemeļjūras starptautiskā grunts traļu uzskaite | IBTS_NS_Q1 | Bioloģiskie dati par brētliņu IVa zonā | C | Y | |
| NLD | Ziemeļjūras starptautiskā grunts traļu uzskaite | IBTS_NS_Q1 | Siļķes kāpuri | C | Y | |
| NLD | Ziemeļjūras starptautiskā grunts traļu uzskaite | IBTS_NS_Q1 | CTD zvejas rīka iemetienā | A | N | |
| NLD | Ziemeļjūras starptautiskā grunts traļu uzskaite | IBTS_NS_Q1 | Atkritumi tralī | A | N | |
| NLD | Ziemeļjūras starptautiskā grunts traļu uzskaite | IBTS_NS_Q1 | Bentoss tralī | A | N | |
| NLD | Starptautiskā putasu hidroakustiskā uzskaite | BWAS | Hidroakustiskie / bioloģiskie dati par putasu | C | Y | |
| NLD | Starptautiskā putasu hidroakustiskā uzskaite | BWAS | Jūras zīdītāju novērojumi | A | N | |
| NLD | Starptautiskā makreles un stavridas ikru uzskaite | MEGS | Makreles ikru produkcija | C | Y | |
| NLD | Starptautiskā makreles un stavridas ikru uzskaite | MEGS | CTD zvejas rīka iemetienā | C | Y | |
| ITA | Vidusjūras starptautiskā grunts traļu uzskaite | MEDITS | Bioloģiskie dati par stavridu | C | Y | |
| ITA | Vidusjūras starptautiskā grunts traļu uzskaite | MEDITS | Bioloģiskie dati par sarkansvītraino jūras barbi | C | Y | |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MS

Name of survey

Acronym

Type of data collected

Core/Additional variable

Used as basis for advice (Y/N)

Comments

NLD

Ziemeļjūras starptautiskā grunts traļu uzskaite

IBTS_NS_Q1

Bioloģiskie dati par mencu IVa zonā

C

Y

NLD

Ziemeļjūras starptautiskā grunts traļu uzskaite

IBTS_NS_Q1

Bioloģiskie dati par brētliņu IVa zonā

C

Y

NLD

Ziemeļjūras starptautiskā grunts traļu uzskaite

IBTS_NS_Q1

Siļķes kāpuri

C

Y

NLD

Ziemeļjūras starptautiskā grunts traļu uzskaite

IBTS_NS_Q1

CTD zvejas rīka iemetienā

A

N

NLD

Ziemeļjūras starptautiskā grunts traļu uzskaite

IBTS_NS_Q1

Atkritumi tralī

A

N

NLD

Ziemeļjūras starptautiskā grunts traļu uzskaite

IBTS_NS_Q1

Bentoss tralī

A

N

NLD

Starptautiskā putasu hidroakustiskā uzskaite

BWAS

Hidroakustiskie / bioloģiskie dati par putasu

C

Y

NLD

Starptautiskā putasu hidroakustiskā uzskaite

BWAS

Jūras zīdītāju novērojumi

A

N

NLD

Starptautiskā makreles un stavridas ikru uzskaite

MEGS

Makreles ikru produkcija

C

Y

NLD

Starptautiskā makreles un stavridas ikru uzskaite

MEGS

CTD zvejas rīka iemetienā

C

Y

ITA

Vidusjūras starptautiskā grunts traļu uzskaite

MEDITS

Bioloģiskie dati par stavridu

C

Y

ITA

Vidusjūras starptautiskā grunts traļu uzskaite

MEDITS

Bioloģiskie dati par sarkansvītraino jūras barbi

C

Y

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst Savienības daudzgadu programmas IV nodaļas prasībām. Šī tabula ir paredzēta, lai konkretizētu datus, kas jāvāc šā pielikuma 1.G tabulā aprakstītajās pētnieciskajās uzskaitēs jūrā.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| Name of the survey (Uzskaites nosaukums) | Dalībvalsts norāda uzskaites nosaukumu. Obligāto uzskaišu nosaukums ir tāds pats, kā norādīts Savienības daudzgadu programmas 10. tabulā. |
| Acronym (Akronīms) | Dalībvalsts norāda uzskaites akronīmu. Obligāto uzskaišu akronīms ir tāds pats, kā norādīts Savienības daudzgadu programmas 10. tabulā. |
| Type of data collected (Savākto datu veids) | Dalībvalsts norāda savākto datu veidu. Katru datu veidu norāda atsevišķā rindā. Vēlams izmantot šādas kategorijas: konkrēta krājuma bioloģiskie dati, dati par konkrēta krājuma kāpuriem, konkrēta krājuma ikru produkcija, CTD zvejas rīka iemetienā, atkritumi zvejas rīka iemetienā, jūras zīdītāju, bruņurupuču, jūras putnu novērojumi, bentoss tralī utt. Ja veic vairāksugu uzskaites, dažādus krājumus var apvienot grupās. |
| Core/Additional variable (Galvenais/papildu mainīgais lielums) | Galvenie mainīgie lielumi izriet no galvenajām paraugošanas darbībām, kas ir uzskaites koncepcijas pamatā. Visi pārējie ir papildu mainīgie lielumi. Papildu mainīgo lielumu ziņošana nav obligāta. |
| Used as basis of advice (Izmanto par pamatu ieteikumam) (Y/N) | Dalībvalsts ieraksta “Y” (jā) vai “N” (nē) atkarībā no tā, vai savāktos datus ir paredzēts izmantot par pamatu ieteikumam. Slejā “Comments” (Piezīmes) dalībvalsts var norādīt ieteikuma veidu (krājuma novērtējums, integrēts ekosistēmas novērtējums, nacionālais ieteikums utt.). |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

Name of the survey (Uzskaites nosaukums)

Dalībvalsts norāda uzskaites nosaukumu. Obligāto uzskaišu nosaukums ir tāds pats, kā norādīts Savienības daudzgadu programmas 10. tabulā.

Acronym (Akronīms)

Dalībvalsts norāda uzskaites akronīmu. Obligāto uzskaišu akronīms ir tāds pats, kā norādīts Savienības daudzgadu programmas 10. tabulā.

Type of data collected (Savākto datu veids)

Dalībvalsts norāda savākto datu veidu. Katru datu veidu norāda atsevišķā rindā. Vēlams izmantot šādas kategorijas: konkrēta krājuma bioloģiskie dati, dati par konkrēta krājuma kāpuriem, konkrēta krājuma ikru produkcija, CTD zvejas rīka iemetienā, atkritumi zvejas rīka iemetienā, jūras zīdītāju, bruņurupuču, jūras putnu novērojumi, bentoss tralī utt. Ja veic vairāksugu uzskaites, dažādus krājumus var apvienot grupās.

Core/Additional variable (Galvenais/papildu mainīgais lielums)

Galvenie mainīgie lielumi izriet no galvenajām paraugošanas darbībām, kas ir uzskaites koncepcijas pamatā. Visi pārējie ir papildu mainīgie lielumi. Papildu mainīgo lielumu ziņošana nav obligāta.

Used as basis of advice (Izmanto par pamatu ieteikumam) (Y/N)

Dalībvalsts ieraksta “Y” (jā) vai “N” (nē) atkarībā no tā, vai savāktos datus ir paredzēts izmantot par pamatu ieteikumam. Slejā “Comments” (Piezīmes) dalībvalsts var norādīt ieteikuma veidu (krājuma novērtējums, integrēts ekosistēmas novērtējums, nacionālais ieteikums utt.).

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

2. IEDAĻA

ZVEJAS DARBĪBU DATI

2.A tabula

Zvejas darbību mainīgo lielumu datu vākšanas stratēģija

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MS | Supra region | Region | Variable Group | Fishing technique | Length class | Metiers (level 6) | Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Y/N/I) | Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates | Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) | Additional data collection (Y/N) | Data collection scheme | Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips) | Comments |
| FRA | Ziemeļatlantija | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | Piepūle | Kuģi zvejai ar rāmja trali | 18–< 24 m | Visi zvejas veidi | I | Pārdošanas zīmes | 50 % | Y | Uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi | 5 % | |
| FRA | Ziemeļatlantija | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | Piepūle | Kuģi zvejai ar rāmja trali | 40 m un vairāk | OTBDEF8090 | Y | Zvejas žurnāli, VMS dati, pārdošanas zīmes | 100 % | N | Nav | NA | |
| FRA | Ziemeļatlantija | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | Izkrāvumi | Kuģi zvejai ar dreifējošiem un/vai nostiprinātiem tīkliem | 12–< 18 m | Visi zvejas veidi | I | Zvejas veidlapas, pārdošanas zīmes | 75 % | Y | Netieša uzskaite | 10 % | |
| FRA | Ziemeļatlantija | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | Izkrāvumi | | | Visi zvejas veidi | N | NA | NA | Y | Uzskaite, kas balstās uz nevarbūtīgu izlasi | 5 % | |
| FRA | Ziemeļatlantija | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | Kapacitāte | | | Visi zvejas veidi | I | Zvejas žurnāli, pārdošanas zīmes | 90 % | Y | Skaitīšana | 100 % | |
| FRA | Ziemeļatlantija | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Ziemeļatlantija | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Ziemeļatlantija | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Ziemeļatlantija | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Ziemeļatlantija | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Ziemeļatlantija | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Ziemeļatlantija | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Ziemeļatlantija | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Ziemeļatlantija | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Vidusjūra un Melnā jūra | Vidusjūra un Melnā jūra | | | | | | | | | | | |
| FRA | Vidusjūra un Melnā jūra | Vidusjūra un Melnā jūra | | | | | | | | | | | |
| FRA | Vidusjūra un Melnā jūra | Vidusjūra un Melnā jūra | | | | | | | | | | | |
| FRA | Vidusjūra un Melnā jūra | Vidusjūra un Melnā jūra | | | | | | | | | | | |
| FRA | Vidusjūra un Melnā jūra | Vidusjūra un Melnā jūra | | | | | | | | | | | |
| FRA | Vidusjūra un Melnā jūra | Vidusjūra un Melnā jūra | | | | | | | | | | | |
| FRA | Vidusjūra un Melnā jūra | Vidusjūra un Melnā jūra | | | | | | | | | | | |
| FRA | Vidusjūra un Melnā jūra | Vidusjūra un Melnā jūra | | | | | | | | | | | |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MS

Supra region

Region

Variable Group

Fishing technique

Length class

Metiers (level 6)

Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Y/N/I)

Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates

Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips)

Additional data collection (Y/N)

Data collection scheme

Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips)

Comments

FRA

Ziemeļatlantija

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

Piepūle

Kuģi zvejai ar rāmja trali

18–< 24 m

Visi zvejas veidi

I

Pārdošanas zīmes

50 %

Y

Uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi

5 %

FRA

Ziemeļatlantija

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

Piepūle

Kuģi zvejai ar rāmja trali

40 m un vairāk

OTBDEF8090

Y

Zvejas žurnāli, VMS dati, pārdošanas zīmes

100 %

N

Nav

NA

FRA

Ziemeļatlantija

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

Izkrāvumi

Kuģi zvejai ar dreifējošiem un/vai nostiprinātiem tīkliem

12–< 18 m

Visi zvejas veidi

I

Zvejas veidlapas, pārdošanas zīmes

75 %

Y

Netieša uzskaite

10 %

FRA

Ziemeļatlantija

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

Izkrāvumi

Visi zvejas veidi

N

NA

NA

Y

Uzskaite, kas balstās uz nevarbūtīgu izlasi

5 %

FRA

Ziemeļatlantija

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

Kapacitāte

Visi zvejas veidi

I

Zvejas žurnāli, pārdošanas zīmes

90 %

Y

Skaitīšana

100 %

FRA

Ziemeļatlantija

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

FRA

Ziemeļatlantija

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

FRA

Ziemeļatlantija

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

FRA

Ziemeļatlantija

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

FRA

Ziemeļatlantija

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

FRA

Ziemeļatlantija

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

FRA

Ziemeļatlantija

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

FRA

Ziemeļatlantija

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

FRA

Ziemeļatlantija

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

FRA

Vidusjūra un Melnā jūra

Vidusjūra un Melnā jūra

FRA

Vidusjūra un Melnā jūra

Vidusjūra un Melnā jūra

FRA

Vidusjūra un Melnā jūra

Vidusjūra un Melnā jūra

FRA

Vidusjūra un Melnā jūra

Vidusjūra un Melnā jūra

FRA

Vidusjūra un Melnā jūra

Vidusjūra un Melnā jūra

FRA

Vidusjūra un Melnā jūra

Vidusjūra un Melnā jūra

FRA

Vidusjūra un Melnā jūra

Vidusjūra un Melnā jūra

FRA

Vidusjūra un Melnā jūra

Vidusjūra un Melnā jūra

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 4. punkta un šā lēmuma 2. panta un 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta prasībām. Šī tabula ir paredzēta, lai norādītu un aprakstītu metodi, ko izmanto, lai iegūtu aplēses par reprezentatīviem paraugiem gadījumos, kad saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 dati nav jāreģistrē, vai gadījumos, kad saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 savāktie dati nav iecerētajam zinātniskajam nolūkam vajadzīgajā agregācijas pakāpē.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| Supra region (Virsreģions) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (III līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni). |
| Region (Reģions) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni). |
| Variable group (Mainīgo lielumu grupa) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 4. tabulā. Mainīgo lielumu grupas vietā var norādīt mainīgo lielumu, ja dažādiem mainīgajiem lielumiem vienā un tajā pašā mainīgo lielumu grupā ir dažādi avoti. |
| Fishing technique (Zvejas metode) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.B tabulā. Segmentu apzīmē ar zvaigznīti, ja datu vākšanas vajadzībām tas ir grupēts ar citu segmentu (segmentiem). Neaktīvos kuģus iekļauj atsevišķā segmentā. |
| Length class (Garuma klase) |
| Metiers (Level 6) (Zvejas veidi (6. pakāpe)) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 2. tabulā. Jānorāda tikai tad, ja dalībvalstij ir specifisks paraugošanas satvars, kas noteikts kā “metier by segment” (zvejas veids × flotes segments). Pārējos gadījumos dalībvalsts var norādīt “all metiers” (visi zvejas veidi), bet informācija jāziņo sadalījumā “fleet segment by metiers” (flotes segments × zvejas veidi). |
| Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Saskaņā ar Kontroles regulu savāktie dati ir piemēroti izmantošanai zinātniskām vajadzībām) (Y/N/I) | Dalībvalsts ieraksta “Y” (jā), “N” (nē) vai “I” (nepietiekami). |
| Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates (Saskaņā ar Kontroles regulu savākto datu veids, ko izmanto aplēsēm) | Dalībvalsts ieraksta savākto datu veidu: zvejas žurnāli, pārdošanas zīmes, VMS dati, zvejas veidlapas utt. |
| Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) (Saskaņā ar Kontroles regulu savākto datu paredzamais aptvērums (% zvejas reisu)) | Par katru datu avotu norāda plānoto aptvērumu procentos, kas aplēsts, pamatojoties uz zvejas reisu skaitu; to norāda kā kvalitātes nodrošināšanas un kvalitātes kontroles satvara indikatoru. |
| Additional data collection (Papildu datu vākšana) (Y/N) | Dalībvalsts ieraksta “Y” (jā) vai “N” (nē) atkarībā no tā, vai ir plānota papildu datu vākšana. |
| Data collection scheme (Datu vākšanas shēma) | Dalībvalsts ieraksta datu vākšanas shēmu: uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi, uzskaite, kas balstās uz nevarbūtīgu izlasi, netieša uzskaite, skaitīšana, shēmas nav utt. |
| Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips) (Papildinošajā datu vākšanā savākto datu plānotais aptvērums (% zvejas reisu)) | Par katru datu avotu norāda plānoto aptvērumu procentos, kas aplēsts, pamatojoties uz zvejas reisu skaitu; to norāda kā kvalitātes nodrošināšanas un kvalitātes kontroles satvara indikatoru. |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

Supra region (Virsreģions)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (III līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni).

Region (Reģions)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni).

Variable group (Mainīgo lielumu grupa)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 4. tabulā. Mainīgo lielumu grupas vietā var norādīt mainīgo lielumu, ja dažādiem mainīgajiem lielumiem vienā un tajā pašā mainīgo lielumu grupā ir dažādi avoti.

Fishing technique (Zvejas metode)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.B tabulā. Segmentu apzīmē ar zvaigznīti, ja datu vākšanas vajadzībām tas ir grupēts ar citu segmentu (segmentiem). Neaktīvos kuģus iekļauj atsevišķā segmentā.

Length class (Garuma klase)

Metiers (Level 6) (Zvejas veidi (6. pakāpe))

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 2. tabulā. Jānorāda tikai tad, ja dalībvalstij ir specifisks paraugošanas satvars, kas noteikts kā “metier by segment” (zvejas veids × flotes segments). Pārējos gadījumos dalībvalsts var norādīt “all metiers” (visi zvejas veidi), bet informācija jāziņo sadalījumā “fleet segment by metiers” (flotes segments × zvejas veidi).

Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Saskaņā ar Kontroles regulu savāktie dati ir piemēroti izmantošanai zinātniskām vajadzībām) (Y/N/I)

Dalībvalsts ieraksta “Y” (jā), “N” (nē) vai “I” (nepietiekami).

Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates (Saskaņā ar Kontroles regulu savākto datu veids, ko izmanto aplēsēm)

Dalībvalsts ieraksta savākto datu veidu: zvejas žurnāli, pārdošanas zīmes, VMS dati, zvejas veidlapas utt.

Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) (Saskaņā ar Kontroles regulu savākto datu paredzamais aptvērums (% zvejas reisu))

Par katru datu avotu norāda plānoto aptvērumu procentos, kas aplēsts, pamatojoties uz zvejas reisu skaitu; to norāda kā kvalitātes nodrošināšanas un kvalitātes kontroles satvara indikatoru.

Additional data collection (Papildu datu vākšana) (Y/N)

Dalībvalsts ieraksta “Y” (jā) vai “N” (nē) atkarībā no tā, vai ir plānota papildu datu vākšana.

Data collection scheme (Datu vākšanas shēma)

Dalībvalsts ieraksta datu vākšanas shēmu: uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi, uzskaite, kas balstās uz nevarbūtīgu izlasi, netieša uzskaite, skaitīšana, shēmas nav utt.

Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips) (Papildinošajā datu vākšanā savākto datu plānotais aptvērums (% zvejas reisu))

Par katru datu avotu norāda plānoto aptvērumu procentos, kas aplēsts, pamatojoties uz zvejas reisu skaitu; to norāda kā kvalitātes nodrošināšanas un kvalitātes kontroles satvara indikatoru.

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

2.A teksta lauks

Zvejas darbību mainīgo lielumu datu vākšanas stratēģija

Vispārīga piezīme. Šis teksta lauks atbilst Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 4. punkta un šā lēmuma 2. panta, 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta un 5. panta 2. punkta prasībām. Tas ir paredzēts, lai aprakstītu metodi, ko izmanto, lai iegūtu aplēses par reprezentatīviem paraugiem gadījumos, kad saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 dati nav jāreģistrē, vai gadījumos, kad saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 savāktie dati nav iecerētajam zinātniskajam nolūkam vajadzīgajā agregācijas pakāpē.

| 1. | Apraksts par metodoloģiju, ko izmanto, lai savstarpēji validētu dažādus datu avotus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apraksts par metodoloģiju, ko izmanto, lai aplēstu izkrāvumu vērtību |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apraksts par metodoloģiju, ko izmanto, lai aplēstu vidējo cenu (ieteicams izmantot vidējo svērto cenu par katru zvejas reisu) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apraksts par metodoloģiju, ko izmanto, lai plānotu papildinošo datu vākšanu (paraugošanas plāna metodoloģija, datu vākšanas veids, vākšanas biežums utt.) |
| --- | --- |

4.

(ne vairāk kā 900 vārdu par reģionu)

3. IEDAĻA

EKONOMISKIE UN SOCIĀLIE DATI

3.A tabula

Ģenerālkopas segmenti, kuros vāc zvejniecības ekonomiskos un sociālos datus

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MS | Supra region | Fishing technique | Length class | Type of variables (E/S) | Variable | Data Source | Type of data collection scheme | Frequency | Planned sample rate % | Comments |
| ESP | Baltijas jūra, Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa, un Ziemeļatlantija | Kuģi zvejai ar rāmja trali | 18–< 24 m | E | EIzkrāvumu bruto vērtība | Anketas | A – skaitīšana | | | |
| ESP | Baltijas jūra, Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa, un Ziemeļatlantija | Kuģi zvejai ar rāmja trali | 40 m un vairāk | E | Citi ienākumi | Anketas | B – uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi | | | |
| ESP | Vidusjūra un Melnā jūra | Kuģi zvejai ar dreifējošiem un/vai nostiprinātiem tīkliem | 12–< 18 m | E | Apkalpes algas | Anketas | C – uzskaite, kas balstās uz nevarbūtīgu izlasi | | | |
| | | | | S | Nodarbināto sadalījums pēc dzimuma | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MS

Supra region

Fishing technique

Length class

Type of variables (E/S)

Variable

Data Source

Type of data collection scheme

Frequency

Planned sample rate %

Comments

ESP

Baltijas jūra, Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa, un Ziemeļatlantija

Kuģi zvejai ar rāmja trali

18–< 24 m

E

EIzkrāvumu bruto vērtība

Anketas

A – skaitīšana

ESP

Baltijas jūra, Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa, un Ziemeļatlantija

Kuģi zvejai ar rāmja trali

40 m un vairāk

E

Citi ienākumi

Anketas

B – uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi

ESP

Vidusjūra un Melnā jūra

Kuģi zvejai ar dreifējošiem un/vai nostiprinātiem tīkliem

12–< 18 m

E

Apkalpes algas

Anketas

C – uzskaite, kas balstās uz nevarbūtīgu izlasi

S

Nodarbināto sadalījums pēc dzimuma

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 5. punkta a) un b) apakšpunkta un šā lēmuma 2. panta, 3. panta un 4. panta 1. un 2. punkta prasībām. Šī tabula ir paredzēta, lai konkretizētu datus, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 5.A un 6. tabulu. Šo tabulu izmanto, lai sniegtu pārskatu par zvejniecības ekonomisko un sociālo datu ģenerālkopu.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| Supra region (Virsreģions) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (III līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni). |
| Fishing technique (Zvejas metode) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.B tabulā. Segmentu apzīmē ar zvaigznīti, ja datu vākšanas vajadzībām tas ir grupēts ar citu segmentu (segmentiem). Neaktīvos kuģus iekļauj atsevišķā segmentā. |
| Length class (Garuma klase) |
| Type of variables (Mainīgo lielumu veids) (E/S) | Dalībvalsts ieraksta kategoriju, pie kuras pieder mainīgie lielumi, t. i., “E” (ekonomiskie) vai “S” (sociālie), pamatojoties uz Savienības daudzgadu programmas 5.A tabulu ekonomisko mainīgo lielumu gadījumā un uz Savienības daudzgadu programmas 6. tabulu sociālo mainīgo lielumu gadījumā. |
| Variable (Mainīgais lielums) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.A tabulas 2. slejā ekonomisko mainīgo lielumu gadījumā un Savienības daudzgadu programmas 6. tabulā sociālo mainīgo lielumu gadījumā. |
| Data source (Datu avots) | Dalībvalsts ieraksta izmantotos datu avotus (zvejas žurnāls, pārdošanas zīmes, pārskati, anketas utt.). Skaidri norāda katra mainīgā lieluma datu avotus. |
| Type of data collection scheme (Datu vākšanas shēmas veids) | Dalībvalsts ieraksta vienu no šādiem datu vākšanas shēmas kodiem: A – skaitīšana; B – uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi; C – uzskaite, kas balstās uz nevarbūtīgu izlasi; D – netieša uzskaite. Ja mainīgais lielums nav noteikts, vācot datus tiešā veidā, bet gan ir aplēsts, norāda “indirect survey” (netieša uzskaite). Tādā gadījumā šā pielikuma 3.A teksta laukā sniedz sīkāku skaidrojumu par datu vākšanas shēmu un aplēses metodi. |
| Frequency (Biežums) | Dalībvalsts ieraksta biežumu, kādā jāvāc ekonomiskie un sociālie dati saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 5. punkta a) un b) apakšpunktu. |
| Planned sample rate (Plānotais izlases īpatsvars) (%) | Plānotais izlases īpatsvars (%) pamatojas uz flotes ģenerālkopu, kura definēta šādi: kuģi, kas 31. decembrī ir bijuši iekļauti flotes reģistrā, un visi aktīvie kuģi, kas gada laikā zvejojuši vismaz vienu dienu. Ja dati par dažiem mainīgajiem lielumiem netiks vākti, slejā “Planned sample rate (%)” (Plānotais izlases īpatsvars (%)) ieraksta “N” (nē). Plānoto izlases īpatsvaru var mainīt, pamatojoties uz atjauninātu informāciju par ģenerālkopu (flotes reģistrs). |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

Supra region (Virsreģions)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (III līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni).

Fishing technique (Zvejas metode)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.B tabulā. Segmentu apzīmē ar zvaigznīti, ja datu vākšanas vajadzībām tas ir grupēts ar citu segmentu (segmentiem). Neaktīvos kuģus iekļauj atsevišķā segmentā.

Length class (Garuma klase)

Type of variables (Mainīgo lielumu veids) (E/S)

Dalībvalsts ieraksta kategoriju, pie kuras pieder mainīgie lielumi, t. i., “E” (ekonomiskie) vai “S” (sociālie), pamatojoties uz Savienības daudzgadu programmas 5.A tabulu ekonomisko mainīgo lielumu gadījumā un uz Savienības daudzgadu programmas 6. tabulu sociālo mainīgo lielumu gadījumā.

Variable (Mainīgais lielums)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.A tabulas 2. slejā ekonomisko mainīgo lielumu gadījumā un Savienības daudzgadu programmas 6. tabulā sociālo mainīgo lielumu gadījumā.

Data source (Datu avots)

Dalībvalsts ieraksta izmantotos datu avotus (zvejas žurnāls, pārdošanas zīmes, pārskati, anketas utt.). Skaidri norāda katra mainīgā lieluma datu avotus.

Type of data collection scheme (Datu vākšanas shēmas veids)

Dalībvalsts ieraksta vienu no šādiem datu vākšanas shēmas kodiem: A – skaitīšana; B – uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi; C – uzskaite, kas balstās uz nevarbūtīgu izlasi; D – netieša uzskaite. Ja mainīgais lielums nav noteikts, vācot datus tiešā veidā, bet gan ir aplēsts, norāda “indirect survey” (netieša uzskaite). Tādā gadījumā šā pielikuma 3.A teksta laukā sniedz sīkāku skaidrojumu par datu vākšanas shēmu un aplēses metodi.

Frequency (Biežums)

Dalībvalsts ieraksta biežumu, kādā jāvāc ekonomiskie un sociālie dati saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 5. punkta a) un b) apakšpunktu.

Planned sample rate (Plānotais izlases īpatsvars) (%)

Plānotais izlases īpatsvars (%) pamatojas uz flotes ģenerālkopu, kura definēta šādi: kuģi, kas 31. decembrī ir bijuši iekļauti flotes reģistrā, un visi aktīvie kuģi, kas gada laikā zvejojuši vismaz vienu dienu. Ja dati par dažiem mainīgajiem lielumiem netiks vākti, slejā “Planned sample rate (%)” (Plānotais izlases īpatsvars (%)) ieraksta “N” (nē). Plānoto izlases īpatsvaru var mainīt, pamatojoties uz atjauninātu informāciju par ģenerālkopu (flotes reģistrs).

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

3.A teksta lauks

Ģenerālkopas segmenti, kuros vāc zvejniecības ekonomiskos un sociālos datus

Vispārīga piezīme. Šis teksta lauks atbilst Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 5. punkta a) un b) apakšpunkta un šā lēmuma 2. panta, 4. panta 1., 2. un 5. punkta un 5. panta 2. punkta prasībām. Tas ir paredzēts, lai konkretizētu datus, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 5.A un 6. tabulu.

| 1. | Apraksts par metodoloģiju, ko izmanto, lai izvēlētos dažādos datu avotus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apraksts par metodoloģiju, ko izmanto, lai izvēlētos dažādos datu vākšanas veidus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apraksts par metodoloģiju, ko izmanto, lai izvēlētos paraugošanas satvaru un sadales shēmu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apraksts par metodoloģiju, ko izmanto aplēses procedūrās |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apraksts par metodoloģiju, ko izmanto datu kvalitātes nodrošināšanai |
| --- | --- |

5.

(ne vairāk kā 900 vārdu par reģionu)

3. izmēģinājuma pētījums

Dati par nodarbināto sadalījumu pēc izglītības līmeņa un valstspiederības

Vispārīga piezīme. Šis teksta lauks atbilst Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 5. punkta b) apakšpunkta un 6. punkta b) apakšpunkta un šā lēmuma 2. panta un 3. panta 3. punkta c) apakšpunkta prasībām. Tas ir paredzēts, lai konkretizētu datus, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 6. tabulu.

| 1. | Izmēģinājuma pētījuma mērķis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izmēģinājuma pētījuma ilgums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izmēģinājuma pētījuma metodoloģija un gaidāmie rezultāti |
| --- | --- |

3.

(ne vairāk kā 900 vārdu)

3.B tabula

Ģenerālkopas segmenti, kuros vāc akvakultūras ekonomiskos un sociālos datus

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MS | Techniques | Species group | Type of variables (E/S) | Variable | Data source | Type of data collection scheme | Threshold (Y/N) | Frequency | Planned sample rate % | Comments |
| DEU | Inkubatori un mazuļu audzētavas | Citas jūras zivis | E | Apgrozījums | Finanšu pārskati | A –skaitīšana | | | | |
| DEU | Sprosti | Jūrasasaris un jūras karūsa | E | Energoizmaksas | Anketas | B –uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi | | | | |
| DEU | Sprosti | Lasis | E | Energoizmaksas | Anketas | C –uzskaite, kas balstās uz nevarbūtīgu izlasi | | | | |
| | | | S | Nealgotā darbaspēka sadalījums pēc dzimuma | | | | | | |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MS

Techniques

Species group

Type of variables (E/S)

Variable

Data source

Type of data collection scheme

Threshold (Y/N)

Frequency

Planned sample rate %

Comments

DEU

Inkubatori un mazuļu audzētavas

Citas jūras zivis

E

Apgrozījums

Finanšu pārskati

A –skaitīšana

DEU

Sprosti

Jūrasasaris un jūras karūsa

E

Energoizmaksas

Anketas

B –uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi

DEU

Sprosti

Lasis

E

Energoizmaksas

Anketas

C –uzskaite, kas balstās uz nevarbūtīgu izlasi

S

Nealgotā darbaspēka sadalījums pēc dzimuma

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 6. punkta a) un b) apakšpunkta un V nodaļas un šā lēmuma 2. panta, 3. panta un 4. panta 1. punkta prasībām. Šī tabula ir paredzēta, lai konkretizētu datus, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 6. un 7. tabulu. Šo tabulu izmanto, lai sniegtu pārskatu par akvakultūras ekonomisko un sociālo datu vākšanu.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| Techniques (Paņēmieni) | Dalībvalsts ievēro Savienības daudzgadu programmas 9. tabulā noteikto segmentāciju, kas jāpiemēro akvakultūras datu vākšanā. |
| Species group (Sugu grupa) |
| Type of variables (Mainīgo lielumu veids) (E/S) | Dalībvalsts ieraksta kategoriju, pie kuras pieder mainīgie lielumi, t. i., “E” (ekonomiskie) vai “S” (sociālie), pamatojoties uz Savienības daudzgadu programmas 7. tabulu ekonomisko mainīgo lielumu gadījumā un uz Savienības daudzgadu programmas 6. tabulu sociālo mainīgo lielumu gadījumā. |
| Variable (Mainīgais lielums) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 7. tabulas 2. slejā ekonomisko mainīgo lielumu gadījumā un Savienības daudzgadu programmas 6. tabulā sociālo mainīgo lielumu gadījumā. |
| Data source (Datu avots) | Dalībvalsts ieraksta izmantotos datu avotus (pārskati, anketas utt.). Skaidri norāda katra mainīgā lieluma datu avotus. |
| Type of data collection scheme (Datu vākšanas shēmas veids) | Dalībvalsts ieraksta vienu no šādiem datu vākšanas shēmas kodiem: A – skaitīšana; B – uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi; C – uzskaite, kas balstās uz nevarbūtīgu izlasi; D – netieša uzskaite. Ja mainīgais lielums nav noteikts, vācot datus tiešā veidā, bet gan ir aplēsts, norāda “indirect survey” (netieša uzskaite). Tādā gadījumā šā pielikuma 3.A teksta laukā sniedz sīkāku skaidrojumu par datu vākšanas shēmu un aplēses metodi. |
| Threshold (Robežvērtība) (Y/N) | Dalībvalsts ieraksta “Y” (jā) vai “N” (nē) atkarībā no tā, vai saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas V nodaļu ir piemērojama robežvērtība. |
| Frequency (Biežums) | Dalībvalsts ieraksta biežumu, kādā jāvāc ekonomiskie un sociālie dati saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 6. punkta a) un b) apakšpunktu. |
| Planned sample rate (Plānotais izlases īpatsvars) (%) | Plānotais izlases īpatsvars (%) pamatojas uz ģenerālkopu, kas definēta Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 6. punkta a) apakšpunktā. Ja dati par dažiem mainīgajiem lielumiem netiks vākti, slejā “Planned sample rate (%)” (Plānotais izlases īpatsvars (%)) ieraksta “N” (nē). Plānoto izlases īpatsvaru var mainīt, pamatojoties uz atjauninātu informāciju par ģenerālkopu. |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

Techniques (Paņēmieni)

Dalībvalsts ievēro Savienības daudzgadu programmas 9. tabulā noteikto segmentāciju, kas jāpiemēro akvakultūras datu vākšanā.

Species group (Sugu grupa)

Type of variables (Mainīgo lielumu veids) (E/S)

Dalībvalsts ieraksta kategoriju, pie kuras pieder mainīgie lielumi, t. i., “E” (ekonomiskie) vai “S” (sociālie), pamatojoties uz Savienības daudzgadu programmas 7. tabulu ekonomisko mainīgo lielumu gadījumā un uz Savienības daudzgadu programmas 6. tabulu sociālo mainīgo lielumu gadījumā.

Variable (Mainīgais lielums)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 7. tabulas 2. slejā ekonomisko mainīgo lielumu gadījumā un Savienības daudzgadu programmas 6. tabulā sociālo mainīgo lielumu gadījumā.

Data source (Datu avots)

Dalībvalsts ieraksta izmantotos datu avotus (pārskati, anketas utt.). Skaidri norāda katra mainīgā lieluma datu avotus.

Type of data collection scheme (Datu vākšanas shēmas veids)

Dalībvalsts ieraksta vienu no šādiem datu vākšanas shēmas kodiem: A – skaitīšana; B – uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi; C – uzskaite, kas balstās uz nevarbūtīgu izlasi; D – netieša uzskaite. Ja mainīgais lielums nav noteikts, vācot datus tiešā veidā, bet gan ir aplēsts, norāda “indirect survey” (netieša uzskaite). Tādā gadījumā šā pielikuma 3.A teksta laukā sniedz sīkāku skaidrojumu par datu vākšanas shēmu un aplēses metodi.

Threshold (Robežvērtība) (Y/N)

Dalībvalsts ieraksta “Y” (jā) vai “N” (nē) atkarībā no tā, vai saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas V nodaļu ir piemērojama robežvērtība.

Frequency (Biežums)

Dalībvalsts ieraksta biežumu, kādā jāvāc ekonomiskie un sociālie dati saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 6. punkta a) un b) apakšpunktu.

Planned sample rate (Plānotais izlases īpatsvars) (%)

Plānotais izlases īpatsvars (%) pamatojas uz ģenerālkopu, kas definēta Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 6. punkta a) apakšpunktā. Ja dati par dažiem mainīgajiem lielumiem netiks vākti, slejā “Planned sample rate (%)” (Plānotais izlases īpatsvars (%)) ieraksta “N” (nē). Plānoto izlases īpatsvaru var mainīt, pamatojoties uz atjauninātu informāciju par ģenerālkopu.

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

3.B teksta lauks

Ģenerālkopas segmenti, kuros vāc akvakultūras ekonomiskos un sociālos datus

Vispārīga piezīme. Šis teksta lauks atbilst Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 6. punkta a) un b) apakšpunkta un šā lēmuma 2. panta, 4. panta 1. un 5. punkta un 5. panta 2. punkta prasībām. Tas ir paredzēts, lai konkretizētu datus, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 6. un 7. tabulu.

| 1. | Apraksts par metodoloģiju, ko izmanto, lai izvēlētos dažādos datu avotus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apraksts par metodoloģiju, ko izmanto, lai izvēlētos dažādos datu vākšanas veidus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apraksts par metodoloģiju, ko izmanto, lai izvēlētos paraugošanas satvaru un sadales shēmu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apraksts par metodoloģiju, ko izmanto aplēses procedūrās |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apraksts par metodoloģiju, ko izmanto datu kvalitātes nodrošināšanai |
| --- | --- |

5.

(ne vairāk kā 1 000 vārdu)

4. izmēģinājuma pētījums

Vides dati par akvakultūru

Vispārīga piezīme. Šis teksta lauks atbilst Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 6. punkta c) apakšpunkta un šā lēmuma 2. panta un 4. panta 3. punkta d) apakšpunkta prasībām. Tas ir paredzēts, lai konkretizētu datus, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 8. tabulu.

| 1. | Izmēģinājuma pētījuma mērķis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izmēģinājuma pētījuma ilgums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izmēģinājuma pētījuma metodoloģija un gaidāmie rezultāti |
| --- | --- |

3.

(ne vairāk kā 900 vārdu)

3.C tabula

Ģenerālkopas segmenti, kuros vāc apstrādes rūpniecības ekonomiskos un sociālos datus

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MS | Segment | Type of variables (E/S) | Variables | Data sources | Type of data collection scheme | Frequency | Planned sample rate % | Comments |
| ESP | Nodarbināto skaits uzņēmumā < = 10 | E | Apgrozījums | Finanšu pārskati | B – uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi | | | |
| ESP | Nodarbināto skaits uzņēmumā 11-49 | E | Citas darbības izmaksas | Anketas | B – uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi | | | |
| ESP | Nodarbināto skaits uzņēmumā 50–250 | E | Citas darbības izmaksas | Anketas | A – skaitīšana | | | |
| ESP | Nodarbināto skaits uzņēmumā > 250 | E | Citi ienākumi | Anketas | B – uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi | | | |
| ESP | | S | Nealgotā darbaspēka sadalījums pēc dzimuma | | | | | |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MS

Segment

Type of variables (E/S)

Variables

Data sources

Type of data collection scheme

Frequency

Planned sample rate %

Comments

ESP

Nodarbināto skaits uzņēmumā < = 10

E

Apgrozījums

Finanšu pārskati

B – uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi

ESP

Nodarbināto skaits uzņēmumā 11-49

E

Citas darbības izmaksas

Anketas

B – uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi

ESP

Nodarbināto skaits uzņēmumā 50–250

E

Citas darbības izmaksas

Anketas

A – skaitīšana

ESP

Nodarbināto skaits uzņēmumā > 250

E

Citi ienākumi

Anketas

B – uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi

ESP

S

Nealgotā darbaspēka sadalījums pēc dzimuma

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 1.1. punkta d) apakšpunkta 6. zemsvītras piezīmes un šā lēmuma 2. panta, 3. panta un 4. panta 1. punkta prasībām. Šī tabula ir paredzēta, lai konkretizētu datus, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 11. tabulu. Šo tabulu izmanto, lai sniegtu pārskatu par apstrādes rūpniecības ekonomisko un sociālo datu vākšanu. Raksturo datu vākšanu saistībā ar mainīgajiem lielumiem, kurus neaptver ESTAT vai kuriem vajadzīga papildu paraugošana. Ekonomiskos datus vāc par zivju apstrādes uzņēmumiem, kuros ir mazāk par 10 darbiniekiem, kā arī par uzņēmumiem, kuriem zivju apstrāde ir sekundāra darbība, kā arī par nealgoto darbaspēku un izejvielām. Datus par nodarbināto sadalījumu pēc dzimuma vāc par visiem uzņēmumiem neatkarīgi no lieluma.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| Segment (Segments) | Segmentācijas kritērijs ir nodarbināto personu skaits. Ieteicama šāda segmentācija: nodarbināto skaits uzņēmumā < = 10; nodarbināto skaits uzņēmumā 11–49; nodarbināto skaits uzņēmumā 50–250; nodarbināto skaits uzņēmumā > 250. |
| Type of variables (Mainīgo lielumu veids) (E/S) | Dalībvalsts ieraksta kategoriju, pie kuras pieder mainīgie lielumi, t. i., “E” (ekonomiskie) vai “S” (sociālie), pamatojoties uz Savienības daudzgadu programmas 11. tabulu. |
| Variables (Mainīgie lielumi) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 11. tabulā. |
| Data sources (Datu avoti) | Dalībvalsts ieraksta izmantotos datu avotus (pārskati, anketas utt.). Skaidri norāda katra mainīgā lieluma datu avotus. |
| Type of data collection scheme (Datu vākšanas shēmas veids) | Dalībvalsts ieraksta vienu no šādiem datu vākšanas shēmas kodiem: A – skaitīšana; B – uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi; C – uzskaite, kas balstās uz nevarbūtīgu izlasi; D – netieša uzskaite. Ja mainīgais lielums nav noteikts, vācot datus tiešā veidā, bet gan ir aplēsts, norāda “indirect survey” (netieša uzskaite). Tādā gadījumā šā pielikuma 3.C teksta laukā sniedz sīkāku skaidrojumu par datu vākšanas shēmu un aplēses metodi. |
| Frequency (Biežums) | Dalībvalsts ieraksta biežumu, kādā jāvāc ekonomiskie un sociālie dati. |
| Planned sample rate (Plānotais izlases īpatsvars) (%) | Plānotais izlases īpatsvars (%) pamatojas uz ģenerālkopu. Ja dati par dažiem mainīgajiem lielumiem netiks vākti, slejā “Planned sample rate (%)” (Plānotais izlases īpatsvars (%)) ieraksta “N” (nē). Plānoto izlases īpatsvaru var mainīt, pamatojoties uz atjauninātu informāciju par ģenerālkopu. |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

Segment (Segments)

Segmentācijas kritērijs ir nodarbināto personu skaits. Ieteicama šāda segmentācija: nodarbināto skaits uzņēmumā < = 10; nodarbināto skaits uzņēmumā 11–49; nodarbināto skaits uzņēmumā 50–250; nodarbināto skaits uzņēmumā > 250.

Type of variables (Mainīgo lielumu veids) (E/S)

Dalībvalsts ieraksta kategoriju, pie kuras pieder mainīgie lielumi, t. i., “E” (ekonomiskie) vai “S” (sociālie), pamatojoties uz Savienības daudzgadu programmas 11. tabulu.

Variables (Mainīgie lielumi)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 11. tabulā.

Data sources (Datu avoti)

Dalībvalsts ieraksta izmantotos datu avotus (pārskati, anketas utt.). Skaidri norāda katra mainīgā lieluma datu avotus.

Type of data collection scheme (Datu vākšanas shēmas veids)

Dalībvalsts ieraksta vienu no šādiem datu vākšanas shēmas kodiem: A – skaitīšana; B – uzskaite, kas balstās uz varbūtīgu izlasi; C – uzskaite, kas balstās uz nevarbūtīgu izlasi; D – netieša uzskaite. Ja mainīgais lielums nav noteikts, vācot datus tiešā veidā, bet gan ir aplēsts, norāda “indirect survey” (netieša uzskaite). Tādā gadījumā šā pielikuma 3.C teksta laukā sniedz sīkāku skaidrojumu par datu vākšanas shēmu un aplēses metodi.

Frequency (Biežums)

Dalībvalsts ieraksta biežumu, kādā jāvāc ekonomiskie un sociālie dati.

Planned sample rate (Plānotais izlases īpatsvars) (%)

Plānotais izlases īpatsvars (%) pamatojas uz ģenerālkopu. Ja dati par dažiem mainīgajiem lielumiem netiks vākti, slejā “Planned sample rate (%)” (Plānotais izlases īpatsvars (%)) ieraksta “N” (nē). Plānoto izlases īpatsvaru var mainīt, pamatojoties uz atjauninātu informāciju par ģenerālkopu.

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

3.C teksta lauks

Ģenerālkopas segmenti, kuros vāc apstrādes rūpniecības ekonomiskos un sociālos datus

Vispārīga piezīme. Šis teksta lauks atbilst Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 1.1. punkta d) apakšpunkta 6. zemsvītras piezīmes un šā lēmuma 2. panta, 4. panta 1. un 5. punkta un 5. panta 2. punkta prasībām. Tas ir paredzēts, lai konkretizētu datus, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 11. tabulu.

| 1. | Apraksts par metodoloģiju, ko izmanto, lai izvēlētos dažādos datu avotus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apraksts par metodoloģiju, ko izmanto, lai izvēlētos dažādos datu vākšanas veidus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apraksts par metodoloģiju, ko izmanto, lai izvēlētos paraugošanas satvaru un sadales shēmu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apraksts par metodoloģiju, ko izmanto aplēses procedūrās |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apraksts par metodoloģiju, ko izmanto datu kvalitātes nodrošināšanai |
| --- | --- |

5.

(ne vairāk kā 1 000 vārdu)

4. IEDAĻA

PARAUGOŠANAS STRATĒĢIJA BIOLOĢISKO DATU IEGŪŠANAI KOMERCIĀLAJĀS ZVEJNIECĪBĀS

4.A tabula

Bioloģisko datu paraugošanas plāna apraksts

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MS | MS participating in sampling | Region | RFMO/RFO/IO | Sub-area / Fishing ground | Scheme | Stratum ID code | PSU type | Catch fractions covered | Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions | Seasonality (Temporal strata) | Reference years | Average Number of PSU during the reference years | Planned number of PSUs | Comments |
| GBR | | Ziemeļjūra, Ziemeļatlantija | | | Bentiskās sugas jūrā | SCT SD1-5 | kuģis x reiss | | | annual | | ~ 4 000 | 40 | |
| GBR | | Ziemeļjūra, Ziemeļatlantija | | | Bentiskās sugas jūrā | SCT SD2-5 | kuģis x reiss | | | annual | | ~ 500 | 10 | |
| GBR | | Ziemeļjūra, Ziemeļatlantija | | | Bentiskās sugas jūrā | SCT SD3-5 | kuģis x reiss | | | annual | | ~ 2 000 | 6 | |
| GBR | | Ziemeļjūra, Ziemeļatlantija | | | Bentiskās sugas jūrā | SCT SD4-5 | kuģis x reiss | | | annual | | ~ 750 | 20 | |
| GBR | | Ziemeļjūra, Ziemeļatlantija | | | Bentiskās sugas jūrā | SCT SD5-5 | kuģis x reiss | | | annual | | ~ 15 000 | 6 | |
| GBR | | Ziemeļjūra, Ziemeļatlantija | | | Bentiskās sugas krastā | SCT LD1-4 | osta x diena | | | annual | | ~ 345 | 60 | |
| GBR | | Ziemeļjūra, Ziemeļatlantija | | | Bentiskās sugas krastā | SCT LD2-4 | osta x diena | | | annual | | ~ 7 000 | 20 | |
| GBR | | Ziemeļjūra, Ziemeļatlantija | | | Bentiskās sugas krastā | SCT LD3-4 | osta x diena | | | annual | | ~ 3 000 | 25 | |
| GBR | | Ziemeļjūra, Ziemeļatlantija | | | Bentiskās sugas krastā | SCT LD4-4 | osta x diena | | | annual | | ~ 1 000 | 30 | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | Ziemeļatlantija | NAFO | NAFO | Paraugošana jūrā | L3 | Zvejas reiss | | | annual | 2015-2017 | 71 | 9 | |
| | | Citi reģioni | IOTC | FAO 51. un 57. zona | Paraugošana krastā | T18 | Zvejas reiss | | | annual | 2015-2017 | 157 | 120 | |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MS

MS participating in sampling

Region

RFMO/RFO/IO

Sub-area / Fishing ground

Scheme

Stratum ID code

PSU type

Catch fractions covered

Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions

Seasonality (Temporal strata)

Reference years

Average Number of PSU during the reference years

Planned number of PSUs

Comments

GBR

Ziemeļjūra, Ziemeļatlantija

Bentiskās sugas jūrā

SCT SD1-5

kuģis x reiss

annual

~ 4 000

40

GBR

Ziemeļjūra, Ziemeļatlantija

Bentiskās sugas jūrā

SCT SD2-5

kuģis x reiss

annual

~ 500

10

GBR

Ziemeļjūra, Ziemeļatlantija

Bentiskās sugas jūrā

SCT SD3-5

kuģis x reiss

annual

~ 2 000

6

GBR

Ziemeļjūra, Ziemeļatlantija

Bentiskās sugas jūrā

SCT SD4-5

kuģis x reiss

annual

~ 750

20

GBR

Ziemeļjūra, Ziemeļatlantija

Bentiskās sugas jūrā

SCT SD5-5

kuģis x reiss

annual

~ 15 000

6

GBR

Ziemeļjūra, Ziemeļatlantija

Bentiskās sugas krastā

SCT LD1-4

osta x diena

annual

~ 345

60

GBR

Ziemeļjūra, Ziemeļatlantija

Bentiskās sugas krastā

SCT LD2-4

osta x diena

annual

~ 7 000

20

GBR

Ziemeļjūra, Ziemeļatlantija

Bentiskās sugas krastā

SCT LD3-4

osta x diena

annual

~ 3 000

25

GBR

Ziemeļjūra, Ziemeļatlantija

Bentiskās sugas krastā

SCT LD4-4

osta x diena

annual

~ 1 000

30

Ziemeļatlantija

NAFO

NAFO

Paraugošana jūrā

L3

Zvejas reiss

annual

2015-2017

71

9

Citi reģioni

IOTC

FAO 51. un 57. zona

Paraugošana krastā

T18

Zvejas reiss

annual

2015-2017

157

120

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst šā lēmuma 3. panta, 4. panta 4. punkta un 8. panta prasībām un kalpo par pamatu Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 2. punkta a) apakšpunkta i) punkta prasību izpildei. Šī tabula attiecas uz datiem, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 1.A, 1.B un 1.C tabulu. Šo tabulu izmanto, lai identificētu visas no zvejniecības atkarīgās paraugošanas shēmas dalībvalstī. Dalībvalsts norāda shēmas stratus, primārās paraugošanas vienības (PPV) veidu un to plānoto skaitu, kas būs pieejams iesniegšanas gadā. Dalībvalsts ieraksta PPV skaitu, ko tā plāno sasniegt attiecībā uz katru stratu.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| MS participating in sampling (Dalībvalstis, kas piedalās paraugošanā) | Ja paraugošanu veic saskaņā ar reģionālā līmenī koordinētu programmu, norāda visas līdzdalīgās dalībvalstis. Pārējos gadījumos norāda par paraugošanu atbildīgo dalībvalsti. Saites uz plānotās reģionālās un starptautiskās koordinācijas vai divpusējas un daudzpusējas vienošanās vietnēm, ja tādas ir pieejamas, norāda slejā “Comments” (Piezīmes). |
| Region (Reģions) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni). |
| RFMO/RFO/IO | Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

  RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

  RFO piemērs: CECAF.

  IO piemērs: ICES.
  Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas). |
| Sub-area/Fishing ground (Apakšapgabals / zvejas vieta) | Dalībvalsts norāda zvejas vietu (piemēram, ICES apgabals, GFCM
  GSA, NAFO apgabals utt.). |
| Scheme (Shēma) | Dalībvalsts norāda paraugošanas shēmu, piemēram, “at markets” (tirgos), “at sea” (jūrā), abu metožu kombinācija vai “other” (cita). Ja norāda “other” (cita) (piemēram, “other [Market stock specific sampling]”“cita [krājumatkarīga paraugošana tirgos]”), to apraksta šā pielikuma 4.A teksta laukā. |
| Stratum ID code (Strata kods) | Dalībvalsts norāda unikālu kodu, ar ko identificē katru stratu shēmā. Var izmantot tekstu brīvā formā vai kodu, bet tam vienmēr jāsakrīt ar strata kodu, kas norādīts šā pielikuma 4.B tabulā. Lai nodrošinātu iespēju noteikt paraugošanas plāna aptvērumu, jānorāda arī strati bez plānota PPV skaita. |
| PSU type (PPV veids) | Dalībvalsts norāda primāro paraugošanas vienību (PPV) katrā stratā. PPV var būt zvejas reiss, zvejas kuģis, osta, zvejas diena utt. |
| Catch fractions covered (Aptvertās nozvejas frakcijas) | Dalībvalsts norāda, no kuras nozvejas frakcijas tiks ņemti paraugi. Ieraksta “Catch” (Nozveja), ja paraugus ņem no visas nozvejas, “Landings” (Izkrāvumi), “Discards” (Izmetumi), “Landings+Discards” (Izkrāvumi un izmetumi) utt. |
| Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions (Sugas/krājumi, ko izmanto nozvejas frakciju apjoma un īpatņu garuma aplēsēm) | Dalībvalsts norāda, vai paraugošanas plāns aptver visas sugas vai tikai daļu no tām. Ieraksta “all species and stocks” (visas sugas un krājumi), “only stocks in Table 1A, 1B and 1C” (tikai 1.A, 1.B un 1.C tabulā minētie krājumi), “selected species/stocks” (atlasītas sugas/krājumi) un sīkāk precizē slejā “Comments” (Piezīmes). |
| Seasonality (Temporal strata) (Sezonalitāte (laika strati)) | Dalībvalsts ar atslēgvārdiem apraksta paraugošanas shēmas temporālo stratifikāciju: “monthly” (reizi mēnesī), “quarterly” (reizi ceturksnī), “annual” (reizi gadā) utt. |
| Reference years (Atsauces gadi) | Dalībvalsts norāda gadu (gadus), ko paraugošanas shēmas īstenošanas gadā izmanto par atsauci, aprēķinot paredzamo PPV skaitu. Dalībvalsts izmanto pēdējos trīs gadus (piemēram, “2014–2016”). Ja izmanto citu periodu, var minēt iemeslus. |
| Average number of PSU during the reference years (Vidējais PPV skaits atsauces gados) | Dalībvalsts norāda PPV kopējo skaitu, kas aprēķināts kā atsauces gadu vidējā vērtība. |
| Planned number of PSUs (Plānotais PPV skaits) | Dalībvalsts norāda plānoto PPV skaitu, no kurām jāņem paraugi. |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

MS participating in sampling (Dalībvalstis, kas piedalās paraugošanā)

Ja paraugošanu veic saskaņā ar reģionālā līmenī koordinētu programmu, norāda visas līdzdalīgās dalībvalstis. Pārējos gadījumos norāda par paraugošanu atbildīgo dalībvalsti. Saites uz plānotās reģionālās un starptautiskās koordinācijas vai divpusējas un daudzpusējas vienošanās vietnēm, ja tādas ir pieejamas, norāda slejā “Comments” (Piezīmes).

Region (Reģions)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni).

RFMO/RFO/IO

Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

RFO piemērs: CECAF.

IO piemērs: ICES.

Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas).

Sub-area/Fishing ground (Apakšapgabals / zvejas vieta)

Dalībvalsts norāda zvejas vietu (piemēram, ICES apgabals, GFCM
  GSA, NAFO apgabals utt.).

Scheme (Shēma)

Dalībvalsts norāda paraugošanas shēmu, piemēram, “at markets” (tirgos), “at sea” (jūrā), abu metožu kombinācija vai “other” (cita). Ja norāda “other” (cita) (piemēram, “other [Market stock specific sampling]”“cita [krājumatkarīga paraugošana tirgos]”), to apraksta šā pielikuma 4.A teksta laukā.

Stratum ID code (Strata kods)

Dalībvalsts norāda unikālu kodu, ar ko identificē katru stratu shēmā. Var izmantot tekstu brīvā formā vai kodu, bet tam vienmēr jāsakrīt ar strata kodu, kas norādīts šā pielikuma 4.B tabulā. Lai nodrošinātu iespēju noteikt paraugošanas plāna aptvērumu, jānorāda arī strati bez plānota PPV skaita.

PSU type (PPV veids)

Dalībvalsts norāda primāro paraugošanas vienību (PPV) katrā stratā. PPV var būt zvejas reiss, zvejas kuģis, osta, zvejas diena utt.

Catch fractions covered (Aptvertās nozvejas frakcijas)

Dalībvalsts norāda, no kuras nozvejas frakcijas tiks ņemti paraugi. Ieraksta “Catch” (Nozveja), ja paraugus ņem no visas nozvejas, “Landings” (Izkrāvumi), “Discards” (Izmetumi), “Landings+Discards” (Izkrāvumi un izmetumi) utt.

Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions (Sugas/krājumi, ko izmanto nozvejas frakciju apjoma un īpatņu garuma aplēsēm)

Dalībvalsts norāda, vai paraugošanas plāns aptver visas sugas vai tikai daļu no tām. Ieraksta “all species and stocks” (visas sugas un krājumi), “only stocks in Table 1A, 1B and 1C” (tikai 1.A, 1.B un 1.C tabulā minētie krājumi), “selected species/stocks” (atlasītas sugas/krājumi) un sīkāk precizē slejā “Comments” (Piezīmes).

Seasonality (Temporal strata) (Sezonalitāte (laika strati))

Dalībvalsts ar atslēgvārdiem apraksta paraugošanas shēmas temporālo stratifikāciju: “monthly” (reizi mēnesī), “quarterly” (reizi ceturksnī), “annual” (reizi gadā) utt.

Reference years (Atsauces gadi)

Dalībvalsts norāda gadu (gadus), ko paraugošanas shēmas īstenošanas gadā izmanto par atsauci, aprēķinot paredzamo PPV skaitu. Dalībvalsts izmanto pēdējos trīs gadus (piemēram, “2014–2016”). Ja izmanto citu periodu, var minēt iemeslus.

Average number of PSU during the reference years (Vidējais PPV skaits atsauces gados)

Dalībvalsts norāda PPV kopējo skaitu, kas aprēķināts kā atsauces gadu vidējā vērtība.

Planned number of PSUs (Plānotais PPV skaits)

Dalībvalsts norāda plānoto PPV skaitu, no kurām jāņem paraugi.

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

4.A teksta lauks

Bioloģisko datu paraugošanas plāna apraksts

Vispārīga piezīme. Šis teksta lauks atbilst šā lēmuma 3. panta, 4. panta 4. punkta un 8. panta prasībām un kalpo par pamatu Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 2. punkta a) apakšpunkta i) punkta prasību izpildei. Šī tabula attiecas uz datiem, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 1.A, 1.B un 1.C tabulu.

| Paraugošanas plāna apraksts saskaņā ar šā lēmuma 5. panta 3. punktu

  (ne vairāk kā 900 vārdu par reģionu) |
| --- |

Paraugošanas plāna apraksts saskaņā ar šā lēmuma 5. panta 3. punktu

(ne vairāk kā 900 vārdu par reģionu)

4.B tabula

Bioloģisko datu paraugošanas satvara apraksts

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MS | Stratum ID number | Stratum | Sampling frame description | Method of PSU selection | Comments |
| GBR | SCT SD1-5 | Ziemeļjūras traleri zivju zvejai atkrastē | Kuģu saraksts: 120 DTS >18 m | Gadījumizlase no nejaušināta saraksta | |
| GBR | SCT SD2-5 | Ziemeļjūras traleri garneļu zvejai atkrastē | Kuģu saraksts: 60 DTS, kas zvejo gliemjus un vēžveidīgos | Gadījumizlase no nejaušināta saraksta | |
| GBR | SCT SD3-5 | Ziemeļjūras traleri zvejai piekrastē | Kuģu saraksts: 250 DTS < 18 m, kas bāzēti Ziemeļjūras ostās | Gadījumizlase no nejaušināta saraksta | |
| GBR | SCT SD4-5 | Rietumu krasta traleri zvejai atkrastē | Kuģu saraksts: 15 DTS > 18 m, kas bāzēti rietumu krasta ostās | Gadījumizlase no nejaušināta saraksta | |
| GBR | SCT SD5-5 | Rietumu krasta traleri zvejai piekrastē | Kuģu saraksts: 2 500 DTS < 18 m, kas bāzēti rietumu krasta ostās | Gadījumizlase no nejaušināta saraksta | |
| GBR | SCT LD1-4 | Ziemeļaustrumu galvenā osta | 1 osta, kas aktīva ~ 345 dienas | Nejauši izvēlēta nedēļas diena no sistemātiska (reizi nedēļā | |
| GBR | SCT LD2-4 | Ziemeļaustrumu mazās ostas | 25 ostas, kas aktīvas vairāk nekā 280 dienas | Nejauši izvēlēta nedēļas diena no sistemātiska (reizi nedēļā | |
| GBR | SCT LD3-4 | Rietumu krasta ostas | 10 ostas, kas aktīvas vairāk nekā ~ 300 dienas | Nejauši izvēlēta nedēļas diena no sistemātiska (reizi nedēļā | |
| GBR | SCT LD4-4 | Salu ostas | 4 ostas, kas aktīvas vairāk nekā ~ 250 dienas | Nejauši izvēlēta nedēļas diena no sistemātiska (reizi nedēļā | |
| | | | | | |
| ESP | L3 | Traleri, kas darbojas NAFO apgabalā | Kuģi, kam ir licence zvejai NAFO apgabalā | Gadījumizlase no kuģu saraksta (bez aizstāšanas) | |
| ESP | T18 | Kuģi, kas ar riņķvadu zvejo tropiskās tunzivis IOTC apgabalā | Kuģi, kas ar riņķvadu zvejo Indijas okeānā un izkrauj nozveju Viktorijas ostā (Seišelās) | Nejauša izlase no kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo Indijas okeānā un izkrauj nozveju Viktorijas ostā (Seišelās) | Flote, kuru veido kuģi zvejai ar riņķvadu, kas zvejo tropiskās tunzivis Indijas okeānā un izkrauj nozveju Viktorijas, Mahē, Mombasas un Antisaranas ostā, bet lielā attāluma dēļ paraugošanu var veikt tikai Viktorijas ostā (kurā tiek izkrauta lielākā daļa flotes nozvejas) |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MS

Stratum ID number

Stratum

Sampling frame description

Method of PSU selection

Comments

GBR

SCT SD1-5

Ziemeļjūras traleri zivju zvejai atkrastē

Kuģu saraksts: 120 DTS >18 m

Gadījumizlase no nejaušināta saraksta

GBR

SCT SD2-5

Ziemeļjūras traleri garneļu zvejai atkrastē

Kuģu saraksts: 60 DTS, kas zvejo gliemjus un vēžveidīgos

Gadījumizlase no nejaušināta saraksta

GBR

SCT SD3-5

Ziemeļjūras traleri zvejai piekrastē

Kuģu saraksts: 250 DTS < 18 m, kas bāzēti Ziemeļjūras ostās

Gadījumizlase no nejaušināta saraksta

GBR

SCT SD4-5

Rietumu krasta traleri zvejai atkrastē

Kuģu saraksts: 15 DTS > 18 m, kas bāzēti rietumu krasta ostās

Gadījumizlase no nejaušināta saraksta

GBR

SCT SD5-5

Rietumu krasta traleri zvejai piekrastē

Kuģu saraksts: 2 500 DTS < 18 m, kas bāzēti rietumu krasta ostās

Gadījumizlase no nejaušināta saraksta

GBR

SCT LD1-4

Ziemeļaustrumu galvenā osta

1 osta, kas aktīva ~ 345 dienas

Nejauši izvēlēta nedēļas diena no sistemātiska (reizi nedēļā

GBR

SCT LD2-4

Ziemeļaustrumu mazās ostas

25 ostas, kas aktīvas vairāk nekā 280 dienas

Nejauši izvēlēta nedēļas diena no sistemātiska (reizi nedēļā

GBR

SCT LD3-4

Rietumu krasta ostas

10 ostas, kas aktīvas vairāk nekā ~ 300 dienas

Nejauši izvēlēta nedēļas diena no sistemātiska (reizi nedēļā

GBR

SCT LD4-4

Salu ostas

4 ostas, kas aktīvas vairāk nekā ~ 250 dienas

Nejauši izvēlēta nedēļas diena no sistemātiska (reizi nedēļā

ESP

L3

Traleri, kas darbojas NAFO apgabalā

Kuģi, kam ir licence zvejai NAFO apgabalā

Gadījumizlase no kuģu saraksta (bez aizstāšanas)

ESP

T18

Kuģi, kas ar riņķvadu zvejo tropiskās tunzivis IOTC apgabalā

Kuģi, kas ar riņķvadu zvejo Indijas okeānā un izkrauj nozveju Viktorijas ostā (Seišelās)

Nejauša izlase no kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo Indijas okeānā un izkrauj nozveju Viktorijas ostā (Seišelās)

Flote, kuru veido kuģi zvejai ar riņķvadu, kas zvejo tropiskās tunzivis Indijas okeānā un izkrauj nozveju Viktorijas, Mahē, Mombasas un Antisaranas ostā, bet lielā attāluma dēļ paraugošanu var veikt tikai Viktorijas ostā (kurā tiek izkrauta lielākā daļa flotes nozvejas)

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst šā lēmuma 3. panta, 4. panta 4. punkta un 8. panta prasībām un kalpo par pamatu Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 2. punkta a) apakšpunkta i) punkta prasību izpildei. Šī tabula attiecas uz datiem, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 1.A, 1.B un 1.C tabulu. Šo tabulu izmanto, lai sniegtu sīkākas ziņas par katras shēmas stratiem un paraugošanas satvaru.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsti norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| Stratum ID code (Strata kods) | Dalībvalsts norāda unikālu kodu, ar ko identificē katru stratu shēmā. Var izmantot tekstu brīvā formā vai kodu, bet tam vienmēr jāsakrīt ar strata kodu, kas norādīts šā pielikuma 4.A tabulā. Lai nodrošinātu iespēju noteikt paraugošanas plāna aptvērumu, jānorāda arī strati bez plānota PPV skaita. |
| Stratum (Strats) | Dalībvalsts sniedz īsu aprakstu (brīvā formā) par paraugošanas stratiem (piemēram, traleri GSA
  22, rietumu krasta kuģi zvejai ar riņķvadu, osta ziemeļrietumu apgabalā utt.). |
| Sampling frame description (Paraugošanas satvara apraksts) | Dalībvalsts īsi apraksta (brīvā formā) katra strata paraugošanas satvaru (piemēram, saraksts ar kuģiem GSA
  22, saraksts ar rietumu krasta kuģiem zvejai ar riņķvadu, saraksts ar ostām ziemeļrietumu apgabalā). |
| Method of PSU selection (PPV atlases metode) | Dalībvalsts norāda PPV atlases metodi (metodes) (brīvā formā). |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsti norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

Stratum ID code (Strata kods)

Dalībvalsts norāda unikālu kodu, ar ko identificē katru stratu shēmā. Var izmantot tekstu brīvā formā vai kodu, bet tam vienmēr jāsakrīt ar strata kodu, kas norādīts šā pielikuma 4.A tabulā. Lai nodrošinātu iespēju noteikt paraugošanas plāna aptvērumu, jānorāda arī strati bez plānota PPV skaita.

Stratum (Strats)

Dalībvalsts sniedz īsu aprakstu (brīvā formā) par paraugošanas stratiem (piemēram, traleri GSA
  22, rietumu krasta kuģi zvejai ar riņķvadu, osta ziemeļrietumu apgabalā utt.).

Sampling frame description (Paraugošanas satvara apraksts)

Dalībvalsts īsi apraksta (brīvā formā) katra strata paraugošanas satvaru (piemēram, saraksts ar kuģiem GSA
  22, saraksts ar rietumu krasta kuģiem zvejai ar riņķvadu, saraksts ar ostām ziemeļrietumu apgabalā).

Method of PSU selection (PPV atlases metode)

Dalībvalsts norāda PPV atlases metodi (metodes) (brīvā formā).

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

4.C tabula

Zvejniecības dati sadalījumā pa dalībvalstīm

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MS | Region | RFMO/RFO/IO | Sub-area / Fishing ground | Reference years | Fleet segment / Metier | Targeted species / species assemblage | Average number of vessels | Average number of fishing trips | Average number of fishing days | Average landings (tons) | Average landings (tons) in national ports | Average landings (tons) in foreign ports | Comments |
| DEU | Baltijas jūra | | ICES III b–d apgabals | | Grunts traleri | Grunts traleri, darbojas jauktu sugu zvejniecībā | 102 | 24 563 | | 57 388 | 54 234 | 3 154 | |
| DEU | Baltijas jūra | | ICES III b–d apgabals | | Grunts zvejas vads | Baltās zivis jauktā veidā | 6 | 758 | | 2 264 | 2 130 | 134 | |
| DEU | Baltijas jūra | | ICES III b–d apgabals | | Pelaģiskā zveja | Makrele | 25 | 89 | | 119 745 | 98 403 | 21 342 | |
| GBR | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | | ICES I, II, IIIa, IV un VIId apakšapgabals | | OTB_CRU _16-22 | Garneles | 15 | 3 625 | | 6 345 | 6 345 | 0 | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| GBR | Ziemeļatlantija | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_MDD_130-219_0_0 | Bentiskās un dziļūdens sugas jauktā veidā (Grenlandes paltuss) | 23 | 47 | 795 | 9 125 | 9 125 | 0 | |
| GBR | Ziemeļatlantija | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_MDD_>=220_0_0 | Bentiskās un dziļūdens sugas jauktā veidā (rajas) | 19 | 20 | 342 | 4 648 | 4 648 | 0 | |
| GBR | Ziemeļatlantija | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_CRU_40-59_0_0 | Vēžveidīgie (ziemeļu garnele) | 2 | 2 | 12 | 25 | 25 | 0 | |
| GBR | Ziemeļatlantija | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTM_DEF_130-135_0_0 | Bentiskās sugas (beriksas) | 1 | 2 | NA * | NA * | NA * | 0 | * Konfidenciāli dati (tikai viens kuģis) |
| ESP | Citi reģioni | IOTC | FAO 51. un 57. zona | 2015-2017 | PS_LPF_0_0_0 (TROP) | Tropiskās tunzivis (lielacu, svītrainās, dzeltenspuru) | 15 | 157 | 4 108 | 127 795 | 0 | 127 795 | Izvēlēts cits atsauces periods (2015–2016), jo 2017. gadā lielākā daļa kuģu pirātu dēļ pārvietojās uz citiem reģioniem. |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MS

Region

RFMO/RFO/IO

Sub-area / Fishing ground

Reference years

Fleet segment / Metier

Targeted species / species assemblage

Average number of vessels

Average number of fishing trips

Average number of fishing days

Average landings (tons)

Average landings (tons) in national ports

Average landings (tons) in foreign ports

Comments

DEU

Baltijas jūra

ICES III b–d apgabals

Grunts traleri

Grunts traleri, darbojas jauktu sugu zvejniecībā

102

24 563

57 388

54 234

3 154

DEU

Baltijas jūra

ICES III b–d apgabals

Grunts zvejas vads

Baltās zivis jauktā veidā

6

758

2 264

2 130

134

DEU

Baltijas jūra

ICES III b–d apgabals

Pelaģiskā zveja

Makrele

25

89

119 745

98 403

21 342

GBR

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

ICES I, II, IIIa, IV un VIId apakšapgabals

OTB_CRU _16-22

Garneles

15

3 625

6 345

6 345

0

GBR

Ziemeļatlantija

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_MDD_130-219_0_0

Bentiskās un dziļūdens sugas jauktā veidā (Grenlandes paltuss)

23

47

795

9 125

9 125

0

GBR

Ziemeļatlantija

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_MDD_>=220_0_0

Bentiskās un dziļūdens sugas jauktā veidā (rajas)

19

20

342

4 648

4 648

0

GBR

Ziemeļatlantija

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_CRU_40-59_0_0

Vēžveidīgie (ziemeļu garnele)

2

2

12

25

25

0

GBR

Ziemeļatlantija

NAFO

NAFO

2015-2017

OTM_DEF_130-135_0_0

Bentiskās sugas (beriksas)

1

2

NA *

NA *

NA *

0

- Konfidenciāli dati (tikai viens kuģis)

ESP

Citi reģioni

IOTC

FAO 51. un 57. zona

2015-2017

PS_LPF_0_0_0 (TROP)

Tropiskās tunzivis (lielacu, svītrainās, dzeltenspuru)

15

157

4 108

127 795

0

127 795

Izvēlēts cits atsauces periods (2015–2016), jo 2017. gadā lielākā daļa kuģu pirātu dēļ pārvietojās uz citiem reģioniem.

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst šā lēmuma 4. panta 4. punkta prasībām un kalpo par pamatu Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 2. punkta a) apakšpunkta i), ii) un iii) punkta izpildei. Šī tabula attiecas uz datiem, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 1.A, 1.B un 1.C tabulu. Šo tabulu izmanto, lai apkopotu datus par valsts flotes lielumu un darbību.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| Region (Reģions) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni). |
| RFMO/RFO/IO | Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

  RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

  RFO piemērs: CECAF.

  IO piemērs: ICES.
  Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas). |
| Sub-area/Fishing ground (Apakšapgabals / zvejas vieta) | Dalībvalsts norāda zvejas vietu (piemēram, ICES apgabals, GFCM
  GSA, NAFO apgabals utt.). |
| Reference years (Atsauces gadi) | Dalībvalsts norāda gadu (gadus), uz ko faktiski attiecas zvejniecību apraksts (piemēram, “2014–2016”). Dalībvalsts izraugās trīs pēdējos gadus, par kuriem ir pieejami dati. |
| Fleet Segment/metier (Flotes segments / zvejas veids) | Datus ziņo pa zvejas veidiem (6. pakāpē), kas definēti Savienības daudzgadu programmas 2. tabulā, vai pa flotes segmentiem, kas definēti Savienības daudzgadu programmas 5.B tabulā. |
| Targeted Species/species assemblage (Mērķsugas/sugu kopa) | Dalībvalsts norāda mērķsugu kopu (“Demersal species” (Bentiskās sugas), “Small pelagic fish” (Mazās pelaģiskās zivis) utt.), kas noteikta Savienības daudzgadu programmas 2. tabulā. |
| Average number of vessels (Vidējais kuģu skaits) | Dalībvalsts norāda kuģu vidējo skaitu pa flotes segmentiem / zvejas veidiem attiecīgajos atsauces gados. |
| Average number of fishing trips (Vidējais zvejas reisu skaits) | Dalībvalsts norāda zvejas reisu vidējo skaitu pa flotes segmentiem / zvejas veidiem attiecīgajos atsauces gados. |
| Average number of fishing days (Vidējais zvejas dienu skaits) | Dalībvalsts norāda zvejas dienu vidējo skaitu pa flotes segmentiem / zvejas veidiem attiecīgajos atsauces gados. |
| Average landings (tons) (Vidējie izkrāvumi (tonnās)) | Dalībvalsts norāda kopējo izkrāvumu vidējo apjomu (dzīvsvara tonnās) pa flotes segmentiem / zvejas veidiem attiecīgajos atsauces gados. Šo sleju aizpilda, saskaitot šīs tabulas abas pārējās slejas: “Average landings (tons) in national ports” (Vidējie izkrāvumi (tonnās) valsts ostās) un “Average landings (tons) in foreign ports” (Vidējie izkrāvumi (tonnās) ārvalstu ostās). |
| Average landings (tons) in national ports (Vidējie izkrāvumi (tonnās) valsts ostās) | Dalībvalsts norāda izkrāvumu vidējo apjomu (dzīvsvara tonnās) pa flotes segmentiem / zvejas veidiem attiecīgajos atsauces gados. |
| Average landings (tons) in foreign ports (Vidējie izkrāvumi (tonnās) ārvalstu ostās) | Dalībvalsts norāda ārvalstīs veikto izkrāvumu vidējo apjomu (dzīvsvara tonnās) pa flotes segmentiem / zvejas veidiem attiecīgajos atsauces gados. Ja tādu nav, norāda “0”. |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

Region (Reģions)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni).

RFMO/RFO/IO

Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

RFO piemērs: CECAF.

IO piemērs: ICES.

Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas).

Sub-area/Fishing ground (Apakšapgabals / zvejas vieta)

Dalībvalsts norāda zvejas vietu (piemēram, ICES apgabals, GFCM
  GSA, NAFO apgabals utt.).

Reference years (Atsauces gadi)

Dalībvalsts norāda gadu (gadus), uz ko faktiski attiecas zvejniecību apraksts (piemēram, “2014–2016”). Dalībvalsts izraugās trīs pēdējos gadus, par kuriem ir pieejami dati.

Fleet Segment/metier (Flotes segments / zvejas veids)

Datus ziņo pa zvejas veidiem (6. pakāpē), kas definēti Savienības daudzgadu programmas 2. tabulā, vai pa flotes segmentiem, kas definēti Savienības daudzgadu programmas 5.B tabulā.

Targeted Species/species assemblage (Mērķsugas/sugu kopa)

Dalībvalsts norāda mērķsugu kopu (“Demersal species” (Bentiskās sugas), “Small pelagic fish” (Mazās pelaģiskās zivis) utt.), kas noteikta Savienības daudzgadu programmas 2. tabulā.

Average number of vessels (Vidējais kuģu skaits)

Dalībvalsts norāda kuģu vidējo skaitu pa flotes segmentiem / zvejas veidiem attiecīgajos atsauces gados.

Average number of fishing trips (Vidējais zvejas reisu skaits)

Dalībvalsts norāda zvejas reisu vidējo skaitu pa flotes segmentiem / zvejas veidiem attiecīgajos atsauces gados.

Average number of fishing days (Vidējais zvejas dienu skaits)

Dalībvalsts norāda zvejas dienu vidējo skaitu pa flotes segmentiem / zvejas veidiem attiecīgajos atsauces gados.

Average landings (tons) (Vidējie izkrāvumi (tonnās))

Dalībvalsts norāda kopējo izkrāvumu vidējo apjomu (dzīvsvara tonnās) pa flotes segmentiem / zvejas veidiem attiecīgajos atsauces gados. Šo sleju aizpilda, saskaitot šīs tabulas abas pārējās slejas: “Average landings (tons) in national ports” (Vidējie izkrāvumi (tonnās) valsts ostās) un “Average landings (tons) in foreign ports” (Vidējie izkrāvumi (tonnās) ārvalstu ostās).

Average landings (tons) in national ports (Vidējie izkrāvumi (tonnās) valsts ostās)

Dalībvalsts norāda izkrāvumu vidējo apjomu (dzīvsvara tonnās) pa flotes segmentiem / zvejas veidiem attiecīgajos atsauces gados.

Average landings (tons) in foreign ports (Vidējie izkrāvumi (tonnās) ārvalstu ostās)

Dalībvalsts norāda ārvalstīs veikto izkrāvumu vidējo apjomu (dzīvsvara tonnās) pa flotes segmentiem / zvejas veidiem attiecīgajos atsauces gados. Ja tādu nav, norāda “0”.

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

4.D tabula

Izkraušanas vietas

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MS | Region | Sub-area / Fishing ground | Reference years | Landing locations(s) | Average number of locations | Average number of registered landings | Average landed tonnage | Average landed tonnage of national fleet | Average landed tonnage of foreign fleet | Comments |
| GBR | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | ICES I, II, IIIa, IV un VIId apakšapgabals | 2015-2017 | 1. grupa | 2 | 2 894 | 113 247 | 102 478 | 10 769 | |
| GBR | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | ICES I, II, IIIa, IV un VIId apakšapgabals | 2015-2017 | n grupa | 37 | 950 | 1 564 | 1 564 | 0 | |
| GBR | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | ICES I, II, IIIa, IV un VIId apakšapgabals | 2015-2017 | | | | | | | |
| GBR | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | ICES I, II, IIIa, IV un VIId apakšapgabals | | | | | | | | |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MS

Region

Sub-area / Fishing ground

Reference years

Landing locations(s)

Average number of locations

Average number of registered landings

Average landed tonnage

Average landed tonnage of national fleet

Average landed tonnage of foreign fleet

Comments

GBR

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

ICES I, II, IIIa, IV un VIId apakšapgabals

2015-2017

1. grupa

2

2 894

113 247

102 478

10 769

GBR

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

ICES I, II, IIIa, IV un VIId apakšapgabals

2015-2017

n grupa

37

950

1 564

1 564

0

GBR

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

ICES I, II, IIIa, IV un VIId apakšapgabals

2015-2017

GBR

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

ICES I, II, IIIa, IV un VIId apakšapgabals

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst šā lēmuma 4. panta 4. punkta prasībām un kalpo par pamatu Savienības daudzgadu programmas III nodaļas 2. punkta a) apakšpunkta i), ii) un iii) punkta izpildei. Šī tabula attiecas uz datiem, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 1.A, 1.B un 1.C tabulu. Šo tabulu izmanto, lai apkopotu dalībvalstī veikto izkrāvumu parametrus.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| Region (Reģions) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni). |
| Sub-area/Fishing ground (Apakšapgabals / zvejas vieta) | Dalībvalsts norāda zvejas vietu (piemēram, ICES apgabals, GFCM
  GSA, NAFO apgabals utt.). |
| Reference years (Atsauces gadi) | Dalībvalsts norāda gadu (gadus), uz ko faktiski attiecas izkraušanas vietu apraksts (piemēram, “2014–2016”). Dalībvalsts izraugās trīs pēdējos gadus, par kuriem ir pieejami dati. |
| Landing locations(s) (Izkraušanas vieta (vietas)) | Dalībvalsts brīvā formā apraksta izkraušanas vietu grupas (piemēram, lielas ostas, mazas ostas, ostas, vietējās ostas utt.), ja informācija ir pieejama. |
| Average number of locations (Vidējais izkraušanas vietu skaits) | Dalībvalsts norāda izkraušanas vietu vidējo skaitu pa grupām attiecīgajos atsauces gados, ja informācija ir pieejama. |
| Average number of registered landings (Vidējais reģistrēto izkrāvumu skaits) | Dalībvalsts norāda attiecīgajos atsauces gados notikušo reģistrēto izkraušanas darbību vidējo skaitu pa grupām (attiecīgā gadījumā). Tā kā iepriekšējie lauki ir fakultatīvi, šajā laukā var norādīt kopējo izkraušanas darbību vidējo skaitu dalībvalstī. |
| Average landed tonnage (Vidējie izkrāvumi tonnās) | Dalībvalsts norāda kopējo izkrāvumu vidējo apjomu (dzīvsvara tonnās) atsauces gados. Datus ziņo pa izkraušanas vietu grupām (attiecīgā gadījumā). Šo sleju aizpilda, saskaitot šīs tabulas abas pārējās slejas: “Average landed tonnage of national fleet” (Valsts flotes vidējie izkrāvumi tonnās) un “Average landed tonnage of foreign fleet” (Ārvalstu flotes vidējie izkrāvumi tonnās). |
| Average landed tonnage of national fleet (Valsts flotes vidējie izkrāvumi tonnās) | Dalībvalsts norāda dalībvalsts kuģu veikto kopējo izkrāvumu vidējo apjomu (dzīvsvara tonnās) atsauces gadā pa izkraušanas vietu grupām (attiecīgā gadījumā). |
| Average landed tonnage of foreign fleet (Ārvalstu flotes vidējie izkrāvumi tonnās) | Dalībvalsts norāda ārvalstu kuģu veikto kopējo izkrāvumu vidējo apjomu (dzīvsvara tonnās) atsauces gadā pa izkraušanas vietu grupām (attiecīgā gadījumā). Ja tādu nav, norāda “0”. |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

Region (Reģions)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni).

Sub-area/Fishing ground (Apakšapgabals / zvejas vieta)

Dalībvalsts norāda zvejas vietu (piemēram, ICES apgabals, GFCM
  GSA, NAFO apgabals utt.).

Reference years (Atsauces gadi)

Dalībvalsts norāda gadu (gadus), uz ko faktiski attiecas izkraušanas vietu apraksts (piemēram, “2014–2016”). Dalībvalsts izraugās trīs pēdējos gadus, par kuriem ir pieejami dati.

Landing locations(s) (Izkraušanas vieta (vietas))

Dalībvalsts brīvā formā apraksta izkraušanas vietu grupas (piemēram, lielas ostas, mazas ostas, ostas, vietējās ostas utt.), ja informācija ir pieejama.

Average number of locations (Vidējais izkraušanas vietu skaits)

Dalībvalsts norāda izkraušanas vietu vidējo skaitu pa grupām attiecīgajos atsauces gados, ja informācija ir pieejama.

Average number of registered landings (Vidējais reģistrēto izkrāvumu skaits)

Dalībvalsts norāda attiecīgajos atsauces gados notikušo reģistrēto izkraušanas darbību vidējo skaitu pa grupām (attiecīgā gadījumā). Tā kā iepriekšējie lauki ir fakultatīvi, šajā laukā var norādīt kopējo izkraušanas darbību vidējo skaitu dalībvalstī.

Average landed tonnage (Vidējie izkrāvumi tonnās)

Dalībvalsts norāda kopējo izkrāvumu vidējo apjomu (dzīvsvara tonnās) atsauces gados. Datus ziņo pa izkraušanas vietu grupām (attiecīgā gadījumā). Šo sleju aizpilda, saskaitot šīs tabulas abas pārējās slejas: “Average landed tonnage of national fleet” (Valsts flotes vidējie izkrāvumi tonnās) un “Average landed tonnage of foreign fleet” (Ārvalstu flotes vidējie izkrāvumi tonnās).

Average landed tonnage of national fleet (Valsts flotes vidējie izkrāvumi tonnās)

Dalībvalsts norāda dalībvalsts kuģu veikto kopējo izkrāvumu vidējo apjomu (dzīvsvara tonnās) atsauces gadā pa izkraušanas vietu grupām (attiecīgā gadījumā).

Average landed tonnage of foreign fleet (Ārvalstu flotes vidējie izkrāvumi tonnās)

Dalībvalsts norāda ārvalstu kuģu veikto kopējo izkrāvumu vidējo apjomu (dzīvsvara tonnās) atsauces gadā pa izkraušanas vietu grupām (attiecīgā gadījumā). Ja tādu nav, norāda “0”.

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

5. IEDAĻA

DATU KVALITĀTE

5.A tabula

Bioloģisko datu kvalitātes nodrošināšanas satvars

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| | Sampling design | Sampling implementation | Data capture | Data Storage | Data processing | |
| MS | MS participating in sampling | Sampling year/ period | Region | RFMO/RFO/ IO | IO Name of sampling scheme | Sampling frame | Vai paraugošanas koncepcija tiek dokumentēta? | Kur atrodama paraugošanas koncepcijas dokumentācija? | Vai tiek reģistrētas nerespondences un atteikumi? | Vai tiek dokumentētas kvalitātes pārbaudes detalizētu datu validācijas vajadzībām? | Kur atrodama dokumentāciju par datu tveršanas kvalitātes kontroli? | Kurā valsts datubāzē dati tiek glabāti? | Kurā starptautiskā datubāzē dati tiek glabāti? | Vai tiek dokumentētas datu pareizības (nobīde un precizitāte) novērtēšanas procedūras? | Kur atrodama dokumentācija par pareizības novērtēšanas procedūru? | Vai tiek dokumentētas rediģēšanas un imputācijas metodes? | Kur atrodama dokumentācija par rediģēšanas un imputācijas metodēm? | Comments |
| SWE | SWE | 2017 | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa | ICES | Paraugošana jūrā | Grunts traleri | Y | xxxx | Y | Y | xxx | FiskData2 | RDB-FishFrame | N | xxxx | | | |
| SWE | SWE | 2017 | Baltijas jūra | ICES | Paraugošana krastā | Mencas izkrāvumi | Y | xxxx | Y | Y | xxx | FiskData2 | RDB-FishFrame | | | | | |
| SWE | SWE | 2017 | Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa / Baltijas jūra | ICES | Uzskaite atpūtas zvejāYDarba | | | | Y | | | | | | | | | |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

Sampling design

Sampling implementation

Data capture

Data Storage

Data processing

MS

MS participating in sampling

Sampling year/ period

Region

RFMO/RFO/ IO

IO Name of sampling scheme

Sampling frame

Vai paraugošanas koncepcija tiek dokumentēta?

Kur atrodama paraugošanas koncepcijas dokumentācija?

Vai tiek reģistrētas nerespondences un atteikumi?

Vai tiek dokumentētas kvalitātes pārbaudes detalizētu datu validācijas vajadzībām?

Kur atrodama dokumentāciju par datu tveršanas kvalitātes kontroli?

Kurā valsts datubāzē dati tiek glabāti?

Kurā starptautiskā datubāzē dati tiek glabāti?

Vai tiek dokumentētas datu pareizības (nobīde un precizitāte) novērtēšanas procedūras?

Kur atrodama dokumentācija par pareizības novērtēšanas procedūru?

Vai tiek dokumentētas rediģēšanas un imputācijas metodes?

Kur atrodama dokumentācija par rediģēšanas un imputācijas metodēm?

Comments

SWE

SWE

2017

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa

ICES

Paraugošana jūrā

Grunts traleri

Y

xxxx

Y

Y

xxx

FiskData2

RDB-FishFrame

N

xxxx

SWE

SWE

2017

Baltijas jūra

ICES

Paraugošana krastā

Mencas izkrāvumi

Y

xxxx

Y

Y

xxx

FiskData2

RDB-FishFrame

SWE

SWE

2017

Ziemeļjūra un ZLO austrumu daļa / Baltijas jūra

ICES

Uzskaite atpūtas zvejāYDarba

Y

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst šā lēmuma 5. panta 2. punkta a) apakšpunkta prasībām. Šī tabula ir paredzēta, lai konkretizētu datus, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 1.A, 1.B un 1.C tabulu. Šo tabulu izmanto, lai norādītu, vai datu vākšanas process tiek dokumentēts (koncepcija, paraugošanas īstenošana, datu tveršana, datu glabāšana un datu apstrāde), un norādītu, kur var atrast attiecīgo dokumentāciju. Paraugošanas shēmu un stratu nosaukumi ir tādi paši kā šā pielikuma 4.A un 4.B tabulā.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| MS participating in sampling (Dalībvalstis, kas piedalās paraugošanā) | Ja paraugošanas shēmu īsteno saskaņā ar reģionāli/divpusēji/daudzpusēji koordinētu programmu, norāda visas līdzdalīgās dalībvalstis. Ja paraugošanas shēmu īsteno vienpusēji, norāda tikai vienu dalībvalsti. |
| Sampling year/period (Paraugošanas gads/periods) | Dalībvalsts norāda plānotās paraugošanas gadu vai periodu. |
| Region (Reģions) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni). |
| RFMO/RFO/IO | Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

  RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

  RFO piemērs: CECAF.

  IO piemērs: ICES.
  Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas). |
| Name of sampling scheme (Paraugošanas shēmas nosaukums) | Dalībvalsts norāda paraugošanas shēmas nosaukumu. Paraugošanas shēmu nosaukumi ir tādi paši kā šā pielikuma 4.A un 4.B tabulā, šā pielikuma 1.D tabulā (“Type of survey” (Uzskaites veids)) un šā pielikuma 1.E tabulā (“Species” (suga) × “Method” (metode)). |
| Sampling frame (Paraugošanas satvars) | Dalībvalsts norāda paraugošanas satvaru. Paraugošanas satvaru nosaukumi ir tādi paši kā šā pielikuma 4.A un 4.B tabulā. |
| Vai paraugošanas koncepcija tiek dokumentēta? | Dalībvalsts norāda “Y” (jā) vai “N” (nē). Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda, kad (kurā gadā) dokumentācija būs pieejama. |
| Kur atrodama paraugošanas koncepcijas dokumentācija? | Ja dalībvalsts iepriekšējā laukā atbildējusi ar “Y” (jā), tā norāda saiti uz tīmekļa vietni, kurā atrodama dokumentācija. Pretējā gadījumā norāda “NA” (neattiecas). |
| Vai tiek reģistrētas nerespondences un atteikumi? | Dalībvalsts norāda “Y” (jā) vai “N” (nē). Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda, kad (kurā gadā) dokumentācija būs pieejama. |
| Vai tiek dokumentētas kvalitātes pārbaudes detalizētu datu validācijas vajadzībām? | Dalībvalsts norāda “Y” (jā) vai “N” (nē). Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda, kad (kurā gadā) dokumentācija būs pieejama. |
| Kur atrodama dokumentāciju par datu tveršanas kvalitātes kontroli? | Ja dalībvalsts iepriekšējā laukā atbildējusi ar “Y” (jā), tā norāda saiti uz tīmekļa vietni, kurā atrodama dokumentācija. Pretējā gadījumā norāda “NA” (neattiecas). |
| Kurā valsts datubāzē dati tiek glabāti? | Dalībvalsts norāda valsts datubāzes nosaukumu (attiecīgā gadījumā). Pretējā gadījumā norāda “NA” (neattiecas). |
| Kurā starptautiskā datubāzē dati tiek glabāti? | Dalībvalsts norāda starptautiskās datubāzes nosaukumu (attiecīgā gadījumā). Pretējā gadījumā norāda “NA” (neattiecas). |
| Vai tiek dokumentētas datu pareizības (nobīde un precizitāte) novērtēšanas procedūras? | Dalībvalsts norāda “Y” (jā) vai “N” (nē). Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda, kad (kurā gadā) dokumentācija būs pieejama. |
| Kur atrodama dokumentācija par pareizības novērtēšanas procedūru? | Ja dalībvalsts iepriekšējā laukā ir atbildējusi ar “Y” (jā), tā norāda saiti uz tīmekļa vietni, kurā atrodama dokumentācija. Pretējā gadījumā norāda “NA” (neattiecas). |
| Vai tiek dokumentētas rediģēšanas un imputācijas metodes? | Dalībvalsts norāda “Y” (jā) vai “N” (nē). Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda, kad (kurā gadā) dokumentācija būs pieejama. |
| Kur atrodama dokumentācija par rediģēšanas un imputācijas metodēm? | Ja dalībvalsts iepriekšējā laukā ir atbildējusi ar “Y” (jā), tā norāda saiti uz tīmekļa vietni, kurā atrodama dokumentācija. Pretējā gadījumā norāda “NA” (neattiecas). |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. Šajā laukā norāda, kad dokumentācija būs pieejama (ja patlaban vēl nav). |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

MS participating in sampling (Dalībvalstis, kas piedalās paraugošanā)

Ja paraugošanas shēmu īsteno saskaņā ar reģionāli/divpusēji/daudzpusēji koordinētu programmu, norāda visas līdzdalīgās dalībvalstis. Ja paraugošanas shēmu īsteno vienpusēji, norāda tikai vienu dalībvalsti.

Sampling year/period (Paraugošanas gads/periods)

Dalībvalsts norāda plānotās paraugošanas gadu vai periodu.

Region (Reģions)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni).

RFMO/RFO/IO

Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

RFO piemērs: CECAF.

IO piemērs: ICES.

Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas).

Name of sampling scheme (Paraugošanas shēmas nosaukums)

Dalībvalsts norāda paraugošanas shēmas nosaukumu. Paraugošanas shēmu nosaukumi ir tādi paši kā šā pielikuma 4.A un 4.B tabulā, šā pielikuma 1.D tabulā (“Type of survey” (Uzskaites veids)) un šā pielikuma 1.E tabulā (“Species” (suga) × “Method” (metode)).

Sampling frame (Paraugošanas satvars)

Dalībvalsts norāda paraugošanas satvaru. Paraugošanas satvaru nosaukumi ir tādi paši kā šā pielikuma 4.A un 4.B tabulā.

Vai paraugošanas koncepcija tiek dokumentēta?

Dalībvalsts norāda “Y” (jā) vai “N” (nē). Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda, kad (kurā gadā) dokumentācija būs pieejama.

Kur atrodama paraugošanas koncepcijas dokumentācija?

Ja dalībvalsts iepriekšējā laukā atbildējusi ar “Y” (jā), tā norāda saiti uz tīmekļa vietni, kurā atrodama dokumentācija. Pretējā gadījumā norāda “NA” (neattiecas).

Vai tiek reģistrētas nerespondences un atteikumi?

Dalībvalsts norāda “Y” (jā) vai “N” (nē). Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda, kad (kurā gadā) dokumentācija būs pieejama.

Vai tiek dokumentētas kvalitātes pārbaudes detalizētu datu validācijas vajadzībām?

Dalībvalsts norāda “Y” (jā) vai “N” (nē). Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda, kad (kurā gadā) dokumentācija būs pieejama.

Kur atrodama dokumentāciju par datu tveršanas kvalitātes kontroli?

Ja dalībvalsts iepriekšējā laukā atbildējusi ar “Y” (jā), tā norāda saiti uz tīmekļa vietni, kurā atrodama dokumentācija. Pretējā gadījumā norāda “NA” (neattiecas).

Kurā valsts datubāzē dati tiek glabāti?

Dalībvalsts norāda valsts datubāzes nosaukumu (attiecīgā gadījumā). Pretējā gadījumā norāda “NA” (neattiecas).

Kurā starptautiskā datubāzē dati tiek glabāti?

Dalībvalsts norāda starptautiskās datubāzes nosaukumu (attiecīgā gadījumā). Pretējā gadījumā norāda “NA” (neattiecas).

Vai tiek dokumentētas datu pareizības (nobīde un precizitāte) novērtēšanas procedūras?

Dalībvalsts norāda “Y” (jā) vai “N” (nē). Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda, kad (kurā gadā) dokumentācija būs pieejama.

Kur atrodama dokumentācija par pareizības novērtēšanas procedūru?

Ja dalībvalsts iepriekšējā laukā ir atbildējusi ar “Y” (jā), tā norāda saiti uz tīmekļa vietni, kurā atrodama dokumentācija. Pretējā gadījumā norāda “NA” (neattiecas).

Vai tiek dokumentētas rediģēšanas un imputācijas metodes?

Dalībvalsts norāda “Y” (jā) vai “N” (nē). Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda, kad (kurā gadā) dokumentācija būs pieejama.

Kur atrodama dokumentācija par rediģēšanas un imputācijas metodēm?

Ja dalībvalsts iepriekšējā laukā ir atbildējusi ar “Y” (jā), tā norāda saiti uz tīmekļa vietni, kurā atrodama dokumentācija. Pretējā gadījumā norāda “NA” (neattiecas).

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes. Šajā laukā norāda, kad dokumentācija būs pieejama (ja patlaban vēl nav).

5.B tabula

Sociālekonomisko datu kvalitātes nodrošināšanas satvars

| |
| --- |
| | Institucionālā vide |
| P3 Taisnīgums un objektivitāte | P4 Konfidencialitāte |
| MS | Sampling year/ period | Region | RFMO/RFO/I O/NSB | Name of data collection scheme | Name of data sources | Statistically sound sources and methods | Error checking | Vai ir ieviestas un tiek dokumen-tētas konfiden-ciālu datu apstrādes proce-dūras? | Vai ir ieviesti un tiek dokumentēti protokoli, lai nodrošinātu konfiden-cialitāti DVS partneru starpā? | Vai ir ieviesti un tiek dokumentēti protokoli, lai nodrošinātu konfiden-cialitāti attiecībā uz ārējiem lietotājiem? |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Institucionālā vide

P3 Taisnīgums un objektivitāte

P4 Konfidencialitāte

MS

Sampling year/ period

Region

RFMO/RFO/I O/NSB

Name of data collection scheme

Name of data sources

Statistically sound sources and methods

Error checking

Vai ir ieviestas un tiek dokumen-tētas konfiden-ciālu datu apstrādes proce-dūras?

Vai ir ieviesti un tiek dokumentēti protokoli, lai nodrošinātu konfiden-cialitāti DVS partneru starpā?

Vai ir ieviesti un tiek dokumentēti protokoli, lai nodrošinātu konfiden-cialitāti attiecībā uz ārējiem lietotājiem?

| |
| --- |
| Statistikas procesi |
| P5 Pamatota metodoloģija | P6 Piemērotas statistikas procedūras | P7 Samē-rīgs slogs respon-dentiem | P8 Izmaksu lietderība |
| Vai tiek dokumen-tēta pamatota metodo-loģija? | Vai tā atbilst starptau-tiskiem standartiem, vadlīnijām un paraugpraksei? | Vai metodes ir saskanīgas dalībvalsts, reģionālā un ES līmenī? | Vai ir nodrošināta administratīvo un citu statistikas datu saskanība? | Vai starp partneriem ir panākta vienošanās par piekļuvi administra-tīvajiem datiem un to kvalitāti? | Vai tiek pārbaudīta datu vākšana, ievadīšana un kodēšana? | Vai tiek izmantotas un pārbaudītas rediģēšanas un imputācijas metodes? | Vai pārskatīšana tiek dokumen-tēta un ir pieejama? | Vai ir novērsta dubulta datu vākšana? | Vai pastāv automātiski paņēmieni datu tveršanai, datu kodēšanai un validēšanai? |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Statistikas procesi

P5 Pamatota metodoloģija

P6 Piemērotas statistikas procedūras

P7 Samē-rīgs slogs respon-dentiem

P8 Izmaksu lietderība

Vai tiek dokumen-tēta pamatota metodo-loģija?

Vai tā atbilst starptau-tiskiem standartiem, vadlīnijām un paraugpraksei?

Vai metodes ir saskanīgas dalībvalsts, reģionālā un ES līmenī?

Vai ir nodrošināta administratīvo un citu statistikas datu saskanība?

Vai starp partneriem ir panākta vienošanās par piekļuvi administra-tīvajiem datiem un to kvalitāti?

Vai tiek pārbaudīta datu vākšana, ievadīšana un kodēšana?

Vai tiek izmantotas un pārbaudītas rediģēšanas un imputācijas metodes?

Vai pārskatīšana tiek dokumen-tēta un ir pieejama?

Vai ir novērsta dubulta datu vākšana?

Vai pastāv automātiski paņēmieni datu tveršanai, datu kodēšanai un validēšanai?

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| Statistikas dati | DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| P9 Nozīmība | P10 Pareizība un ticamība | P11 Savlaicīgums un punktu-alitāteMSSampling | P12 Saskanība un salīdzināmība | P13 Pieejamība un skaidrība | Comments |
| Vai galalietotāji tiek iekļauti sarakstā, kas tiek atjaunināts? | Vai avoti, starprezultāti un galarezultāti tiek regulāri novērtēti un validēti? | Vai kļūdas tiek mērītas un dokumentētas? | Vai ir ieviestas procedūras ar mērķi nodrošināt savlaicīgu izpildi? | Vai ir ieviestas procedūras ar mērķi uzraudzīt iekšējo saskanību? | Vai statistika ir laikā salīdzināma? | Vai metodiskie dokumenti ir publiski pieejami? | Vai dati tiek glabāti datubāzēs? | Kur atrodama dokumentācija? |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Darba plāns

Statistikas dati

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

P9 Nozīmība

P10 Pareizība un ticamība

P11 Savlaicīgums un punktu-alitāteMSSampling

P12 Saskanība un salīdzināmība

P13 Pieejamība un skaidrība

Comments

Vai galalietotāji tiek iekļauti sarakstā, kas tiek atjaunināts?

Vai avoti, starprezultāti un galarezultāti tiek regulāri novērtēti un validēti?

Vai kļūdas tiek mērītas un dokumentētas?

Vai ir ieviestas procedūras ar mērķi nodrošināt savlaicīgu izpildi?

Vai ir ieviestas procedūras ar mērķi uzraudzīt iekšējo saskanību?

Vai statistika ir laikā salīdzināma?

Vai metodiskie dokumenti ir publiski pieejami?

Vai dati tiek glabāti datubāzēs?

Kur atrodama dokumentācija?

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst šā lēmuma 5. panta 2. punkta b) apakšpunkta prasībām. Šī tabula ir paredzēta, lai konkretizētu datus, kas jāvāc saskaņā ar Savienības daudzgadu programmas 5.A, 6. un 7. tabulu. Šo tabulu izmanto, lai norādītu, vai datu vākšanas process tiek dokumentēts un kur atrodama attiecīgā dokumentācija.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| Sampling year/period (Paraugošanas gads/periods) | Dalībvalsts norāda plānotās paraugošanas gadu vai periodu. |
| Region (Reģions) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni). |
| RFMO/RFO/IO/NSB | Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO), starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) vai valsts statistikas iestāžu (National Statistical Bodies, NSB) akronīmu.

  RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

  RFO piemērs: CECAF.

  IO piemērs: ICES.

  NSB piemēri: aģentūras, iestādes, kas nodarbojas ar sociālekonomisko statistiku.
  Ja tas nav nevienas RFMO, RFO, IO vai NSB kompetencē, norāda “NA” (neattiecas). |
| Name of data collection scheme (Datu vākšanas shēmas nosaukums) | Dalībvalsts norāda paraugošanas shēmas nosaukumu. Tie ir tādi paši kā nosaukumi šā pielikuma 3.A tabulā, 3.B tabulā un 3.C tabulā. |
| Name of data sources (Datu avotu nosaukums) | Dalībvalsts norāda datu avotu nosaukumus. Tie ir tādi paši kā nosaukumi šā pielikuma 3.A tabulā, 3.B tabulā un 3.C tabulā. |
| Statistically sound sources and methods (Statistiski pamatoti avoti un metodes) | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir ieviesti statistiski pamatoti avoti un metodes. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Error checking (Kļūdu pārbaude) | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai publicētajos datos atrastās kļūdas tiek iespējami drīz labotas un darītas zināmas. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai ir ieviestas un tiek dokumentētas konfidenciālu datu apstrādes procedūras? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir ieviestas un tiek dokumentētas datu konfidencialitātes nodrošināšanas un konfidenciālu datu apstrādes un reducēšanas procedūras. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai ir ieviesti un tiek dokumentēti protokoli, lai nodrošinātu konfidencialitāti DVS partneru starpā? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir ieviesti un tiek dokumentēti protokoli, lai nodrošinātu konfidencialitāti DVS partneru starpā. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai ir ieviesti un tiek dokumentēti protokoli, lai nodrošinātu konfidencialitāti attiecībā uz ārējiem lietotājiem? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir ieviesti un tiek dokumentēti protokoli, lai nodrošinātu konfidencialitāti attiecībā uz ārējiem lietotājiem. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai tiek dokumentēta pamatota metodoloģija? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai tiek dokumentēta pamatota metodoloģija. Ja atbilde ir “Y” (jā), norāda atsauci. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai tā atbilst starptautiskiem standartiem, vadlīnijām un paraugpraksei? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai pamatota metodoloģija atbilst starptautiskiem standartiem, vadlīnijām un paraugpraksei. Ja atbilde ir “Y” (jā), norāda atsauci. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai metodes ir saskanīgas dalībvalsts, reģionālā un ES līmenī? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir ieviestas procedūras, ar kurām nodrošina to, ka standarti, jēdzieni, definīcijas un klasifikācijas ir saskanīgas starp partneriem dalībvalsts, reģionālā un ES līmenī. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai ir nodrošināta administratīvo un citu statistikas datu saskanība? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir ieviestas procedūras, ar kurām nodrošina administratīvo un citu statistikas datu definīciju un jēdzienu saskanību. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai starp partneriem ir panākta vienošanās par piekļuvi administratīvajiem datiem un to kvalitāti? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir panākta vienošanās, kas nodrošina partneru piekļuvi attiecīgajiem administratīvajiem datiem un attiecīgo administratīvo datu kvalitāti. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai tiek pārbaudīta datu vākšana, ievadīšana un kodēšana? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai datu vākšana, datu ievadīšana un kodēšana tiek regulāri uzraudzīta un pārskatīta, ja vajadzīgs. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai tiek izmantotas un pārbaudītas rediģēšanas un imputācijas metodes? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai tiek izmantotas rediģēšanas un imputācijas metodes un vai tās tiek regulāri pārbaudītas, pārskatītas vai atjauninātas, ja vajadzīgs. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai pārskatīšana tiek dokumentēta un ir pieejama? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai pārskatīšana tiek dokumentēta un ir pieejama. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai ir novērsta dubulta datu vākšana? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai tiek izmantoti administratīvi avoti, kad tas iespējams, lai novērstu dubultu datu vākšanu un samazinātu respondentu slogu. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai pastāv automātiski paņēmieni datu tveršanai, datu kodēšanai un validēšanai? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai pastāv procedūras un rīki, ar kuriem īsteno automātiskus paņēmienus datu tveršanai, datu kodēšanai un validēšanai. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai galalietotāji tiek iekļauti sarakstā, kas tiek atjaunināts? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir pieejams saraksts ar galvenajiem galalietotājiem un to datu lietojumiem, tostarp saraksts ar neapmierinātām lietotāju vajadzībām, un vai saraksts tiek regulāri atjaunināts. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai avoti, starprezultāti un galarezultāti tiek regulāri novērtēti un validēti? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai datu avoti, starprezultāti un statistikas rezultāti tiek regulāri novērtēti un validēti. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai kļūdas tiek mērītas un dokumentētas? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai paraugošanas kļūdas un ar paraugošanu nesaistītas kļūdas tiek mērītas un sistemātiski dokumentētas saskaņā ar Eiropas standartiem. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai ir ieviestas procedūras ar mērķi nodrošināt savlaicīgu izpildi? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai pastāv procedūras, kuru mērķis ir uzraudzīt virzību uzdevumu izpildē un nodrošināt to savlaicīgu izpildi. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai ir ieviestas procedūras ar mērķi uzraudzīt iekšējo saskanību? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir izstrādātas procedūras, kuru mērķis ir uzraudzīt iekšējo saskanību, vai tās tiek sistemātiski lietotas un vai atšķirības tiek izskaidrotas. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai statistika ir laikā salīdzināma? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai statistika samērīgā periodā ir salīdzināma, vai tiek izskaidroti pārtraukumi laikrindās un vai ir darītas pieejamas metodes, lai nodrošinātu salīdzināšanu noteiktā laikposmā. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai metodiskie dokumenti ir publiski pieejami? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai metodiskie dokumenti ir viegli pieejami. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Vai dati tiek glabāti datubāzēs? | Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai primārie, detalizētie un agregētie dati un ar tiem saistītie metadati tiek glabāti datubāzēs. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus. |
| Kur atrodama dokumentācija? | Ja dalībvalsts iepriekšējā laukā ir atbildējusi ar “Y” (jā), tā norāda saiti uz tīmekļa vietni, kurā atrodama dokumentācija. Pretējā gadījumā norāda “NA” (neattiecas). |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. Šajā laukā norāda, kad dokumentācija būs pieejama (ja patlaban vēl nav). |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsts nosaukumu norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

Sampling year/period (Paraugošanas gads/periods)

Dalībvalsts norāda plānotās paraugošanas gadu vai periodu.

Region (Reģions)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja informācija attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni).

RFMO/RFO/IO/NSB

Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO), starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) vai valsts statistikas iestāžu (National Statistical Bodies, NSB) akronīmu.

RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

RFO piemērs: CECAF.

IO piemērs: ICES.

NSB piemēri: aģentūras, iestādes, kas nodarbojas ar sociālekonomisko statistiku.

Ja tas nav nevienas RFMO, RFO, IO vai NSB kompetencē, norāda “NA” (neattiecas).

Name of data collection scheme (Datu vākšanas shēmas nosaukums)

Dalībvalsts norāda paraugošanas shēmas nosaukumu. Tie ir tādi paši kā nosaukumi šā pielikuma 3.A tabulā, 3.B tabulā un 3.C tabulā.

Name of data sources (Datu avotu nosaukums)

Dalībvalsts norāda datu avotu nosaukumus. Tie ir tādi paši kā nosaukumi šā pielikuma 3.A tabulā, 3.B tabulā un 3.C tabulā.

Statistically sound sources and methods (Statistiski pamatoti avoti un metodes)

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir ieviesti statistiski pamatoti avoti un metodes. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Error checking (Kļūdu pārbaude)

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai publicētajos datos atrastās kļūdas tiek iespējami drīz labotas un darītas zināmas. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai ir ieviestas un tiek dokumentētas konfidenciālu datu apstrādes procedūras?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir ieviestas un tiek dokumentētas datu konfidencialitātes nodrošināšanas un konfidenciālu datu apstrādes un reducēšanas procedūras. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai ir ieviesti un tiek dokumentēti protokoli, lai nodrošinātu konfidencialitāti DVS partneru starpā?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir ieviesti un tiek dokumentēti protokoli, lai nodrošinātu konfidencialitāti DVS partneru starpā. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai ir ieviesti un tiek dokumentēti protokoli, lai nodrošinātu konfidencialitāti attiecībā uz ārējiem lietotājiem?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir ieviesti un tiek dokumentēti protokoli, lai nodrošinātu konfidencialitāti attiecībā uz ārējiem lietotājiem. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai tiek dokumentēta pamatota metodoloģija?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai tiek dokumentēta pamatota metodoloģija. Ja atbilde ir “Y” (jā), norāda atsauci. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai tā atbilst starptautiskiem standartiem, vadlīnijām un paraugpraksei?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai pamatota metodoloģija atbilst starptautiskiem standartiem, vadlīnijām un paraugpraksei. Ja atbilde ir “Y” (jā), norāda atsauci. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai metodes ir saskanīgas dalībvalsts, reģionālā un ES līmenī?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir ieviestas procedūras, ar kurām nodrošina to, ka standarti, jēdzieni, definīcijas un klasifikācijas ir saskanīgas starp partneriem dalībvalsts, reģionālā un ES līmenī. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai ir nodrošināta administratīvo un citu statistikas datu saskanība?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir ieviestas procedūras, ar kurām nodrošina administratīvo un citu statistikas datu definīciju un jēdzienu saskanību. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai starp partneriem ir panākta vienošanās par piekļuvi administratīvajiem datiem un to kvalitāti?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir panākta vienošanās, kas nodrošina partneru piekļuvi attiecīgajiem administratīvajiem datiem un attiecīgo administratīvo datu kvalitāti. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai tiek pārbaudīta datu vākšana, ievadīšana un kodēšana?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai datu vākšana, datu ievadīšana un kodēšana tiek regulāri uzraudzīta un pārskatīta, ja vajadzīgs. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai tiek izmantotas un pārbaudītas rediģēšanas un imputācijas metodes?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai tiek izmantotas rediģēšanas un imputācijas metodes un vai tās tiek regulāri pārbaudītas, pārskatītas vai atjauninātas, ja vajadzīgs. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai pārskatīšana tiek dokumentēta un ir pieejama?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai pārskatīšana tiek dokumentēta un ir pieejama. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai ir novērsta dubulta datu vākšana?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai tiek izmantoti administratīvi avoti, kad tas iespējams, lai novērstu dubultu datu vākšanu un samazinātu respondentu slogu. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai pastāv automātiski paņēmieni datu tveršanai, datu kodēšanai un validēšanai?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai pastāv procedūras un rīki, ar kuriem īsteno automātiskus paņēmienus datu tveršanai, datu kodēšanai un validēšanai. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai galalietotāji tiek iekļauti sarakstā, kas tiek atjaunināts?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir pieejams saraksts ar galvenajiem galalietotājiem un to datu lietojumiem, tostarp saraksts ar neapmierinātām lietotāju vajadzībām, un vai saraksts tiek regulāri atjaunināts. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai avoti, starprezultāti un galarezultāti tiek regulāri novērtēti un validēti?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai datu avoti, starprezultāti un statistikas rezultāti tiek regulāri novērtēti un validēti. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai kļūdas tiek mērītas un dokumentētas?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai paraugošanas kļūdas un ar paraugošanu nesaistītas kļūdas tiek mērītas un sistemātiski dokumentētas saskaņā ar Eiropas standartiem. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai ir ieviestas procedūras ar mērķi nodrošināt savlaicīgu izpildi?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai pastāv procedūras, kuru mērķis ir uzraudzīt virzību uzdevumu izpildē un nodrošināt to savlaicīgu izpildi. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai ir ieviestas procedūras ar mērķi uzraudzīt iekšējo saskanību?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai ir izstrādātas procedūras, kuru mērķis ir uzraudzīt iekšējo saskanību, vai tās tiek sistemātiski lietotas un vai atšķirības tiek izskaidrotas. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai statistika ir laikā salīdzināma?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai statistika samērīgā periodā ir salīdzināma, vai tiek izskaidroti pārtraukumi laikrindās un vai ir darītas pieejamas metodes, lai nodrošinātu salīdzināšanu noteiktā laikposmā. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai metodiskie dokumenti ir publiski pieejami?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai metodiskie dokumenti ir viegli pieejami. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Vai dati tiek glabāti datubāzēs?

Dalībvalsts ar “Y” (jā) vai “N” (nē) norāda, vai primārie, detalizētie un agregētie dati un ar tiem saistītie metadati tiek glabāti datubāzēs. Ja atbilde ir “N” (nē), slejā “Comments” (Piezīmes) norāda galvenos apgrūtinājumus.

Kur atrodama dokumentācija?

Ja dalībvalsts iepriekšējā laukā ir atbildējusi ar “Y” (jā), tā norāda saiti uz tīmekļa vietni, kurā atrodama dokumentācija. Pretējā gadījumā norāda “NA” (neattiecas).

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes. Šajā laukā norāda, kad dokumentācija būs pieejama (ja patlaban vēl nav).

6. IEDAĻA

DATU PIEEJAMĪBA

6.A tabula

Datu pieejamība

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MS | Data set | Section | Variable group | Year(s) of WP implementation | Reference year | Final data available after | Comments |
| SWE | Flotes ekonomika | 3.A | Ieņēmumi / izmaksas | N | N – 1 | N + 1, 1. marts | |
| SWE | Akvakultūras ekonomika | | all | N | N – 1 | N + 1, 1. marts | |
| SWE | Zvejas darbību mainīgais lielums | | Kapacitāte | N | N | N + 1, 31. janvāris | |
| SWE | Zvejas darbību mainīgais lielums | | Izkrāvumi | N | N | N + 1, 31. marts | |
| SWE | Zivju apstrādes ekonomika | | all | N | N – 2 | N + 1, 1. novembris | |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MS

Data set

Section

Variable group

Year(s) of WP implementation

Reference year

Final data available after

Comments

SWE

Flotes ekonomika

3.A

Ieņēmumi / izmaksas

N

N – 1

N + 1, 1. marts

SWE

Akvakultūras ekonomika

all

N

N – 1

N + 1, 1. marts

SWE

Zvejas darbību mainīgais lielums

Kapacitāte

N

N

N + 1, 31. janvāris

SWE

Zvejas darbību mainīgais lielums

Izkrāvumi

N

N

N + 1, 31. marts

SWE

Zivju apstrādes ekonomika

all

N

N – 2

N + 1, 1. novembris

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst šā lēmuma 6. panta prasībām. Šo tabulu izmanto, lai sniegtu informāciju par datu pieejamību galalietotājiem pa datu kopām.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsti norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| Data set (Datu kopa) | Dalībvalsts norāda datu kopu, par kuras pieejamību tiks sniegta informācija. Datu kopas nosaukumu var atvasināt no šā pielikuma attiecīgo tabulu nosaukumiem. |
| Section (Iedaļa) | Dalībvalsts norāda konkrēto darba plāna iedaļu. |
| Variable group (Mainīgo lielumu grupa) | Dalībvalsts norāda konkrētus mainīgos lielumus no šā pielikuma 1.B, 1.E, 1.I, 2.A, 3.A un 3.B tabulas. Ja norāda atsauci uz citu tabulu, šo lauku var atstāt tukšu. |
| Year(s) of WP implementation (Darba plāna īstenošanas gads (gadi)) | Dalībvalsts norāda gadu vai gadus, uz kuriem attiecas darba plāns. |
| Reference year (Atsauces gads) | Dalībvalsts norāda paredzētās datu vākšanas gadu. |
| Final data available after (Galīgo datu pieejamības termiņš) | Dalībvalsts norāda, cik gadus pēc datu savākšanas tie būs pieejami galalietotājiem. Norāda gadu un mēnesi, ja zināms. |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsti norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

Data set (Datu kopa)

Dalībvalsts norāda datu kopu, par kuras pieejamību tiks sniegta informācija. Datu kopas nosaukumu var atvasināt no šā pielikuma attiecīgo tabulu nosaukumiem.

Section (Iedaļa)

Dalībvalsts norāda konkrēto darba plāna iedaļu.

Variable group (Mainīgo lielumu grupa)

Dalībvalsts norāda konkrētus mainīgos lielumus no šā pielikuma 1.B, 1.E, 1.I, 2.A, 3.A un 3.B tabulas. Ja norāda atsauci uz citu tabulu, šo lauku var atstāt tukšu.

Year(s) of WP implementation (Darba plāna īstenošanas gads (gadi))

Dalībvalsts norāda gadu vai gadus, uz kuriem attiecas darba plāns.

Reference year (Atsauces gads)

Dalībvalsts norāda paredzētās datu vākšanas gadu.

Final data available after (Galīgo datu pieejamības termiņš)

Dalībvalsts norāda, cik gadus pēc datu savākšanas tie būs pieejami galalietotājiem. Norāda gadu un mēnesi, ja zināms.

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

7. IEDAĻA

KOORDINĀCIJA

7.A tabula

Plānotā reģionālā un starptautiskā koordinācija

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MS | Acronym | Name of meeting | RFMO/RFO/IO | Planned MS participation | Comments |
| SWE | RCM Med | | | X | |
| SWE | WGNSSK | | ICES | X | |
| SWE | MEDITS | | | X | |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MS

Acronym

Name of meeting

RFMO/RFO/IO

Planned MS participation

Comments

SWE

RCM Med

X

SWE

WGNSSK

ICES

X

SWE

MEDITS

X

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst šā lēmuma 7. panta 1. punkta prasībām. Šo tabulu izmanto, lai sniegtu informāciju par dalībvalsts plānoto piedalīšanos sanāksmēs, kas attiecas uz datu vākšanu saskaņā ar DVS.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsti norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| Acronym (Akronīms) | Dalībvalsts norāda apmeklētās sanāksmes oficiālo akronīmu. |
| Name of the meeting (Sanāksmes nosaukums) | Dalībvalsts norāda apmeklētās sanāksmes pilnu oficiālo nosaukumu. |
| RFMO/RFO/IO | Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

  RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

  RFO piemērs: CECAF.

  IO piemērs: ICES.
  Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas). |
| Planned MS participation (Plānotā dalībvalsts līdzdalība) | Dalībvalsts ar “X” atzīmē sanāksmes, kuras tā plāno apmeklēt. |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsti norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

Acronym (Akronīms)

Dalībvalsts norāda apmeklētās sanāksmes oficiālo akronīmu.

Name of the meeting (Sanāksmes nosaukums)

Dalībvalsts norāda apmeklētās sanāksmes pilnu oficiālo nosaukumu.

RFMO/RFO/IO

Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

RFO piemērs: CECAF.

IO piemērs: ICES.

Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas).

Planned MS participation (Plānotā dalībvalsts līdzdalība)

Dalībvalsts ar “X” atzīmē sanāksmes, kuras tā plāno apmeklēt.

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

7.B tabula

Ieteikumu un vienošanos ievērošana

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MS | Region | RFMO/RFO/IO | Source | Section | Topic | Recommendation number | Recommendation/Agreement | Follow-up action | Comments |
| SWE | Ziemeļatlantija | | LM 2014 | | Ar zvejas veidu saistīti mainīgie lielumi | | | | |
| LVA | Baltijas jūra | | STECF 14-13 | VII | | | | | |
| | | | | III.C, III.E | | | | | |
| | | | | III.F | | | | | |
| | | | | all | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MS

Region

RFMO/RFO/IO

Source

Section

Topic

Recommendation number

Recommendation/Agreement

Follow-up action

Comments

SWE

Ziemeļatlantija

LM 2014

Ar zvejas veidu saistīti mainīgie lielumi

LVA

Baltijas jūra

STECF 14-13

VII

III.C, III.E

III.F

all

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst šā lēmuma 7. panta 1. punkta un 8. panta prasībām. Šo tabulu izmanto, lai sniegtu informāciju par to, kā dalībvalsts plāno izpildīt ieteikumus un vienošanās, kas saistītas ar datu vākšanu saskaņā ar DVS Eiropas un starptautiskā līmenī.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalsti norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| Region (Reģions) | Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja ieteikums attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni). |
| RFMO/RFO/IO | Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

  RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

  RFO piemērs: CECAF.

  IO piemērs: ICES.
  Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas). |
| Source (Avots) | Dalībvalsts norāda ieteikuma avotu kā attiecīgās reģionālās koordinācijas sanāksmes (Regional Coordination Meeting, RCM) / reģionālās koordinācijas grupas (Regional Coordination Group, RCG), sadarbības sanāksmes (Liaison Meeting, LM), ZZTEK ekspertu darba grupas (STECF EWG) akronīmu, piemēram, “LM 2014”, “STECF EWG 14-07”. |
| Section (Iedaļa) | Dalībvalsts norāda darba plāna iedaļu, piemēram, “1A”, “1B” utt. Ja ieteikums attiecas uz vairākām iedaļām, norāda attiecīgās iedaļas. Ja ieteikums attiecas uz visām iedaļām, ieraksta “all” (visas). |
| Topic (Temats) | Dalībvalsts norāda tematu, uz kuru attiecas ieteikums, piemēram, datu kvalitāte, uzskaites utt. |
| Recommendation number (Ieteikuma numurs) | Dalībvalsts norāda ieteikumam piešķirto numuru, ja ieteikumi tiek numurēti. |
| Recommendation/agreement (Ieteikums/vienošanās) | Dalībvalsts norāda ieteikumus, kas attiecas uz darba plāna atsauces periodu un attiecīgo dalībvalsti. Nav jāuzskaita tie ieteikumi un vienošanās, kas uz dalībvalsti neattiecas (piemēram, par ICES ekspertu grupu darba uzdevumiem, par darbībām, kas jāveic Komisijai utt.). |
| Follow-up action (Turpmākā rīcība) | Dalībvalsts īsi apraksta veikto vai veicamo atbildes rīcību. |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalsti norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

Region (Reģions)

Dalībvalsts ievēro nosaukumu veidošanas principus, kas sniegti Savienības daudzgadu programmas 5.C tabulā (II līmenis). Ja ieteikums attiecas uz visiem reģioniem, ieraksta “All regions” (Visi reģioni).

RFMO/RFO/IO

Dalībvalsts ieraksta par sugas/krājuma pārvaldību / ieteikuma sniegšanu kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (Regional Fisheries Management Organisation, RFMO), reģionālās zvejniecības organizācijas (Regional Fisheries Organisation, RFO) vai starptautiskās organizācijas (International Organisation, IO) akronīmu.

RFMO piemēri: ICCAT, GFCM, NAFO.

RFO piemērs: CECAF.

IO piemērs: ICES.

Ja tas nav nevienas RFMO, RFO vai IO kompetencē, norāda “NA” (neattiecas).

Source (Avots)

Dalībvalsts norāda ieteikuma avotu kā attiecīgās reģionālās koordinācijas sanāksmes (Regional Coordination Meeting, RCM) / reģionālās koordinācijas grupas (Regional Coordination Group, RCG), sadarbības sanāksmes (Liaison Meeting, LM), ZZTEK ekspertu darba grupas (STECF EWG) akronīmu, piemēram, “LM 2014”, “STECF EWG 14-07”.

Section (Iedaļa)

Dalībvalsts norāda darba plāna iedaļu, piemēram, “1A”, “1B” utt. Ja ieteikums attiecas uz vairākām iedaļām, norāda attiecīgās iedaļas. Ja ieteikums attiecas uz visām iedaļām, ieraksta “all” (visas).

Topic (Temats)

Dalībvalsts norāda tematu, uz kuru attiecas ieteikums, piemēram, datu kvalitāte, uzskaites utt.

Recommendation number (Ieteikuma numurs)

Dalībvalsts norāda ieteikumam piešķirto numuru, ja ieteikumi tiek numurēti.

Recommendation/agreement (Ieteikums/vienošanās)

Dalībvalsts norāda ieteikumus, kas attiecas uz darba plāna atsauces periodu un attiecīgo dalībvalsti. Nav jāuzskaita tie ieteikumi un vienošanās, kas uz dalībvalsti neattiecas (piemēram, par ICES ekspertu grupu darba uzdevumiem, par darbībām, kas jāveic Komisijai utt.).

Follow-up action (Turpmākā rīcība)

Dalībvalsts īsi apraksta veikto vai veicamo atbildes rīcību.

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

7.C tabula

Divpusējas un daudzpusējas vienošanās

| | Darba plāns | |
| --- | --- | --- |
| DP iesniegšanas datums | 31.10.2016. |
| MSs | Contact persons | Content | Coordination | Description of sampling / sampling protocol / sampling intensity | Data transmission | Access to vessels | Validity | Comments |
| DEU - DNK | Vārds un e-pasta adrese, norāda par katru līdzdalīgo dalībvalsti | a) | DEU darba plānam jāaptver DEU kuģi, kas izkrauj nozveju pirmajai pārdošanai DNK; |

Darba plāns

DP iesniegšanas datums

31.10.2016.

MSs

Contact persons

Content

Coordination

Description of sampling / sampling protocol / sampling intensity

Data transmission

Access to vessels

Validity

Comments

DEU - DNK

Vārds un e-pasta adrese, norāda par katru līdzdalīgo dalībvalsti

a)

DEU darba plānam jāaptver DEU kuģi, kas izkrauj nozveju pirmajai pārdošanai DNK;

| b) | DNK darba plānam jāaptver DNK kuģi, kas izkrauj nozveju pirmajai pārdošanai DEU. |
| --- | --- |

b)

DNK darba plānam jāaptver DNK kuģi, kas izkrauj nozveju pirmajai pārdošanai DEU.

NA

Īpatņu garums un vecums izmetumos un izkrāvumos atbilstoši attiecīgajam darba plānam.

Par paraugošanas līmeni un aptvērumu jāvienojas ikgadējā Baltijas jūras un Ziemeļjūras un ZLO austrumu daļas RKS.

DEU/DNK katra atbild par savu kuģu datu nosūtīšanu attiecīgajiem galalietotājiem un viena otrai.

Par paraugošanu atbildīgā valsts nodrošina piekļuvi kuģiem.

Saskaņā ar darba plānu

LTU - DEU - LVA - NLD - POL

DEU, LVA, LTU, NLD, POL sadarbojas bioloģisko datu vākšanā pelaģiskajās zvejniecībās CECAF ūdeņos 2014.–2015. gadā un 2016.–2017. gadā (jauns pagarinājums).

NLD koordinē šīs daudzpusējās vienošanās izpildi. NLD slēgs līgumu ar neatkarīgu līgumslēdzēju “Corten Marine Research” (CMR), kas būs starpnieks starp NLD un IMROP – Mauritānijas Zivsaimniecības pētniecības institūtu. CMR noalgos novērotājus no Mauritānijas IMROP, lai tie veiktu faktisko paraugošanu. CMR un IMROP slēgs vienošanos, kurā tiks oficiāli noteikti savstarpējie pienākumi; cita starpā tas, ka tiks iekasētas tikai šā specifiskā uzdevuma papildu izmaksas.

Bioloģiskā paraugošana, ko Mauritānijas novērotāji veic uz zvejas kuģiem CECAF apgabalā. CMR ievadīs novērotājus darbā, tie ievēros paraugošanas protokolu, kas aprakstīts dokumenta “Biological Data Collection of pelagic fisheries in CECAF waters in compliance with the DCF” 31.05.2011. redakcijā

CMR atbild par datu vākšanu, kvalitātes kontroli un nodošanu CECAF pelaģisko krājumu darba grupai attiecībā uz visiem datiem, kas savākti saskaņā ar šo vienošanos. Turklāt CMR nosūta visus datus CVO, un CVO izplata datus partneriem.

Katrs partneris nodrošina Mauritānijas novērotāju piekļuvi savai flotei saskaņā ar šo vienošanos. Liegta piekļuve kuģiem neatbrīvo partneri no juridiskām vai finansiālām saistībām.

Šī vienošanās stājas spēkā 2012. gada 1. janvārī. Tā beidzas 2013. gada 31. decembrī, izņemot finansiālās saistības. Tā tiks izbeigta pirms minētās dienas, ja ES kuģiem tiks aizliegta pelaģiskā zveja CECAF apgabalā. Iespējamais atlikušais ieguldījums tiks proporcionāli atmaksāts partneriem. Šī vienošanās ir pagarināta līdz jaunam termiņam, proti, 2015. gada 31. decembrim.

Vispārīga piezīme. Šī tabula atbilst šā lēmuma 7. panta 2. punkta un 8. panta prasībām. Šo tabulu izmanto, lai sniegtu informāciju par vienošanos ar citām dalībvalstīm un par to, kā tiek izpildītas Eiropas un starptautiskās saistības.

| Mainīgā lieluma nosaukums | Norādījumi |
| --- | --- |
| MS (Dalībvalsts) | Dalībvalstis, kas ir vienošanās puses, norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”. |
| Contact persons (Kontaktpersonas) | Dalībvalsts norāda katras vienošanās aptvertās dalībvalsts atbildīgās personas vārdu un e-pasta adresi. |
| Content (Saturs) | Dalībvalsts īsi apraksta vienošanās mērķi. Attiecīgā gadījumā dalībvalsts slejā “Comments” (Piezīmes) sniedz skaidru un pilnīgu informāciju vai derīgu saiti uz vienošanās dokumentāciju. |
| Coordination (Koordinācija) | Dalībvalsts īsumā apraksta, kā tiek vai tiks īstenota koordinācija un kas to īsteno vai īstenos. |
| Description of sampling/sampling protocol/sampling intensity (Paraugošanas / paraugošanas protokola / paraugošanas intensitātes apraksts) | Dalībvalsts īsumā apraksta paraugošanu, kas jāveic saskaņā ar vienošanos. |
| Data transmission (Datu nosūtīšana) | Dalībvalsts norāda par katras datu kopas nosūtīšanu atbildīgo dalībvalsti. |
| Access to vessels (Piekļuve kuģiem) | Dalībvalsts norāda, vai vienošanās ietver piekļuvi citu partneru kuģiem. |
| Validity (Derīgums) | Dalībvalsts norāda gadu, kad beidzas vienošanās termiņš, vai gadu, kad vienošanās tika/tiks parakstīta, ja tā tiek atjaunota katru gadu. |
| Comments (Piezīmes) | Visas citas piezīmes. |

Mainīgā lieluma nosaukums

Norādījumi

MS (Dalībvalsts)

Dalībvalstis, kas ir vienošanās puses, norāda ar ISO 3166-1 trīsburtu kodu, piemēram, “DEU”.

Contact persons (Kontaktpersonas)

Dalībvalsts norāda katras vienošanās aptvertās dalībvalsts atbildīgās personas vārdu un e-pasta adresi.

Content (Saturs)

Dalībvalsts īsi apraksta vienošanās mērķi. Attiecīgā gadījumā dalībvalsts slejā “Comments” (Piezīmes) sniedz skaidru un pilnīgu informāciju vai derīgu saiti uz vienošanās dokumentāciju.

Coordination (Koordinācija)

Dalībvalsts īsumā apraksta, kā tiek vai tiks īstenota koordinācija un kas to īsteno vai īstenos.

Description of sampling/sampling protocol/sampling intensity (Paraugošanas / paraugošanas protokola / paraugošanas intensitātes apraksts)

Dalībvalsts īsumā apraksta paraugošanu, kas jāveic saskaņā ar vienošanos.

Data transmission (Datu nosūtīšana)

Dalībvalsts norāda par katras datu kopas nosūtīšanu atbildīgo dalībvalsti.

Access to vessels (Piekļuve kuģiem)

Dalībvalsts norāda, vai vienošanās ietver piekļuvi citu partneru kuģiem.

Validity (Derīgums)

Dalībvalsts norāda gadu, kad beidzas vienošanās termiņš, vai gadu, kad vienošanās tika/tiks parakstīta, ja tā tiek atjaunota katru gadu.

Comments (Piezīmes)

Visas citas piezīmes.

---

II PIELIKUMS

| Savienības daudzgadu programmas noteikumi | Darba plāna atbilstošā daļa |
| --- | --- |
| Noteikums | Tabula | Tabula | Teksts |
| III nodaļa | |
| 1.1. punkta d) apakšpunkta 6. zemsvītras piezīme | | 3.C tabula | 3.C teksta lauks |
| 2. punkta a) apakšpunkta i) punkts
  2. punkta a) apakšpunkta ii) punkts
  2. punkta a) apakšpunkta iii) punkts | 1.A, 1.B, 1.C tabula
  1.A, 1.B, 1.C tabula
  1.A, 1.B, 1.C tabula | 1.A, 1.B, 1.C tabula
  1.A, 1.B, 1.C tabula
  1.A, 1.B, 1.C tabula | |
| 2. punkta a) apakšpunkta iv) punkts | 3. tabula | 1.D tabula | |
| 2. punkta b) apakšpunkts
  2. punkta c) apakšpunkts | 1.E tabula
  1.E tabula | 1.E tabula
  1.E tabula | 1.E teksta lauks
  1.E teksta lauks |
| 3. punkta a) apakšpunkts | 1.D tabula | 1.F tabula | |
| 3. punkta c) apakšpunkts | — | — | 2. izmēģinājuma pētījums |
| 4. punkts | 4. tabula | 2.A tabula | 2.A teksta lauks |
| 5. punkta a) apakšpunkts
  5. punkta b) apakšpunkts | 5.A tabula
  6. tabula | 3.A tabula
  3.A tabula | 3.A teksta lauks
  3.A teksta lauks, 3. izmēģinājuma pētījums |
| 6. punkta a) apakšpunkts
  6. punkta b) apakšpunkts
  6. punkta c) apakšpunkts | 7. tabula
  6. tabula
  8. tabula | 3.B tabula
  3.B tabula
  — | 3.B teksta lauks
  3.B teksta lauks
  4. izmēģinājuma pētījums |
| IV nodaļa | |
| 1. punkts | 10. tabula | 1.G, 1.H tabula | 1.G teksta lauks |
| V nodaļa | |
| 4. punkts | — | — | 1. izmēģinājuma pētījums |

Savienības daudzgadu programmas noteikumi

Darba plāna atbilstošā daļa

Noteikums

Tabula

Tabula

Teksts

III nodaļa

1.1. punkta d) apakšpunkta 6. zemsvītras piezīme

3.C tabula

3.C teksta lauks

2. punkta a) apakšpunkta i) punkts

2. punkta a) apakšpunkta ii) punkts

2. punkta a) apakšpunkta iii) punkts

1.A, 1.B, 1.C tabula

1.A, 1.B, 1.C tabula

1.A, 1.B, 1.C tabula

1.A, 1.B, 1.C tabula

1.A, 1.B, 1.C tabula

1.A, 1.B, 1.C tabula

2. punkta a) apakšpunkta iv) punkts

3. tabula

1.D tabula

2. punkta b) apakšpunkts

2. punkta c) apakšpunkts

1.E tabula

1.E tabula

1.E tabula

1.E tabula

1.E teksta lauks

1.E teksta lauks

3. punkta a) apakšpunkts

1.D tabula

1.F tabula

3. punkta c) apakšpunkts

—

—

2. izmēģinājuma pētījums

4. punkts

4. tabula

2.A tabula

2.A teksta lauks

5. punkta a) apakšpunkts

5. punkta b) apakšpunkts

5.A tabula

6. tabula

3.A tabula

3.A tabula

3.A teksta lauks

3.A teksta lauks, 3. izmēģinājuma pētījums

6. punkta a) apakšpunkts

6. punkta b) apakšpunkts

6. punkta c) apakšpunkts

7. tabula

6. tabula

8. tabula

3.B tabula

3.B tabula

—

3.B teksta lauks

3.B teksta lauks

4. izmēģinājuma pētījums

IV nodaļa

1. punkts

10. tabula

1.G, 1.H tabula

1.G teksta lauks

V nodaļa

4. punkts

—

—

1. izmēģinājuma pētījums

---