# Službeni list L 285/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 285 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.20. listopada 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 285

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.20. listopada 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Pravilnik br. 67 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji: I. posebne opreme vozila kategorija M i N koja upotrebljavaju ukapljeni naftni plin (UNP) u svojem pogonskom sustavu; II. vozila kategorija M i N opremljenih posebnom opremom za uporabu ukapljenog naftnog plina u svojem pogonskom sustavu s obzirom na ugradnju takve opreme [2016/1829] | 1 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Pravilnik br. 67 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji: I. posebne opreme vozila kategorija M i N koja upotrebljavaju ukapljeni naftni plin (UNP) u svojem pogonskom sustavu; II. vozila kategorija M i N opremljenih posebnom opremom za uporabu ukapljenog naftnog plina u svojem pogonskom sustavu s obzirom na ugradnju takve opreme [2016/1829]

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 20.10.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 285/1

---

Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i dan stupanja na snagu ovog Pravilnika potrebno je provjeriti u najnovijoj inačici statusnog dokumenta UNECE–a TRANS/WP.29/343, dostupnog na sljedećoj adresi:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik br. 67 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji: I. posebne opreme vozila kategorija M i N koja upotrebljavaju ukapljeni naftni plin (UNP) u svojem pogonskom sustavu; II. vozila kategorija M i N opremljenih posebnom opremom za uporabu ukapljenog naftnog plina u svojem pogonskom sustavu s obzirom na ugradnju takve opreme [2016/1829]

Obuhvaća sav važeći tekst do:

Dopune 14. niza izmjena 01 – datum stupanja na snagu: 9. listopada 2014.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

| 1. | Područje primjene |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definicije i razvrstavanje sastavnih dijelova |
| --- | --- |

2.

Dio I.:   Homologacija posebne opreme vozila kategorija M i N koja upotrebljavaju ukapljeni naftni plin (UNP) u svojem pogonskom sustavu

| 3. | Zahtjev za homologaciju |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oznake |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikacije za razne sastavne dijelove opreme za UNP |
| --- | --- |

6.

| 7. | Preinake tipa opreme za UNP i proširenje homologacije |
| --- | --- |

7.

| 8. | (nije dodijeljeno) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kazne za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Prijelazne odredbe za razne sastavne dijelove opreme za UNP |
| --- | --- |

11.

| 12. | Trajno obustavljena proizvodnja |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nazivi i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela |
| --- | --- |

13.

Dio II.:   Homologacija vozila kategorija M i N opremljenih posebnom opremom za uporabu ukapljenog naftnog plina u svojem pogonskom sustavu s obzirom na ugradnju takve opreme

| 14. | Definicije |
| --- | --- |

14.

| 15. | Zahtjev za homologaciju |
| --- | --- |

15.

| 16. | Homologacija |
| --- | --- |

16.

| 17. | Zahtjevi za ugradnju posebne opreme za uporabu ukapljenog naftnog plina u pogonskom sustavu vozila |
| --- | --- |

17.

| 18. | Sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kazne za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

19.

| 20. | Preinaka i proširenje homologacije tipa vozila |
| --- | --- |

20.

| 21. | Trajno obustavljena proizvodnja |
| --- | --- |

21.

| 22. | Prijelazne odredbe o ugradnji raznih sastavnih dijelova opreme za UNP i homologaciji tipa vozila opremljenog posebnom opremom za uporabu ukapljenog naftnog plina u pogonskom sustavu s obzirom na ugradnju takve opreme |
| --- | --- |

22.

| 23. | Nazivi i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela |
| --- | --- |

23.

PRILOZI

| 1. | Osnovne karakteristike vozila, motora i opreme za UNP |
| --- | --- |

1.

| 2.A | Izgled homologacijske oznake tipa opreme za UNP |
| --- | --- |

2.A

| 2.B | Izjava o homologaciji ili proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije ili o trajno obustavljenoj proizvodnji tipa opreme za UNP prema Pravilniku br. 67 |
| --- | --- |

2.B

| 2.C | Izgled homologacijskih oznaka |
| --- | --- |

2.C

| 2.D | Izjava o homologaciji ili proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije ili o trajno obustavljenoj proizvodnji tipa vozila s obzirom na ugradnju sustava za UNP u skladu s Pravilnikom br. 67 |
| --- | --- |

2.D

| 3. | Odredbe o homologaciji dodatne opreme na spremniku za UNP |
| --- | --- |

3.

| 4. | Odredbe o homologaciji pumpe za gorivo |
| --- | --- |

4.

| 5. | Odredbe o homologaciji filtarske jedinice za UNP |
| --- | --- |

5.

| 6. | Odredbe o homologaciji regulatora tlaka i isparivača |
| --- | --- |

6.

| 7. | Odredbe o homologaciji zapornog ventila, nepovratnog ventila, ventila za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi i dodatnog priključka |
| --- | --- |

7.

| 8. | Odredbe o homologaciji savitljivih crijeva sa spojnicama |
| --- | --- |

8.

| 9. | Odredbe o homologaciji jedinice za punjenje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Odredbe o homologaciji spremnika za UNP |
| --- | --- |

10.

| 11. | Odredbe o homologaciji uređaja za ubrizgavanje plina ili miješalica plina ili brizgaljki i zajedničkog voda |
| --- | --- |

11.

| 12. | Odredbe o homologaciji jedinice za doziranje plina kad nije kombinirana s uređajem (uređajima) za ubrizgavanje plina |
| --- | --- |

12.

| 13. | Odredbe o homologaciji senzora tlaka i/ili temperature |
| --- | --- |

13.

| 14. | Odredbe o homologaciji elektroničke upravljačke jedinice |
| --- | --- |

14.

| 15. | Postupci ispitivanja |
| --- | --- |

15.

| 16. | Odredbe o identifikacijskoj oznaci za UNP za vozila kategorija M2 i M3 |
| --- | --- |

16.

2

3

| 17. | Odredbe o identifikacijskoj oznaci za dodatni priključak |
| --- | --- |

17.

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj se Pravilnik primjenjuje na:

| 1.1 | Dio I. | Homologacija posebne opreme vozila kategorija M i N (1) koja upotrebljavaju ukapljeni naftni plin (UNP) u svojem pogonskom sustavu; |
| --- | --- | --- |

1.1

Dio I.

Homologacija posebne opreme vozila kategorija M i N (1) koja upotrebljavaju ukapljeni naftni plin (UNP) u svojem pogonskom sustavu;

1

| 1.2 | Dio II. | Homologacija vozila kategorija M i N (1) opremljenih posebnom opremom za uporabu ukapljenog naftnog plina u svojem pogonskom sustavu s obzirom na ugradnju takve opreme. |
| --- | --- | --- |

1.2

Dio II.

Homologacija vozila kategorija M i N (1) opremljenih posebnom opremom za uporabu ukapljenog naftnog plina u svojem pogonskom sustavu s obzirom na ugradnju takve opreme.

1

2.   DEFINICIJE I RAZVRSTAVANJE SASTAVNIH DIJELOVA

Sastavni dijelovi za UNP za uporabu u vozilima razvrstavaju se prema najvišem pogonskom tlaku i funkciji koju obavljaju u skladu sa slikom 1.

| Razred 0. | : | Dijelovi u području visokog tlaka, uključujući cijevi i spojne elemente koji sadržavaju tekuću fazu UNP-a pod tlakom većim od 3 000 kPa. |
| --- | --- | --- |
| Razred 1. | : | Dijelovi u području visokog tlaka, uključujući cijevi i spojne elemente koji sadržavaju tekuću fazu UNP-a s tlakom pare ili povećanim tlakom pare do 3 000 kPa. |
| Razred 2. | : | Dijelovi u području niskog tlaka, uključujući cijevi i spojne elemente koji sadržavaju parnu fazu UNP-a s najvišim pogonskim tlakom manjim od 450 kPa i većim od 20 kPa iznad atmosferskog tlaka. |
| Razred 2.A | : | Dijelovi u području niskog tlaka za ograničeno područje tlaka, uključujući cijevi i spojne elemente koji sadržavaju parnu fazu UNP-a s najvišim pogonskim tlakom manjim od 120 kPa i većim od 20 kPa iznad atmosferskog tlaka. |
| Razred 3. | : | Zaporni ventili i ventili za rasterećenje tlaka, kad djeluju u području tekuće faze. |

Razred 0.

:

Dijelovi u području visokog tlaka, uključujući cijevi i spojne elemente koji sadržavaju tekuću fazu UNP-a pod tlakom većim od 3 000 kPa.

Razred 1.

:

Dijelovi u području visokog tlaka, uključujući cijevi i spojne elemente koji sadržavaju tekuću fazu UNP-a s tlakom pare ili povećanim tlakom pare do 3 000 kPa.

Razred 2.

:

Dijelovi u području niskog tlaka, uključujući cijevi i spojne elemente koji sadržavaju parnu fazu UNP-a s najvišim pogonskim tlakom manjim od 450 kPa i većim od 20 kPa iznad atmosferskog tlaka.

Razred 2.A

:

Dijelovi u području niskog tlaka za ograničeno područje tlaka, uključujući cijevi i spojne elemente koji sadržavaju parnu fazu UNP-a s najvišim pogonskim tlakom manjim od 120 kPa i većim od 20 kPa iznad atmosferskog tlaka.

Razred 3.

:

Zaporni ventili i ventili za rasterećenje tlaka, kad djeluju u području tekuće faze.

Na sastavne dijelove za UNP konstruirane za najviši pogonski tlak manji od 20 kPa ne primjenjuje se ovaj Pravilnik.

Kad se sastavni dio sastoji od više dijelova, svaki se dio svrstava u vlastiti razred prema najvišem pogonskom tlaku i funkciji koju obavlja.

Slika 1.

Slika 1.

Razvrstavanje u razrede prema najvišem pogonskom tlaku i funkciji

Razvrstavanje u razrede prema najvišem pogonskom tlaku i funkciji

Sigurnosni ventili?

Ne podliježe ovom Pravilniku.

Najviši radni tlak < 120 kPa?

Najviši radni tlak > 450 kPa?

Razred 0.

Razred 3.

Razred 1.

Razred 2.A

Razred 2.

Najviši radni tlak < 20 kPa?

Ne

ili

Ne

Ne

Ne

Ne

Radni tlak > 3 MPa?

KRAJ

Da

Da

Da

Da

Da

POČETAK

Za potrebe ovog Pravilnika:

| 2.1 | „Tlak” znači relativni tlak s obzirom na atmosferski tlak, osim ako je navedeno drukčije.
  2.1.1   
  „Dobavni tlak” znači namješteni tlak pri ujednačenoj temperaturi plina od 15 °C.
  2.1.2   
  „Ispitni tlak” znači tlak na kojem sastavni dio djeluje tijekom homologacijskog ispitivanja.
  2.1.3   
  „Radni tlak (WP)” znači najviši tlak za koji je sastavni dio konstruiran i na temelju kojeg se određuje čvrstoća predmetnog sastavnog dijela.
  2.1.4   
  „Pogonski tlak” znači tlak pri uobičajenim radnim uvjetima.
  2.1.5   
  „Najviši pogonski tlak” znači najviši tlak u sastavnom dijelu koji može nastupiti tijekom djelovanja.
  2.1.6   
  „Razredbeni tlak” znači najviši dopušteni pogonski tlak u sastavnom dijelu u skladu s njegovim razredom. |
| --- | --- |

2.1

„Tlak” znači relativni tlak s obzirom na atmosferski tlak, osim ako je navedeno drukčije.

2.1.1   
  „Dobavni tlak” znači namješteni tlak pri ujednačenoj temperaturi plina od 15 °C.

2.1.2   
  „Ispitni tlak” znači tlak na kojem sastavni dio djeluje tijekom homologacijskog ispitivanja.

2.1.3   
  „Radni tlak (WP)” znači najviši tlak za koji je sastavni dio konstruiran i na temelju kojeg se određuje čvrstoća predmetnog sastavnog dijela.

2.1.4   
  „Pogonski tlak” znači tlak pri uobičajenim radnim uvjetima.

2.1.5   
  „Najviši pogonski tlak” znači najviši tlak u sastavnom dijelu koji može nastupiti tijekom djelovanja.

2.1.6   
  „Razredbeni tlak” znači najviši dopušteni pogonski tlak u sastavnom dijelu u skladu s njegovim razredom.

| 2.2 | „Posebna oprema” znači:






  (a) | spremnik; |
| --- | --- | --- |

2.2

„Posebna oprema” znači:

(a)

spremnik;

| (b) | dodatna oprema postavljena na spremnik; |
| --- | --- |

(b)

dodatna oprema postavljena na spremnik;

| (c) | isparivač/regulator tlaka; |
| --- | --- |

(c)

isparivač/regulator tlaka;

| (d) | zaporni ventil; |
| --- | --- |

(d)

zaporni ventil;

| (e) | uređaj za ubrizgavanje plina ili brizgaljka ili miješalica plina; |
| --- | --- |

(e)

uređaj za ubrizgavanje plina ili brizgaljka ili miješalica plina;

| (f) | jedinica za doziranje plina, koja može biti zasebna ili kombinirana s uređajem za ubrizgavanje plina; |
| --- | --- |

(f)

jedinica za doziranje plina, koja može biti zasebna ili kombinirana s uređajem za ubrizgavanje plina;

| (g) | savitljiva crijeva; |
| --- | --- |

(g)

savitljiva crijeva;

| (h) | jedinica za punjenje; |
| --- | --- |

(h)

jedinica za punjenje;

| (i) | nepovratni ventil; |
| --- | --- |

(i)

nepovratni ventil;

| (j) | ventil za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi; |
| --- | --- |

(j)

ventil za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi;

| (k) | filtarska jedinica; |
| --- | --- |

(k)

filtarska jedinica;

| (l) | senzor tlaka ili temperature; |
| --- | --- |

(l)

senzor tlaka ili temperature;

| (m) | pumpa za gorivo; |
| --- | --- |

(m)

pumpa za gorivo;

| (n) | dodatni priključak; |
| --- | --- |

(n)

dodatni priključak;

| (o) | elektronička upravljačka jedinica; |
| --- | --- |

(o)

elektronička upravljačka jedinica;

| (p) | zajednički vod; |
| --- | --- |

(p)

zajednički vod;

| (q) | uređaj za rasterećenje tlaka; |
| --- | --- |

(q)

uređaj za rasterećenje tlaka;

| (r) | višenamjenski sastavni dio. |
| --- | --- |

(r)

višenamjenski sastavni dio.

| 2.3 | „Spremnik” znači svaka posuda koja se upotrebljava za skladištenje ukapljenog naftnog plina.
  2.3.1   Spremnik može biti:






  (a) | uobičajeni cilindrični spremnik s cilindričnim omotačem s dva tanjurasta kraja torisferičnog ili eliptičnog oblika i sa zahtijevanim otvorima; |
| --- | --- | --- |

2.3

„Spremnik” znači svaka posuda koja se upotrebljava za skladištenje ukapljenog naftnog plina.

2.3.1   Spremnik može biti:

(a)

uobičajeni cilindrični spremnik s cilindričnim omotačem s dva tanjurasta kraja torisferičnog ili eliptičnog oblika i sa zahtijevanim otvorima;

| (b) | posebni spremnik: ostali spremnici koji nisu uobičajeni cilindrični spremnici. Podaci o mjerama navedeni su u Dodatku 5. Prilogu 10. |
| --- | --- |

(b)

posebni spremnik: ostali spremnici koji nisu uobičajeni cilindrični spremnici. Podaci o mjerama navedeni su u Dodatku 5. Prilogu 10.

2.3.2   
  „Spremnik potpuno od kompozitnih materijala” znači spremnik u cijelosti izrađen od kompozitnih materijala s nemetalnim unutarnjim spremnikom.

2.3.3   
  „Serija spremnika” znači najviše 200 spremnika istog tipa uzastopno proizvedenih na istoj proizvodnoj liniji.

| 2.4 | „Tip spremnika” znači spremnici koji se ne razlikuju s obzirom na sljedeće karakteristike iz Priloga 10.:






  (a) | trgovački naziv (nazivi) ili oznaka (oznake); |
| --- | --- | --- |

2.4

„Tip spremnika” znači spremnici koji se ne razlikuju s obzirom na sljedeće karakteristike iz Priloga 10.:

(a)

trgovački naziv (nazivi) ili oznaka (oznake);

| (b) | oblik (cilindrični, posebni oblik); |
| --- | --- |

(b)

oblik (cilindrični, posebni oblik);

| (c) | otvori (ploča za dodatnu opremu/metalni obruč); |
| --- | --- |

(c)

otvori (ploča za dodatnu opremu/metalni obruč);

| (d) | materijal; |
| --- | --- |

(d)

materijal;

| (e) | postupak zavarivanja (u slučaju metalnih spremnika); |
| --- | --- |

(e)

postupak zavarivanja (u slučaju metalnih spremnika);

| (f) | toplinska obrada (u slučaju metalnih spremnika); |
| --- | --- |

(f)

toplinska obrada (u slučaju metalnih spremnika);

| (g) | proizvodna linija; |
| --- | --- |

(g)

proizvodna linija;

| (h) | nazivna debljina stijenke; |
| --- | --- |

(h)

nazivna debljina stijenke;

| (i) | promjer; |
| --- | --- |

(i)

promjer;

| (j) | visina (u slučaju posebnih spremnika). |
| --- | --- |

(j)

visina (u slučaju posebnih spremnika).

| 2.5 | „Dodatna oprema na spremniku” znači sljedeća oprema koja može biti zasebna ili kombinirana:






  (a) | ventil za ograničavanje punjenja na 80 %; |
| --- | --- | --- |

2.5

„Dodatna oprema na spremniku” znači sljedeća oprema koja može biti zasebna ili kombinirana:

(a)

ventil za ograničavanje punjenja na 80 %;

| (b) | pokazivač razine punjenja; |
| --- | --- |

(b)

pokazivač razine punjenja;

| (c) | ventil za rasterećenje tlaka; |
| --- | --- |

(c)

ventil za rasterećenje tlaka;

| (d) | daljinski upravljani servisni ventil s ventilom za ograničavanje protoka; |
| --- | --- |

(d)

daljinski upravljani servisni ventil s ventilom za ograničavanje protoka;

| (e) | pumpa za gorivo; |
| --- | --- |

(e)

pumpa za gorivo;

| (f) | višestruki ventil; |
| --- | --- |

(f)

višestruki ventil;

| (g) | kućište nepropusno za plin; |
| --- | --- |

(g)

kućište nepropusno za plin;

| (h) | Provodnica električnog napajanja; |
| --- | --- |

(h)

Provodnica električnog napajanja;

| (i) | nepovratni ventil; |
| --- | --- |

(i)

nepovratni ventil;

| (j) | uređaj za rasterećenje tlaka. |
| --- | --- |

(j)

uređaj za rasterećenje tlaka.

2.5.1   
  „Ventil za ograničavanje punjenja na 80 %” znači uređaj koji ograničava punjenje na najviše 80 % kapaciteta spremnika.

2.5.2   
  „Pokazivač razine punjenja” znači uređaj za provjeru razine tekućine u spremniku.

2.5.3   
  „Ventil za rasterećenje tlaka (sigurnosni ispusni ventil)” znači uređaj koji ograničava porast tlaka u spremniku.

2.5.3.1   
  „Uređaj za rasterećenje tlaka” znači uređaj koji je namijenjen za zaštitu spremnika od rasprskavanja do kojeg može doći u slučaju požara, ispuštanjem u okolnu atmosferu UNP-a koji se u njemu nalazi.

2.5.4   
  „Daljinski upravljani servisni ventil s ventilom za ograničavanje protoka” znači uređaj koji omogućuje uspostavljanje i prekidanje dovoda UNP-a u isparivač/regulator tlaka; daljinski upravljani znači da upravljačka elektronička jedinica upravlja servisnim ventilom; ventil je zatvoren kada motor vozila nije u pogonu; ventil za ograničavanje protoka znači uređaj za ograničavanje protoka UNP-a.

2.5.5   
  „Pumpa za gorivo” znači uređaj za uspostavljanje dovoda tekućeg UNP-a u motor povećanjem tlaka spremnika dobavnim tlakom pumpe za gorivo;

2.5.6   
  „Višestruki ventil” znači uređaj koji se sastoji od sve dodatne opreme ili njezina dijela navedenih u stavcima od 2.5.1. do 2.5.3. i 2.5.8.

2.5.7   
  „Kućište nepropusno za plin” znači uređaj za zaštitu dodatne opreme i za ispuštanje svakog propuštanja u atmosferu.

2.5.8   Provodnica električnog napajanja (pumpa za gorivo/aktuatori/senzor razine goriva).

2.5.9   
  „Nepovratni ventil” znači uređaj koji omogućava protok tekućeg UNP-a u jednom smjeru i sprečava protok tekućeg UNP-a u suprotnom smjeru.

| 2.6 | „Isparivač” znači uređaj koji je namijenjen za isparavanje UNP-a iz tekućeg u plinovito stanje. |
| --- | --- |

2.6

„Isparivač” znači uređaj koji je namijenjen za isparavanje UNP-a iz tekućeg u plinovito stanje.

| 2.7 | „Regulator tlaka” znači uređaj koji je namijenjen za smanjivanje i regulaciju tlaka ukapljenog naftnog plina. |
| --- | --- |

2.7

„Regulator tlaka” znači uređaj koji je namijenjen za smanjivanje i regulaciju tlaka ukapljenog naftnog plina.

| 2.8 | „Zaporni ventil” znači uređaj za prekid protoka UNP-a. |
| --- | --- |

2.8

„Zaporni ventil” znači uređaj za prekid protoka UNP-a.

| 2.9 | „Ventil za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi” znači uređaj za sprečavanje porasta tlaka u cijevima iznad prethodno određene vrijednosti. |
| --- | --- |

2.9

„Ventil za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi” znači uređaj za sprečavanje porasta tlaka u cijevima iznad prethodno određene vrijednosti.

| 2.10 | „Uređaj za ubrizgavanje plina ili brizgaljka ili miješalica plina” znači uređaj koji omogućava uvođenje tekuće ili parne faze UNP-a u motor. |
| --- | --- |

2.10

„Uređaj za ubrizgavanje plina ili brizgaljka ili miješalica plina” znači uređaj koji omogućava uvođenje tekuće ili parne faze UNP-a u motor.

| 2.11 | „Jedinica za doziranje plina” znači uređaj koji dozira i/ili raspodjeljuje dovod plina u motor i koji može biti kombiniran s uređajem za ubrizgavanje plina ili zaseban. |
| --- | --- |

2.11

„Jedinica za doziranje plina” znači uređaj koji dozira i/ili raspodjeljuje dovod plina u motor i koji može biti kombiniran s uređajem za ubrizgavanje plina ili zaseban.

| 2.12 | „Elektronička upravljačka jedinica” znači uređaj koji nadzire potrebu motora za UNP-om i automatski isključuje električno napajanje zapornih ventila sustava za UNP u slučaju puknuća cijevi za dovod goriva zbog nesreće ili u slučaju iznenadnog zaustavljanja (zatajenja) motora. |
| --- | --- |

2.12

„Elektronička upravljačka jedinica” znači uređaj koji nadzire potrebu motora za UNP-om i automatski isključuje električno napajanje zapornih ventila sustava za UNP u slučaju puknuća cijevi za dovod goriva zbog nesreće ili u slučaju iznenadnog zaustavljanja (zatajenja) motora.

| 2.13 | „Senzor tlaka ili temperature” znači uređaj koji mjeri tlak ili temperaturu. |
| --- | --- |

2.13

„Senzor tlaka ili temperature” znači uređaj koji mjeri tlak ili temperaturu.

| 2.14 | „Filtarska jedinica za UNP” znači uređaj koji pročišćava UNP i može biti integriran u druge sastavne dijelove. |
| --- | --- |

2.14

„Filtarska jedinica za UNP” znači uređaj koji pročišćava UNP i može biti integriran u druge sastavne dijelove.

| 2.15 | „Savitljiva crijeva” znači crijeva koja provode ukapljeni naftni plin u tekućem ili plinovitom stanju pri raznim tlakovima od jedne do druge točke. |
| --- | --- |

2.15

„Savitljiva crijeva” znači crijeva koja provode ukapljeni naftni plin u tekućem ili plinovitom stanju pri raznim tlakovima od jedne do druge točke.

| 2.16 | „Jedinica za punjenje” znači uređaj koji omogućava punjenje spremnika; jedinica za punjenje može biti izvedena kao sklop integriran s ventilom za ograničavanje punjenja na 80 % ili kao jedinica za punjenje izvedena na vanjskoj strani vozila. |
| --- | --- |

2.16

„Jedinica za punjenje” znači uređaj koji omogućava punjenje spremnika; jedinica za punjenje može biti izvedena kao sklop integriran s ventilom za ograničavanje punjenja na 80 % ili kao jedinica za punjenje izvedena na vanjskoj strani vozila.

| 2.17 | „Dodatni priključak” znači priključak u vodu za gorivo između spremnika za gorivo i motora. Ako vozilo na jednu vrstu goriva ostane bez goriva, motor se može pokrenuti spajanjem pomoćnog spremnika za gorivo na dodatni priključak. |
| --- | --- |

2.17

„Dodatni priključak” znači priključak u vodu za gorivo između spremnika za gorivo i motora. Ako vozilo na jednu vrstu goriva ostane bez goriva, motor se može pokrenuti spajanjem pomoćnog spremnika za gorivo na dodatni priključak.

| 2.18 | „Zajednički vod” znači cijev ili kanal koji povezuje uređaje za ubrizgavanje goriva. |
| --- | --- |

2.18

„Zajednički vod” znači cijev ili kanal koji povezuje uređaje za ubrizgavanje goriva.

| 2.19 | „Ukapljeni naftni plin (UNP)” znači proizvodi koji se uglavnom sastoje od sljedećih ugljikovodika:
  propan, propen (propilen), uobičajeni butan, izobutan, izobutilen, buten (butilen) i etan.
  Europskom normom EN 589:1993 propisuju se zahtjevi i ispitne metode za UNP za automobile kako se stavlja na tržište i dobavlja u državama članicama CEN-a (Europski odbor za normizaciju). |
| --- | --- |

2.19

„Ukapljeni naftni plin (UNP)” znači proizvodi koji se uglavnom sastoje od sljedećih ugljikovodika:

propan, propen (propilen), uobičajeni butan, izobutan, izobutilen, buten (butilen) i etan.

Europskom normom EN 589:1993 propisuju se zahtjevi i ispitne metode za UNP za automobile kako se stavlja na tržište i dobavlja u državama članicama CEN-a (Europski odbor za normizaciju).

| 2.20 | „Sklop crijeva” znači sklop savitljivog crijeva i spojnica. |
| --- | --- |

2.20

„Sklop crijeva” znači sklop savitljivog crijeva i spojnica.

DIO I.

HOMOLOGACIJA POSEBNE OPREME VOZILA KATEGORIJA M I N KOJA UPOTREBLJAVAJU UKAPLJENI NAFTNI PLIN (UNP) U SVOJEM POGONSKOM SUSTAVU

3.   ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

3.1   Zahtjev za homologaciju tipa posebne opreme podnosi nositelj trgovačkog naziva ili oznake ili njegov valjano opunomoćeni predstavnik.

3.2   Zahtjevu se prilažu dokumenti navedeni u nastavku u tri primjerka i sa sljedećim pojedinostima:

| 3.2.1 | podrobnim opisom tipa posebne opreme (kako je određeno u Prilogu 1.); |
| --- | --- |

3.2.1

podrobnim opisom tipa posebne opreme (kako je određeno u Prilogu 1.);

| 3.2.2 | crtežima posebne opreme, dostatno podrobnim i u prikladnom mjerilu; |
| --- | --- |

3.2.2

crtežima posebne opreme, dostatno podrobnim i u prikladnom mjerilu;

| 3.2.3 | dokazom o sukladnosti sa specifikacijama iz stavka 6. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

3.2.3

dokazom o sukladnosti sa specifikacijama iz stavka 6. ovog Pravilnika.

3.3   Na zahtjev tehničke službe koja je odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja dostavljaju se uzorci posebne opreme.

Dodatni primjerci dostavljaju se na zahtjev.

4.   OZNAKE

4.1   Svi sastavni dijelovi dostavljeni za homologaciju moraju imati trgovački naziv ili oznaku proizvođača i oznaku tipa, a nemetalni sastavni dijelovi još i mjesec i godinu proizvodnje; te oznake moraju biti jasno čitljive i neizbrisive.

4.2   Sva oprema mora imati dovoljno velik prostor za postavljanje homologacijske oznake uključujući razred sastavnog dijela (vidjeti Prilog 2.A), a u slučaju sastavnih dijelova razreda 0. još i radni tlak (WP). Taj prostor mora biti prikazan na crtežima iz prethodnog stavka 3.2.2.

4.3   Svaki spremnik mora imati i zavarenu pločicu za označivanje na kojoj se nalaze sljedeći jasno čitljivi i neizbrisivi podaci:

| (a) | serijski broj; |
| --- | --- |

(a)

serijski broj;

| (b) | obujam u litrama; |
| --- | --- |

(b)

obujam u litrama;

| (c) | oznaka „UNP”; |
| --- | --- |

(c)

oznaka „UNP”;

| (d) | ispitni tlak (kPa); |
| --- | --- |

(d)

ispitni tlak (kPa);

| (e) | natpis: „najveći stupanj punjenja: 80 %”; |
| --- | --- |

(e)

natpis: „najveći stupanj punjenja: 80 %”;

| (f) | godina i mjesec homologacije (npr. 99/01); |
| --- | --- |

(f)

godina i mjesec homologacije (npr. 99/01);

| (g) | homologacijska oznaka na temelju stavka 5.4.; |
| --- | --- |

(g)

homologacijska oznaka na temelju stavka 5.4.;

| (h) | oznaka „SADRŽAVA PUMPU” i oznaka za identifikaciju pumpe, ako je pumpa ugrađena unutar spremnika. |
| --- | --- |

(h)

oznaka „SADRŽAVA PUMPU” i oznaka za identifikaciju pumpe, ako je pumpa ugrađena unutar spremnika.

4.4   Dodatno uz odredbe stavaka 4.1. i 4.2., upotrebljava se jedna od sljedećih dodatnih oznaka za daljinski upravljane servisne ventile i daljinski upravljane zaporne ventile koji su u skladu sa stavkom 4.7. Priloga 3. odnosno stavkom 1.7. Priloga 7.:

| (a) | „H1” |
| --- | --- |

(a)

„H1”

1

| (b) | „H2” |
| --- | --- |

(b)

„H2”

2

| (c) | „H3” |
| --- | --- |

(c)

„H3”

3

5.   HOMOLOGACIJA

5.1   Ako primjerci opreme koja je dostavljena na homologaciju ispunjavaju zahtjeve iz stavaka od 6.1. do 6.13. ovog Pravilnika, dodjeljuje se homologacija tipa opreme.

5.2   Svakom homologiranom tipu opreme dodjeljuje se homologacijski broj. Njegove prve dvije znamenke (u ovom slučaju 01 odgovara nizu izmjena 01 koje su stupile na snagu 13. studenoga 1999.) ukazuju na niz izmjena koje čine najnovije značajne tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije istom alfanumeričkom oznakom označiti drugi tip opreme.

5.3   Obavijest o homologaciji ili odbijanju ili proširenju homologacije određenog tipa/dijela opreme za UNP prema ovom Pravilniku dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu koji odgovara predlošku iz Priloga 2.B ovom Pravilniku. Ako se odnosi na spremnik, dodaje se Prilog 2.B – dodatak.

5.4   Osim oznake propisane u stavcima 4.1. i 4.3., na svu opremu koja odgovara tipu koji je homologiran prema ovom Pravilniku na uočljivom mjestu i u prostoru iz stavka 4.2. mora se pričvrstiti i međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:

| 5.4.1 | kruga oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju (2); |
| --- | --- |

5.4.1

kruga oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju (2);

2

| 5.4.2 | broja ovog Pravilnika, iza kojeg se nalazi slovo „R”, crtica i broj homologacije desno od kruga propisanog u prethodnom stavku 5.4.1. Ovaj homologacijski broj sastoji se od broja homologacije sastavnog dijela koji se navodi u certifikatu sastavljenom za taj tip (vidjeti stavak 5.2. i Prilog 2.B) čije prve dvije znamenke označavaju broj niza najnovijih izmjena ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.4.2

broja ovog Pravilnika, iza kojeg se nalazi slovo „R”, crtica i broj homologacije desno od kruga propisanog u prethodnom stavku 5.4.1. Ovaj homologacijski broj sastoji se od broja homologacije sastavnog dijela koji se navodi u certifikatu sastavljenom za taj tip (vidjeti stavak 5.2. i Prilog 2.B) čije prve dvije znamenke označavaju broj niza najnovijih izmjena ovog Pravilnika.

5.5   Homologacijska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva.

5.6   U Prilogu 2.A ovom Pravilniku prikazuju se primjeri izgleda prethodno spomenute homologacijske oznake.

5.7   U slučaju sastavnog dijela razreda 0., u blizini homologacijske oznake iz stavka 5.4. mora se označiti i radni tlak (WP).

6.   SPECIFIKACIJE ZA RAZNE SASTAVNE DIJELOVE OPREME ZA UNP

6.1   Opće odredbe

Posebna oprema vozila koja upotrebljavaju UNP kao pogonsko gorivo mora funkcionirati na ispravan i siguran način.

Materijali opreme koji su u dodiru s UNP-om moraju biti kompatibilni s istim.

Dijelovi opreme na čiji ispravan i siguran rad mogu utjecati UNP, visok tlak ili vibracije moraju se podvrgnuti odgovarajućim postupcima ispitivanja koji su opisani u prilozima ovom Pravilniku. Osim toga, moraju biti zadovoljene odredbe stavaka od 6.2. do 6.13.

Ugradnja opreme za UNP homologirane prema ovom Pravilniku mora zadovoljavati odgovarajuće zahtjeve za elektromagnetsku kompatibilnost (EMC) u skladu s Pravilnikom br. 10., niz izmjena 02, ili drugim istovrijednim Pravilnikom.

6.2   Odredbe koje se odnose na spremnike

Spremnici za UNP moraju biti homologirani prema odredbama iz Priloga 10. ovom Pravilniku.

6.3   Odredbe koje se odnose na dodatnu opremu na spremniku

6.3.1   Spremnik mora biti opremljen sljedećom dodatnom opremom koja može biti zasebna ili kombinirana (višestruki ventil ili ventili):

| 6.3.1.1 | ventil za ograničavanje punjenja na 80 %; |
| --- | --- |

6.3.1.1

ventil za ograničavanje punjenja na 80 %;

| 6.3.1.2 | pokazivač razine punjenja; |
| --- | --- |

6.3.1.2

pokazivač razine punjenja;

| 6.3.1.3 | ventil za rasterećenje tlaka (sigurnosni ispusni ventil); |
| --- | --- |

6.3.1.3

ventil za rasterećenje tlaka (sigurnosni ispusni ventil);

| 6.3.1.4 | daljinski upravljani servisni ventil s ventilom za ograničavanje protoka. |
| --- | --- |

6.3.1.4

daljinski upravljani servisni ventil s ventilom za ograničavanje protoka.

6.3.2   Ako je potrebno, spremnik može biti opremljen kućištem nepropusnim za plin.

6.3.3   Spremnik može biti opremljen provodnicom električnog napajanja aktuatora i pumpe za UNP.

6.3.4   Spremnik može biti opremljen pumpom za UNP ugrađenom unutar spremnika.

6.3.5   Spremnik može biti opremljen nepovratnim ventilom.

6.3.6   Spremnik može biti opremljen uređajem za rasterećenje tlaka. Kao uređaj za rasterećenje tlaka mogu se homologirati uređaji ili funkcije koji su:

| (a) | topljivi uložak (koji reagira na temperaturu) (osigurač); ili |
| --- | --- |

(a)

topljivi uložak (koji reagira na temperaturu) (osigurač); ili

| (b) | ventil za rasterećenje tlaka, pod uvjetom da je u skladu sa stavkom 6.15.8.3. ili |
| --- | --- |

(b)

ventil za rasterećenje tlaka, pod uvjetom da je u skladu sa stavkom 6.15.8.3. ili

| (c) | kombinacija obaju gornjih uređaja; ili |
| --- | --- |

(c)

kombinacija obaju gornjih uređaja; ili

| (d) | svako drugo istovrijedno tehničko rješenje, pod uvjetom da osigurava isti stupanj učinkovitosti. |
| --- | --- |

(d)

svako drugo istovrijedno tehničko rješenje, pod uvjetom da osigurava isti stupanj učinkovitosti.

6.3.7   Dodatna oprema navedena u stavcima od 6.3.1. do 6.3.6. mora biti homologirana u skladu s odredbama navedenima u:

| (a) | Prilogu 3. ovom Pravilniku za dodatnu opremu iz stavaka 6.3.1., 6.3.2., 6.3.3. i 6.3.6.; |
| --- | --- |

(a)

Prilogu 3. ovom Pravilniku za dodatnu opremu iz stavaka 6.3.1., 6.3.2., 6.3.3. i 6.3.6.;

| (b) | Prilogu 4. ovom Pravilniku za dodatnu opremu iz stavka 6.3.4.; |
| --- | --- |

(b)

Prilogu 4. ovom Pravilniku za dodatnu opremu iz stavka 6.3.4.;

| (c) | Prilogu 7. ovom Pravilniku za dodatnu opremu iz stavka 6.3.5. |
| --- | --- |

(c)

Prilogu 7. ovom Pravilniku za dodatnu opremu iz stavka 6.3.5.

6.4. – 6.14.   Odredbe o drugim sastavnim dijelovima

Drugi sastavni dijelovi, prikazani u tablici 1., moraju biti homologirani u skladu s odredbama iz priloga navedenih u tablici.

Tablica 1.

Tablica 1.

| Stavak | Sastavni dio | Prilog |
| --- | --- | --- |
| 6.4. | Pumpa za gorivo | 4. |
| 6.5. | Isparivač (3)

  Regulator tlaka (3) | 6. |
| 6.6. | Zaporni ventili
  Nepovratni ventili
  Ventili za rasterećenje tlaka u plinskim cijevima
  Dodatni priključci | 7. |
| 6.7. | Savitljiva crijeva | 8. |
| 6.8. | Jedinica za punjenje | 9. |
| 6.9. | Uređaji za ubrizgavanje plina/miješalica plina (5)

  ili
  brizgaljke | 11. |
| 6.10. | Jedinice za doziranje plina (4) | 12. |
| 6.11. | Senzori tlaka
  Senzori temperature | 13. |
| 6.12. | Elektronička upravljačka jedinica | 14. |
| 6.13. | Filtarske jedinice za UNP | 5. |
| 6.14. | Uređaj za rasterećenje tlaka | 3. |

Stavak

Sastavni dio

Prilog

6.4.

Pumpa za gorivo

4.

6.5.

Isparivač (3)

3

Regulator tlaka (3)

3

6.

6.6.

Zaporni ventili

Nepovratni ventili

Ventili za rasterećenje tlaka u plinskim cijevima

Dodatni priključci

7.

6.7.

Savitljiva crijeva

8.

6.8.

Jedinica za punjenje

9.

6.9.

Uređaji za ubrizgavanje plina/miješalica plina (5)

5

ili

brizgaljke

11.

6.10.

Jedinice za doziranje plina (4)

4

12.

6.11.

Senzori tlaka

Senzori temperature

13.

6.12.

Elektronička upravljačka jedinica

14.

6.13.

Filtarske jedinice za UNP

5.

6.14.

Uređaj za rasterećenje tlaka

3.

6.15   Opća konstrukcijska pravila za sastavne dijelove

6.15.1   Odredbe o ventilu za ograničavanje punjenja spremnika na 80 %

6.15.1.1   Spoj između plovka i dijela za zatvaranje ventila za ograničavanje punjenja na 80 % u uobičajenim uvjetima uporabe ne smije se deformirati.

6.15.1.2   Ako ventil za ograničavanje punjenja na 80 % sadržava plovak, on mora izdržati vanjski tlak od 4 500 kPa.

6.15.1.3   Dio za zatvaranje uređaja koji ograničava punjenje na 80 + 0/– 5 % kapaciteta spremnika, za koji je konstruiran ventil za ograničavanje punjenja na 80 %, mora izdržati tlak od 6 750 kPa. Kad se zatvori dovod goriva, protok punjenja pri diferencijalnom tlaku od 700 kPa ne smije prelaziti 500 cm3/min. Ventil se ispituje na svim spremnicima na koje je predviđena njegova ugradnja ili proizvođač izjavljuje, s pomoću izračuna, za koje je tipove spremnika taj ventil prikladan.

3

6.15.1.4   Kad ventil za ograničavanje punjenja na 80 % ne sadržava plovak, nakon zatvaranja pri protoku punjenja koji prelazi 500 cm3/min. ne smije biti moguće daljnje punjenje.

3

6.15.1.5   Uređaj mora nositi trajnu oznaku, koja prikazuje tip spremnika za koji je konstruiran, promjer i kut, i, prema potrebi, prikaz ugradnje.

6.15.2   Električno pokretani uređaji koji sadržavaju UNP moraju, radi sprečavanja električnog iskrenja na površini loma u slučaju loma sastavnoga dijela:

| (a) | biti izolirani tako da električna struja ne prolazi kroz dijelove koji sadržavaju UNP; |
| --- | --- |

(a)

biti izolirani tako da električna struja ne prolazi kroz dijelove koji sadržavaju UNP;

| (b) | imati električni sustav uređaja izoliran:






  i. | od kućišta, |
| --- | --- | --- |

(b)

imati električni sustav uređaja izoliran:

i.

od kućišta,

| ii. | od spremnika, za pumpu za gorivo. |
| --- | --- |

ii.

od spremnika, za pumpu za gorivo.

Otpor izolacije mora biti > 10 ΜΩ.

6.15.2.1   Električne veze u prtljažniku i prostoru za putnike moraju zadovoljavati razred zaštite IP 40 u skladu s normom IEC 60529-1989+A1:1999.

6.15.2.2   Sve druge električne veze moraju zadovoljavati razred zaštite IP 54 u skladu s normom IEC 60529-1989+A1:1999.

6.15.2.3   Provodnice električnog napajanja (pumpa za gorivo/aktuatori/senzor razine goriva) za ostvarivanje izolirane i nepropusne električne veze moraju biti nepropusno zabrtvljenog tipa.

6.15.3   Posebne odredbe o ventilima koji se aktiviraju električnim/vanjskim (hidrauličnim, pneumatskim) napajanjem.

6.15.3.1   Ventili koji se aktiviraju električnim/vanjskim napajanjem (npr. ventil za ograničavanje punjenja na 80 %, servisni ventil, zaporni ventili, nepovratni ventili, ventil za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi, dodatni priključak) moraju biti u položaju „zatvoreno” kad je njihovo napajanje isključeno.

6.15.3.2   Električno napajanje pumpe za gorivo mora se isključiti kad je elektronička upravljačka jedinica pokvarena ili je ostala bez napajanja.

6.15.4   Sredstvo za izmjenu topline (zahtjevi za kompatibilnost i tlak)

6.15.4.1   Materijali uređaja koji su u dodiru sa sredstvom za izmjenu topline uređaja tijekom djelovanja moraju biti kompatibilni s tom tekućinom i moraju biti izrađeni tako da izdrže tlak sredstva za izmjenu topline od 200 kPa. Materijal mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 17. Priloga 15.

6.15.4.2   Prostor u kojem se nalazi sredstvo za izmjenu topline isparivača/regulatora tlaka mora biti nepropustan pri tlaku od 200 kPa.

6.15.5   Sastavni dio koji se sastoji od visokotlačnih i niskotlačnih dijelova mora biti konstruiran tako da spriječi, u niskotlačnom dijelu, porast tlaka koji je 2,25 puta veći od najvišeg radnog tlaka (WP) za koji je bio ispitan. Sastavni dijelovi koji su izravno povezani s tlakom u spremniku moraju biti konstruirani za razredbeni tlak od 3 000 kPa. Nije dopušteno ispuštanje u motorni prostor ili izvan vozila.

6.15.6   Posebne odredbe za sprečavanje protjecanja plina

6.15.6.1   Pumpe razreda 1. moraju biti konstruirane tako da izlazni tlak nikada ne prelazi 3 000 kPa, npr. kad su vodovi začepljeni ili se zaporni ventil ne otvori. To se može postići isključivanjem pumpe ili vraćanjem u spremnik.

Pumpe razreda 0. moraju biti konstruirane tako da izlazni tlak nikada ne prelazi radni tlak (WP) sastavnih dijelova iza pumpe, npr. kad su vodovi začepljeni ili se zaporni ventil ne otvori. To se može postići isključivanjem pumpe ili vraćanjem u spremnik.

6.15.6.2   Regulator tlaka/isparivač mora biti konstruiran tako da sprečava svaki protok plina kad se jedinica regulatora tlaka/isparivača napaja UNP-om pri tlaku ≤ 4 500 kPa, a regulator ne djeluje.

6.15.7   Odredbe o ventilu za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi

6.15.7.1   Ventili za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi razreda 1. moraju biti konstruirani tako da se otvore pri tlaku 3 200 ± 100 kPa.

Ventili za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi razreda 0. moraju biti konstruirani tako da se otvore pri tlaku koji iznosi 1,07 WP-a cijevi ± 100 kPa (prema potrebi).

6.15.7.2   U ventilima za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi razreda 1. ne smije doći do unutarnjeg propuštanja pri tlaku do 3 000 kPa.

U ventilima za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi razreda 0. ne smije doći do unutarnjeg propuštanja pri tlaku do radnog tlaka (WP) cijevi.

6.15.8   Odredbe o ventilu za rasterećenje tlaka (sigurnosni ispusni ventil)

6.15.8.1   Ventil za rasterećenje tlaka mora biti ugrađen unutar spremnika ili na spremnik, u području gdje je gorivo u plinovitom stanju.

6.15.8.2   Ventil za rasterećenje tlaka mora biti konstruiran tako da se otvori pri tlaku od 2 700 ± 100 kPa.

6.15.8.3   Kapacitet protoka ventila za rasterećenje tlaka, određen sa stlačenim zrakom pri tlaku koji je 20 % viši od uobičajenog radnog tlaka, mora biti najmanje

Q ≥ 10,66 × A0,82

0,82

pri čemu je:

| Q | = | protok zraka u normiranim m3/min (apsolutni tlak 100 kPa i temperatura 15 °C); |
| --- | --- | --- |
| A | = | vanjska površina spremnika u m2. |

Q

=

protok zraka u normiranim m3/min (apsolutni tlak 100 kPa i temperatura 15 °C);

3

A

=

vanjska površina spremnika u m2.

2

Rezultati ispitivanja protoka moraju se ispraviti na normirane uvjete:

| | atmosferski tlak zraka 100 kPa (apsolutni) i temperatura 15 °C. |
| --- | --- |

atmosferski tlak zraka 100 kPa (apsolutni) i temperatura 15 °C.

| | Kad se ventil za rasterećenje tlaka smatra uređajem za rasterećenje tlaka, protok mora biti najmanje 17,7 normiranih m3/min. |
| --- | --- |

Kad se ventil za rasterećenje tlaka smatra uređajem za rasterećenje tlaka, protok mora biti najmanje 17,7 normiranih m3/min.

3

6.15.8.4   U ventilu za rasterećenje tlaka ne smije doći do unutarnjeg propuštanja pri tlaku do 2 600 kPa.

6.15.8.5   Uređaj za rasterećenje tlaka (osigurač) mora biti konstruiran tako da se otvori pri temperaturi od 120 ± 10 °C.

6.15.8.6   Uređaj za rasterećenje tlaka (osigurač) mora biti konstruiran tako da ima, kad se otvori, kapacitet protoka:

Q ≥ 2,73 × A

pri čemu je:

| Q | = | protok zraka u normiranim m3/min (apsolutni tlak 100 kPa i temperatura 15 °C); |
| --- | --- | --- |
| A | = | vanjska površina spremnika u m2. |

Q

=

protok zraka u normiranim m3/min (apsolutni tlak 100 kPa i temperatura 15 °C);

3

A

=

vanjska površina spremnika u m2.

2

Ispitivanje protoka mora se provesti pri protutlaku zraka 200 kPa (apsolutni) i temperaturi 15 °C.

Rezultati ispitivanja protoka moraju se ispraviti na normirane uvjete:

atmosferski tlak zraka 100 kPa (apsolutni) i temperatura 15 °C.

6.15.8.7   Uređaj za rasterećenje tlaka mora biti ugrađen na spremnik u plinovitom području.

6.15.8.8   Uređaj za rasterećenje tlaka mora biti ugrađen na spremnik tako da se može prazniti u kućište nepropusno za plin, kada je njegova prisutnost propisana.

6.15.8.9   Uređaj za rasterećenje tlaka (osigurač) mora se ispitati u skladu s odredbama koje su propisane u stavku 7. Priloga 3.

6.15.9   Gubitak snage pumpe za gorivo

Pri najmanjoj razini goriva, pri kojoj motor još radi, toplina koju stvara pumpa za gorivo ili više njih nikada ne smije prouzročiti otvaranje ventila za rasterećenje tlaka.

6.15.10   Odredbe o jedinici za punjenje

6.15.10.1   Jedinica za punjenje mora biti opremljena najmanje jednim nepovratnim ventilom s elastičnim sjedištem te ju konstrukcijski ne smije biti moguće ukloniti.

6.15.10.2   Jedinica za punjenje mora biti zaštićena od onečišćenja.

6.15.10.3   Konstrukcija i mjere priključnog područja jedinice za punjenje moraju odgovarati onima prikazanima na slikama u Prilogu 9.

Jedinica za punjenje prikazana na slici 5. upotrebljava se samo za motorna vozila kategorija M2, M3, N2, N3 i M1 koja imaju najveću ukupnu masu > 3 500 kg.

2

3

2

3

1

6.15.10.4   Jedinica za punjenje prikazana na slici 4. može se upotrijebiti i za motorna vozila kategorija M2, M3, N2, N3 i M1 koja imaju najveću ukupnu masu > 3 500 kg (6).

2

3

2

3

1

6

6.15.10.5   Vanjska jedinica za punjenje spojena je na spremnik s crijevom ili cijevi.

6.15.10.6   Posebne odredbe o euro jedinici za punjenje za laka vozila (Prilog 9. – slika 3.):

| 6.15.10.6.1. | Mrtvi prostor između prednje brtvene površine i čela nepovratnog ventila ne smije prelaziti 0,1 cm3; |
| --- | --- |

6.15.10.6.1.

Mrtvi prostor između prednje brtvene površine i čela nepovratnog ventila ne smije prelaziti 0,1 cm3;

3

| 6.15.10.6.2. | Protok kroz priključak pri diferencijalnom tlaku od 30 kPa mora biti najmanje 60 l/min ako se ispitivanje provede s vodom. |
| --- | --- |

6.15.10.6.2.

Protok kroz priključak pri diferencijalnom tlaku od 30 kPa mora biti najmanje 60 l/min ako se ispitivanje provede s vodom.

6.15.10.7   Posebne odredbe o euro jedinici za punjenje za teška vozila (Prilog 9. – slika 5.):

| 6.15.10.7.1. | Mrtvi prostor između prednje brtvene površine i čela nepovratnog ventila ne smije prelaziti 0,5 cm3; |
| --- | --- |

6.15.10.7.1.

Mrtvi prostor između prednje brtvene površine i čela nepovratnog ventila ne smije prelaziti 0,5 cm3;

3

| 6.15.10.7.2. | Protok kroz jedinicu za punjenje, s mehanički otvorenim nepovratnim ventilom, pri diferencijalnom tlaku od 50 kPa mora biti najmanje 200 l/min ako se ispitivanje provede s vodom. |
| --- | --- |

6.15.10.7.2.

Protok kroz jedinicu za punjenje, s mehanički otvorenim nepovratnim ventilom, pri diferencijalnom tlaku od 50 kPa mora biti najmanje 200 l/min ako se ispitivanje provede s vodom.

| 6.15.10.7.3. | Euro jedinica za punjenje mora zadovoljavati zahtjeve ispitivanja udarom iz stavka 7.4. Priloga 9. |
| --- | --- |

6.15.10.7.3.

Euro jedinica za punjenje mora zadovoljavati zahtjeve ispitivanja udarom iz stavka 7.4. Priloga 9.

6.15.11   Odredbe o pokazivaču razine punjenja

6.15.11.1   Uređaj za provjeravanje razine tekućine u spremniku mora biti neizravnog načina ugradnje (na primjer magnetni) između unutarnje i vanjske strane spremnika. Ako je uređaj za provjeravanje razine tekućine u spremniku izravnog načina ugradnje, priključci za električno napajanje moraju zadovoljavati zahtjeve za zaštitu IP54 u skladu s IEC EN 60529:1997–06.

6.15.11.2   Ako pokazivač razine punjenja spremnika sadržava plovak, on mora izdržati vanjski tlak od 3 000 kPa.

6.15.12   Odredbe o kućištu nepropusnom za plin

6.15.12.1   Izlazni otvor kućišta nepropusnog za plin mora imati ukupni slobodni poprečni presjek od najmanje 450 mm2.

2

6.15.12.2   Kućište nepropusno za plin mora biti nepropusno pri tlaku od 10 kPa, sa zatvorenim otvorom (otvorima), bez trajnih deformacija, s najvećim dopuštenim propuštanjem pare od 100 cm3/h.

3

6.15.12.3   Kućište nepropusno za plin mora biti konstruirano tako da izdrži tlak od 50 kPa.

6.15.13   Odredbe o daljinski upravljanom servisnom ventilu s ventilom za ograničavanje protoka

6.15.13.1   Odredbe o servisnom ventilu

6.15.13.1.1.   Ako je servisni ventil kombiniran s pumpom za UNP, identifikacija pumpe mora biti izvedena oznakom „SADRŽAVA PUMPU”, a oznaka pumpe mora biti na natpisnoj pločici spremnika za UNP ili na višestrukom ventilu, ako postoji. Električne veze unutar spremnika za UNP moraju zadovoljavati razred zaštite IP 40 u skladu s normom IEC 60529-1989+A1:1999.

6.15.13.1.2.   Servisni ventili razreda 1. moraju izdržati tlak od 6 750 kPa u otvorenom i zatvorenom položaju. Servisni ventili razreda 0. moraju izdržati tlak koji iznosi 2,25 WP-a u otvorenom i zatvorenom položaju.

6.15.13.1.3.   Servisni ventil u zatvorenom položaju ne smije dopuštati unutarnje propuštanje u smjeru protoka. U povratnom smjeru moguće je propuštanje.

6.15.13.2   Odredbe o ventilu za ograničavanje protoka.

6.15.13.2.1.   Ventil za ograničavanje protoka ugrađuje se u spremnik.

6.15.13.2.2.   Ventil za ograničavanje protoka mora biti opremljen obilaznim vodom za izjednačavanje tlakova.

6.15.13.2.3.   Ventil za ograničavanje protoka mora zatvoriti dovod goriva pri razlici tlakova ventila od 90 kPa. Pri toj razlici tlaka protok ne smije prelaziti 8 000 cm3/min.

3

6.15.13.2.4.   Kad je ventil za ograničavanje protoka u zatvorenom položaju, protok goriva kroz obilazni vod ne smije prelaziti 500 cm3/min pri razlici tlaka od 700 kPa.

3

7.   PREINAKE TIPA OPREME ZA UNP I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE

7.1   Svaka preinaka nekog tipa opreme za UNP mora se prijaviti nadležnom tijelu koje je dodijelilo homologaciju tipa. Homologacijsko tijelo tada može:

| 7.1.1 | zaključiti da učinjene preinake vjerojatno neće imati osjetno nepovoljne učinke i da oprema još uvijek zadovoljava zahtjeve ili |
| --- | --- |

7.1.1

zaključiti da učinjene preinake vjerojatno neće imati osjetno nepovoljne učinke i da oprema još uvijek zadovoljava zahtjeve ili

| 7.1.2 | odlučiti o tome mora li ponovljeno ispitivanje biti djelomično ili potpuno. |
| --- | --- |

7.1.2

odlučiti o tome mora li ponovljeno ispitivanje biti djelomično ili potpuno.

7.2   O potvrđivanju ili odbijanju homologacije, navodeći izmjene, obavješćuju se putem postupka navedenog u stavku 5.3. stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik.

7.3   Homologacijsko tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj svakom obrascu izjave dostavljenom za takvo proširenje.

8.   (NIJE DODIJELJENO)

9.   SUKLADNOST PROIZVODNJE

Postupci provjere sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s postupcima iz Dodatka 2. Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), uz sljedeće zahtjeve:

| 9.1 | Sva oprema homologirana na temelju ovog Pravilnika mora biti proizvedena tako da bude u skladu s homologiranim tipom i mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 6. |
| --- | --- |

9.1

Sva oprema homologirana na temelju ovog Pravilnika mora biti proizvedena tako da bude u skladu s homologiranim tipom i mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 6.

| 9.2 | Kako bi se provjerilo jesu li ispunjeni zahtjevi iz stavka 9.1., provode se odgovarajuće kontrole proizvodnje. |
| --- | --- |

9.2

Kako bi se provjerilo jesu li ispunjeni zahtjevi iz stavka 9.1., provode se odgovarajuće kontrole proizvodnje.

| 9.3 | Moraju biti ispunjeni najmanji zahtjevi za postupke kontrole sukladnosti proizvodnje određeni u prilozima 8., 10. i 15. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

9.3

Moraju biti ispunjeni najmanji zahtjevi za postupke kontrole sukladnosti proizvodnje određeni u prilozima 8., 10. i 15. ovom Pravilniku.

| 9.4 | Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u svako doba provjeriti metode kontrole sukladnosti koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Uobičajena učestalost tih provjera je jednom svake godine. |
| --- | --- |

9.4

Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u svako doba provjeriti metode kontrole sukladnosti koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Uobičajena učestalost tih provjera je jednom svake godine.

| 9.5 | Osim toga, svaki spremnik mora se ispitati pri tlaku od najmanje 3 000 kPa u skladu s odredbama iz stavka 2.3. Priloga 10. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

9.5

Osim toga, svaki spremnik mora se ispitati pri tlaku od najmanje 3 000 kPa u skladu s odredbama iz stavka 2.3. Priloga 10. ovom Pravilniku.

| 9.6 | Svaki sklop crijeva koji se upotrebljava u visokotlačnom razredu (razred 1.) u skladu s razvrstavanjem iz stavka 2. ovog Pravilnika nositelj homologacije mora, u trajanju od pola minute, podvrgnuti ispitivanju plinom pri tlaku od 3 000 kPa.
  9.6.1   Svaki sklop crijeva koji se upotrebljava u visokotlačnom razredu (razred 0.) u skladu s razvrstavanjem iz stavka 2. ovog Pravilnika nositelj homologacije mora, u trajanju od pola minute, podvrgnuti ispitivanju plinom pri tlaku koji je jednak radnom tlaku (WP) koji je naveo proizvođač. |
| --- | --- |

9.6

Svaki sklop crijeva koji se upotrebljava u visokotlačnom razredu (razred 1.) u skladu s razvrstavanjem iz stavka 2. ovog Pravilnika nositelj homologacije mora, u trajanju od pola minute, podvrgnuti ispitivanju plinom pri tlaku od 3 000 kPa.

9.6.1   Svaki sklop crijeva koji se upotrebljava u visokotlačnom razredu (razred 0.) u skladu s razvrstavanjem iz stavka 2. ovog Pravilnika nositelj homologacije mora, u trajanju od pola minute, podvrgnuti ispitivanju plinom pri tlaku koji je jednak radnom tlaku (WP) koji je naveo proizvođač.

| 9.7 | Kod zavarenih spremnika najmanje jedan na svakih 200 spremnika i jedan za preostale spremnike mora se podvrgnuti radiografskom ispitivanju u skladu sa stavkom 2.4.1. Priloga 10. |
| --- | --- |

9.7

Kod zavarenih spremnika najmanje jedan na svakih 200 spremnika i jedan za preostale spremnike mora se podvrgnuti radiografskom ispitivanju u skladu sa stavkom 2.4.1. Priloga 10.

| 9.8 | Tijekom proizvodnje jedan na svakih 200 spremnika i jedan za preostale spremnike mora se podvrgnuti prethodno navedenim mehaničkim ispitivanjima kako je opisano u stavku 2.1.2. Priloga 10. |
| --- | --- |

9.8

Tijekom proizvodnje jedan na svakih 200 spremnika i jedan za preostale spremnike mora se podvrgnuti prethodno navedenim mehaničkim ispitivanjima kako je opisano u stavku 2.1.2. Priloga 10.

10.   KAZNE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

10.1   Homologacija dodijeljena za tip opreme u skladu s ovim Pravilnikom može se povući ako zahtjevi iz stavka 9. nisu ispunjeni.

10.2   Ako stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, o tomu odmah mora obavijestiti druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu izjave koji odgovara predlošku iz Priloga 2.B ovom Pravilniku.

11.   PRIJELAZNE ODREDBE ZA RAZNE SASTAVNE DIJELOVE OPREME ZA UNP

11.1   Od službenog dana stupanja na snagu niza izmjena 01 ovog Pravilnika nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbiti dodijeliti homologaciju na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 01.

11.2   Nakon tri mjeseca od službenog dana stupanja na snagu niza izmjena 01 ovog Pravilnika ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dodjeljuju homologacije samo ako tip sastavnog dijela koji treba homologirati ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 01.

11.3   Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbiti tip sastavnog dijela koji je homologiran prema nizu izmjena 01 ovog Pravilnika.

11.4   Do 12 mjeseci nakon dana stupanja na snagu niza izmjena 01 ovog Pravilnika, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbiti tip sastavnog dijela koji je homologiran prema ovom Pravilniku u njegovu izvornom obliku.

11.5   Nakon isteka razdoblja od 12 mjeseci nakon dana stupanja na snagu niza izmjena 01, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik mogu odbiti prodaju tipa sastavnog dijela koji ne ispunjava zahtjeve niza izmjena 01 ovog Pravilnika, osim ako je sastavni dio namijenjen kao zamjenski dio za ugradnju na vozila u uporabi.

12.   TRAJNO OBUSTAVLJENA PROIZVODNJA

Ako nositelj homologacije potpuno prestane proizvoditi tip opreme homologirane u skladu s ovim Pravilnikom, o tome obavješćuje nadležno homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Po primitku odgovarajuće obavijesti to tijelo o tome obavješćuje ostale ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu izjave koji odgovara predlošku iz Priloga 2.B ovom Pravilniku.

13.   NAZIVI I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI ODGOVORNIH ZA PROVOĐENJE HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA TE HOMOLOGACIJSKIH TIJELA

Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik dostavljaju Tajništvu Ujedinjenih naroda nazive i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologaciju i kojima se moraju poslati obrasci izjave kojom se potvrđuje homologacija ili proširenje, odbijanje ili povlačenje homologacije, a koji su izdani u drugim državama.

DIO II.

HOMOLOGACIJA VOZILA KATEGORIJA M I N OPREMLJENIH POSEBNOM OPREMOM ZA UPORABU UKAPLJENOG NAFTNOG PLINA U SVOJEM POGONSKOM SUSTAVU S OBZIROM NA UGRADNJU TAKVE OPREME

14.   DEFINICIJE

14.1   Za potrebe Dijela II. ovog Pravilnika:

| 14.1.1 | „Homologacija vozila” znači homologacija tipa vozila s obzirom na ugradnju njegove posebne opreme za uporabu ukapljenog naftnog plina u njegovu pogonskom sustavu. |
| --- | --- |

14.1.1

„Homologacija vozila” znači homologacija tipa vozila s obzirom na ugradnju njegove posebne opreme za uporabu ukapljenog naftnog plina u njegovu pogonskom sustavu.

| 14.1.2 | „Tip vozila” znači vozilo ili porodica vozila opremljenih posebnom opremom za uporabu UNP-a u njihovu pogonskom sustavu koji se ne razlikuju u pogledu sljedećih uvjeta:






  14.1.2.1 | proizvođač; |
| --- | --- | --- |

14.1.2

„Tip vozila” znači vozilo ili porodica vozila opremljenih posebnom opremom za uporabu UNP-a u njihovu pogonskom sustavu koji se ne razlikuju u pogledu sljedećih uvjeta:

14.1.2.1

proizvođač;

| 14.1.2.2 | oznaka tipa utvrđena od strane proizvođača; |
| --- | --- |

14.1.2.2

oznaka tipa utvrđena od strane proizvođača;

| 14.1.2.3 | osnovni elementi konstrukcije i izrade;
  14.1.2.3.1   podvozje/podnica vozila (očite i osnovne razlike);
  14.1.2.3.2   ugradnja opreme za UNP (očite i osnovne razlike). |
| --- | --- |

14.1.2.3

osnovni elementi konstrukcije i izrade;

14.1.2.3.1   podvozje/podnica vozila (očite i osnovne razlike);

14.1.2.3.2   ugradnja opreme za UNP (očite i osnovne razlike).

| 14.1.3 | „Faza automatskog zaustavljanja” znači razdoblje za vrijeme kojeg je motor s unutarnjim izgaranjem automatski isključen radi štednje goriva, pri čemu se može opet automatski pokrenuti. |
| --- | --- |

14.1.3

„Faza automatskog zaustavljanja” znači razdoblje za vrijeme kojeg je motor s unutarnjim izgaranjem automatski isključen radi štednje goriva, pri čemu se može opet automatski pokrenuti.

15.   ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

15.1   Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na ugradnju posebne opreme za uporabu ukapljenog naftnog plina u njegovu pogonskom sustavu podnosi proizvođač vozila ili njegov valjano opunomoćeni predstavnik.

15.2   Zahtjevu se prilažu dokumenti navedeni u nastavku u tri primjerka: opis vozila koji sadržava sve odgovarajuće pojedinosti navedene u Prilogu 1.A ovom Pravilniku.

15.3   Vozilo koje predstavlja tip za koji je zatražena homologacija mora se dostaviti tehničkoj službi koja provodi homologacijska ispitivanja.

16.   HOMOLOGACIJA

16.1   Ako je vozilo za koje je zatražena homologacija u skladu s ovim Pravilnikom opremljeno svom potrebnom posebnom opremom za uporabu ukapljenog naftnog plina (UNP) u svojem pogonskom sustavu i ispunjava zahtjeve iz stavka 17., dodjeljuje se homologacija za taj tip vozila.

16.2   Svakom homologiranom tipu vozila dodjeljuje se homologacijski broj. Njegove prve dvije znamenke označavaju niz izmjena koje uključuju najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme izdavanja homologacije.

16.3   Obavijest o homologaciji ili odbijanju ili proširenju homologacije UNP tipa vozila prema ovomu Pravilniku dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu koji odgovara predlošku iz Priloga 2.D ovom Pravilniku.

16.4   Na svako vozilo koje odgovara tipu vozila koji je homologiran prema ovom Pravilniku mora se na uočljivom i lako dostupnom mjestu koje je navedeno u obrascu izjave o homologaciji iz stavka 16.3. pričvrstiti međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:

| 16.4.1 | kruga oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju (7); |
| --- | --- |

16.4.1

kruga oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju (7);

7

| 16.4.2 | broja ovog Pravilnika, iza kojeg se nalazi slovo „R”, crtica i homologacijski broj desno od kruga propisanog u prethodnom stavku 16.4.1. |
| --- | --- |

16.4.2

broja ovog Pravilnika, iza kojeg se nalazi slovo „R”, crtica i homologacijski broj desno od kruga propisanog u prethodnom stavku 16.4.1.

16.5   Ako je vozilo u skladu s tipom vozila homologiranom prema jednom ili više drugih pravilnika priloženih Sporazumu, u državi koja je dodijelila homologaciju u skladu s ovim Pravilnikom nije potrebno ponavljati simbol propisan u stavku 16.4.1.; u tom slučaju brojevi pravilnika i homologacijski brojevi te dodatni simboli svih pravilnika na temelju kojih je homologacija dodijeljena u državi koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika stavljaju se u okomitim stupcima desno od simbola propisanog u stavku 16.4.1.

16.6   Homologacijska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva.

16.7   Homologacijska oznaka mora se postaviti blizu natpisne pločice proizvođača vozila ili na njoj.

16.8   U Prilogu 2.C ovom Pravilniku prikazuju se primjeri izgleda prethodno spomenute homologacijske oznake.

17.   ZAHTJEVI ZA UGRADNJU POSEBNE OPREME ZA UPORABU UKAPLJENOG NAFTNOG PLINA U POGONSKOM SUSTAVU VOZILA

17.1   Općenito

17.1.1   oprema za UNP, kako je ugrađena u vozilo, mora funkcionirati na takav način da se radni tlak (WP) za koji je bila konstruirana i homologirana ne može prekoračiti.

17.1.2   Svi dijelovi sustava moraju biti homologirani kao pojedinačni dijelovi u skladu s Dijelom I. ovog Pravilnika.

17.1.2.1   Ne dovodeći u pitanje odredbe iz stavka 17.1.2., ako je elektronička upravljačka jedinica za UNP integrirana u elektroničku upravljačku jedinicu motora te obuhvaćena homologacijom tipa vozila s obzirom na ugradnju u skladu s Dijelom II. ovog Pravilnika i Pravilnikom br. 10, nije potrebna zasebna homologacija tipa elektroničke upravljačke jedinice za UNP. Homologacija tipa vozila isto tako mora biti u skladu s odgovarajućim odredbama iz Priloga 14. ovom Pravilniku.

17.1.3   Materijali upotrijebljeni u sustavu moraju biti prikladni za uporabu s UNP-om.

17.1.4   Svi sastavni dijelovi sustava moraju biti odgovarajuće pričvršćeni.

17.1.5   Sustav za UNP ne smije propuštati.

17.1.6   Sustav za UNP mora biti ugrađen tako da je što bolje zaštićen od oštećenja kao što su oštećenja zbog pomicanja sastavnih dijelova vozila, udaraca, prašine na cesti, utovara ili istovara vozila ili sudaranja tih tereta.

17.1.7   Dodatna oprema, osim one koja je nužno potrebna za pravilno djelovanje motora motornog vozila, ne smije biti spojena na sustav za UNP.

17.1.7.1   Ne dovodeći u pitanje odredbe iz stavka 17.1.7., motorna vozila kategorija M2, M3, N2, N3 i M1 koja imaju najveću ukupnu masu > 3 500 kg ili tip nadogradnje SA (8)
   (9) mogu biti opremljena sustavom za grijanje prostora za putnike koji je priključen na sustav za UNP.

2

3

2

3

1

8

9

17.1.7.2   Sustav grijanja iz stavka 17.1.7.1. dopušten je ako tehničke službe odgovorne za provođenje homologacije smatraju da je sustav za grijanje odgovarajuće zaštićen i da ne utječe na propisano djelovanje uobičajenog sustava za UNP.

17.1.7.3   Ne dovodeći u pitanje odredbe iz stavka 17.1.7., vozilo na jednu vrstu goriva bez sustava za pogon u nuždi može biti opremljeno dodatnim priključkom u sustavu za UNP.

17.1.7.4   Dodatni priključak iz stavka 17.1.7.3. dopušten je ako tehničke službe odgovorne za provođenje homologacije smatraju da je dodatni priključak odgovarajuće zaštićen i da ne utječe na propisano djelovanje uobičajenog sustava za UNP. Dodatni priključak mora biti kombiniran sa zasebnim nepovratnim ventilom nepropusnim za plin kad je to jedini način za djelovanje motora.

17.1.7.5   Vozila na jednu vrstu goriva opremljena s dodatnim priključkom moraju imati naljepnicu postavljenu blizu dodatnog priključka kako je određeno u Prilogu 17. ovom Pravilniku.

17.1.8   Identifikacija vozila kategorija M2 i M3 koja kao gorivo upotrebljavaju UNP.

2

3

17.1.8.1   Vozila kategorija M2 i M3 moraju imati pločicu propisanu u Prilogu 16. ovom Pravilniku.

2

3

17.1.8.2   Pločica se mora postaviti na prednju i stražnju stranu vozila kategorija M2 ili M3 te na vanjsku stranu vrata na lijevoj strani za vozila za promet desnom stranom i na desnoj strani za vozila za promet lijevom stranom.

2

3

17.2   Dodatni zahtjevi

17.2.1   Nijedan sastavni dio sustava za UNP, uključujući sve zaštitne materijale koji su dio tih sastavnih dijelova, ne smije stršiti izvan vanjske površine vozila, osim jedinice za punjenje ako ne strši više od 10 mm u odnosu na teoretski obris plohe nadogradnje.

17.2.2   S iznimkom spremnika za UNP, u bilo kojem poprečnom presjeku vozila nijedan sastavni dio sustava za UNP, uključujući sve zaštitne materijale koji su dio tih sastavnih dijelova, ne smije stršiti izvan donjeg ruba vozila, osim ako se neki drugi dio vozila nalazi niže u polumjeru od 150 mm.

17.2.3   Svi sastavni dijelovi sustava za UNP moraju biti postavljeni najmanje 100 mm od ispušne cijevi ili sličnog izvora topline, osim ako su odgovarajuće zaštićeni od topline.

17.3   Sustav za UNP

17.3.1   Sustav za UNP sadržava najmanje sljedeće sastavne dijelove:

| 17.3.1.1 | spremnik za gorivo; |
| --- | --- |

17.3.1.1

spremnik za gorivo;

| 17.3.1.2 | ventil za ograničavanje punjenja na 80 %; |
| --- | --- |

17.3.1.2

ventil za ograničavanje punjenja na 80 %;

| 17.3.1.3 | pokazivač razine punjenja; |
| --- | --- |

17.3.1.3

pokazivač razine punjenja;

| 17.3.1.4 | ventil za rasterećenje tlaka; |
| --- | --- |

17.3.1.4

ventil za rasterećenje tlaka;

| 17.3.1.5 | daljinski upravljani servisni ventil s ventilom za ograničavanje protoka; |
| --- | --- |

17.3.1.5

daljinski upravljani servisni ventil s ventilom za ograničavanje protoka;

| 17.3.1.6 | regulator tlaka i isparivač, koji mogu biti kombinirani (10); |
| --- | --- |

17.3.1.6

regulator tlaka i isparivač, koji mogu biti kombinirani (10);

10

| 17.3.1.7 | daljinski upravljani zaporni ventil; |
| --- | --- |

17.3.1.7

daljinski upravljani zaporni ventil;

| 17.3.1.8 | jedinica za punjenje; |
| --- | --- |

17.3.1.8

jedinica za punjenje;

| 17.3.1.9 | plinske cijevi i crijeva; |
| --- | --- |

17.3.1.9

plinske cijevi i crijeva;

| 17.3.1.10 | plinske spojnice između sastavnih dijelova sustava za UNP; |
| --- | --- |

17.3.1.10

plinske spojnice između sastavnih dijelova sustava za UNP;

| 17.3.1.11 | uređaj za ubrizgavanje plina ili brizgaljka ili miješalica plina; |
| --- | --- |

17.3.1.11

uređaj za ubrizgavanje plina ili brizgaljka ili miješalica plina;

| 17.3.1.12 | elektronička upravljačka jedinica; |
| --- | --- |

17.3.1.12

elektronička upravljačka jedinica;

| 17.3.1.13 | uređaj za rasterećenje tlaka (osigurač). |
| --- | --- |

17.3.1.13

uređaj za rasterećenje tlaka (osigurač).

17.3.2   Sustav može sadržavati i sljedeće sastavne dijelove:

| 17.3.2.1 | kućište nepropusno za plin koje obuhvaća dodatnu opremu ugrađenu na spremnik za gorivo; |
| --- | --- |

17.3.2.1

kućište nepropusno za plin koje obuhvaća dodatnu opremu ugrađenu na spremnik za gorivo;

| 17.3.2.2 | nepovratni ventil; |
| --- | --- |

17.3.2.2

nepovratni ventil;

| 17.3.2.3 | ventil za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi; |
| --- | --- |

17.3.2.3

ventil za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi;

| 17.3.2.4 | jedinica za doziranje plina; |
| --- | --- |

17.3.2.4

jedinica za doziranje plina;

| 17.3.2.5 | filtarska jedinica za UNP; |
| --- | --- |

17.3.2.5

filtarska jedinica za UNP;

| 17.3.2.6 | senzor tlaka ili temperature; |
| --- | --- |

17.3.2.6

senzor tlaka ili temperature;

| 17.3.2.7 | pumpa za UNP; |
| --- | --- |

17.3.2.7

pumpa za UNP;

| 17.3.2.8 | provodnica električnog napajanja spremnika (aktuatori/pumpa za gorivo/senzor razine goriva); |
| --- | --- |

17.3.2.8

provodnica električnog napajanja spremnika (aktuatori/pumpa za gorivo/senzor razine goriva);

| 17.3.2.9 | dodatni priključak (samo za vozila na jednu vrstu goriva i bez sustava za pogon u nuždi); |
| --- | --- |

17.3.2.9

dodatni priključak (samo za vozila na jednu vrstu goriva i bez sustava za pogon u nuždi);

| 17.3.2.10 | sustav za izbor goriva i električni sustav; |
| --- | --- |

17.3.2.10

sustav za izbor goriva i električni sustav;

| 17.3.2.11 | zajednički vod. |
| --- | --- |

17.3.2.11

zajednički vod.

17.3.3   Dijelovi spremnika iz stavaka od 17.3.1.2. do 17.3.1.5. mogu se kombinirati.

17.3.4   Daljinski upravljani zaporni ventil iz stavka 17.3.1.7. može se kombinirati s regulatorom tlaka/isparivačem.

17.3.5   Dodatni sastavni dijelovi koji su potrebni za učinkovito djelovanje motora mogu se ugraditi u onaj dio sustava za UNP u kojem je tlak niži od 20 kPa.

17.4   Ugradnja spremnika za gorivo

17.4.1   Spremnik za gorivo mora biti trajno ugrađen u vozilo i ne smije biti ugrađen u prostoru za motor.

17.4.2   Spremnik za gorivo mora biti ugrađen u ispravnom položaju u skladu s uputama proizvođača spremnika.

17.4.3   Spremnik za gorivo mora biti ugrađen tako da nema dodira metala s metalom, osim na točkama trajnog pričvršćenja spremnika.

17.4.4   Spremnik za gorivo mora imati točke trajnog pričvršćenja za učvršćivanje u motornom vozilu ili u motornom vozilu mora biti pričvršćen okvirom i remenima spremnika.

17.4.5   Kad je vozilo spremno za uporabu, spremnik za gorivo mora biti najmanje 200 mm iznad površine ceste.

17.4.5.1   Odredbe iz stavka 17.4.5. ne primjenjuju se ako je spremnik odgovarajuće zaštićen, sprijeda i bočno, i ako se nijedan dio spremnika ne nalazi ispod te zaštitne strukture.

17.4.6   Spremnik za gorivo (ili više njih) mora biti ugrađen i pričvršćen tako da se sljedeća ubrzanja mogu apsorbirati (bez nastanka oštećenja) kad su spremnici puni:

| | vozila kategorije M1 i N1:






  (a) | 20 g u smjeru vožnje; |
| --- | --- | --- |

vozila kategorije M1 i N1:

1

1

(a)

20 g u smjeru vožnje;

| (b) | 8 g u vodoravnom položaju okomito na smjer vožnje. |
| --- | --- |

(b)

8 g u vodoravnom položaju okomito na smjer vožnje.

| | vozila kategorije M2 i N2:






  (a) | 10 g u smjeru vožnje; |
| --- | --- | --- |

vozila kategorije M2 i N2:

2

2

(a)

10 g u smjeru vožnje;

| (b) | 5 g u vodoravnom položaju okomito na smjer vožnje. |
| --- | --- |

(b)

5 g u vodoravnom položaju okomito na smjer vožnje.

| | vozila kategorije M3 i N3:






  (a) | 6,6 g u smjeru vožnje; |
| --- | --- | --- |

vozila kategorije M3 i N3:

3

3

(a)

6,6 g u smjeru vožnje;

| (b) | 5 g u vodoravnom položaju okomito na smjer vožnje. |
| --- | --- |

(b)

5 g u vodoravnom položaju okomito na smjer vožnje.

Umjesto stvarnog ispitivanja može se upotrijebiti metoda izračuna ako podnositelj zahtjeva za homologaciju može tehničkoj službi dokazati njezinu jednakovrijednost.

17.5   Dodatni zahtjevi za spremnik za gorivo

17.5.1   Ako je na jednu dovodnu cijev spojeno više od jednog spremnika za UNP, svaki spremnik mora biti opremljen nepovratnim ventilom koji je ugrađen iza daljinski upravljanog servisnog ventila, a ventil za rasterećenje tlaka mora biti ugrađen u dovodnu cijev iza nepovratnog ventila. Odgovarajući sustav filtriranja mora se postaviti ispred nepovratnog ventila ili više njih za sprečavanje nakupljanja prljavštine na nepovratnom ventilu (ventilima).

17.5.2   Nepovratni ventil i ventil za rasterećenje tlaka u cijevi nisu potrebni ako tlak povratnog protoka daljinski upravljanog servisnog ventila u zatvorenom položaju prelazi 500 kPa.

U tom slučaju upravljačka naprava daljinski upravljanih servisnih ventila mora biti izrađena tako da ni u kojem trenutku nije moguće da se otvori više od jednog daljinski upravljanog servisnog ventila. Vrijeme preklapanja kako bi se omogućilo prebacivanje ograničeno je na dvije minute.

17.6   Dodatna oprema na spremniku za gorivo

17.6.1   Daljinski upravljani servisni ventil s ventilom za ograničavanje protoka na spremniku

17.6.1.1   Daljinski upravljani servisni ventil s ventilom za ograničavanje protoka mora se izravno ugraditi na spremnik za gorivo bez posrednih dodatnih dijelova.

17.6.1.2   Daljinski upravljani servisni ventil s ventilom za ograničavanje protoka mora biti upravljan tako da se automatski zatvori kad motor nije u pogonu, bez obzira na položaj prekidača za paljenje, i ostane zatvoren tako dugo dok motor nije u pogonu.

17.6.1.3   Ne dovodeći u pitanje odredbe iz stavka 17.6.1.2., u slučaju sustava za tekuće ubrizgavanje, ako je potrebno vraćanje goriva kako bi se sustav pročistio od mjehurića plina (eng. vapour lock), dopušteno je ostaviti daljinski upravljani servisni ventil s ventilom za ograničavanje protoka otvoren u razdoblju od najviše deset sekundi prije pokretanja motora u načinu rada s UNP-om.

vapour lock

17.6.1.4   Ne dovodeći u pitanje odredbe iz stavka 17.6.1.2., daljinski upravljani servisni ventil može ostati u otvorenom položaju za vrijeme faza automatskog zaustavljanja.

17.6.1.5   Ako je daljinski upravljani servisni ventil zatvoren za vrijeme faza automatskog zaustavljanja, ventil mora biti u skladu sa stavkom 4.7. Priloga 3.

17.6.2   Opružni ventil za rasterećenje tlaka u spremniku

17.6.2.1   Opružni ventil za rasterećenje tlaka mora se ugraditi u spremnik za gorivo tako da je povezan s prostorom za paru i može se prazniti u okolnu atmosferu. Opružni ventil za rasterećenje tlaka u spremniku može se prazniti u kućište nepropusno za plin ako ono ispunjava zahtjeve iz stavka 17.6.5.

17.6.3   Ventil za ograničavanje punjenja na 80 %

17.6.3.1   Automatski ograničivač razine punjenja mora odgovarati spremniku za gorivo na koji je ugrađen i mora biti ugrađen u odgovarajućem položaju kako bi se osiguralo da se spremnik ne može napuniti više od 80 %.

17.6.4   Pokazivač razine punjenja

17.6.4.1   Pokazivač razine punjenja mora biti prikladan za spremnik za gorivo na koji je ugrađen i mora biti ugrađen u odgovarajućem položaju.

17.6.5   Kućište nepropusno za plin na spremniku

17.6.5.1   Kućište nepropusno za plin (koje prekriva opremu spremnika) koje ispunjava zahtjeve iz stavaka od 17.6.5.2. do 17.6.5.5. mora biti ugrađeno na spremnik za gorivo, osim ako je spremnik ugrađen izvan vozila i oprema spremnika je zaštićena od nečistoće i vode.

17.6.5.2   Kućište nepropusno za plin mora biti u neposrednom dodiru s okolnom atmosferom, a prema potrebi povezano je spojnim crijevom i prolaznim vodom.

17.6.5.3   Odzračni otvor kućišta nepropusnog za plin mora biti okrenut prema dolje u točki izlaza iz motornog vozila. Međutim, ne smije se prazniti u unutrašnjost blatobrana i ne smije biti usmjeren prema izvoru topline, poput ispuha.

17.6.5.4   Svako spojno crijevo i prolazni vod na dnu nadogradnje motornog vozila koje služi za odzračivanje kućišta nepropusnog za plin mora imati slobodan otvor od najmanje 450 mm2. Ako je plinska cijev, druga cijev ili bilo koje električno ožičenje ugrađeno na spojno crijevo i prolazni vod, slobodni otvor isto tako mora biti najmanje 450 mm2.

2

2

17.6.5.5   Kućište nepropusno za plin i spojna crijeva moraju biti nepropusni za plin pri tlaku od 10 kPa sa zatvorenim otvorima, bez trajnih deformacija, s najvećim dopuštenim propuštanjem od 100 cm3/h.

3

17.6.5.6   Spojno crijevo mora biti pravilno pričvršćeno na kućište nepropusno za plin i prolazni vod kako bi se osigurao spoj koji je nepropustan za plin.

17.7   Plinska crijeva i plinske cijevi

17.7.1   Plinske cijevi moraju biti napravljene od bešavnog materijala: bilo od bakra, nehrđajućeg čelika ili čelika s premazom otpornim na koroziju.

17.7.2   Ako se upotrebljava bešavna cijev od bakra, ona mora biti zaštićena gumenom ili plastičnom oblogom.

17.7.3   Vanjski promjer plinskih cijevi napravljenih od bakra ne smije prelaziti 12 mm s debljinom stijenke od najmanje 0,8 mm, a vanjski promjer plinskih cijevi od čelika ili nehrđajućeg čelika ne smije prelaziti 25 mm, s odgovarajućom debljinom stijenke za dobavu plina.

17.7.4   Plinska cijev može biti izrađena od nemetalnih materijala ako cijev ispunjava zahtjeve iz stavka 6.7. ovog Pravilnika.

17.7.5   Plinska cijev može se zamijeniti plinskim crijevom ako to crijevo ispunjava zahtjeve iz stavka 6.7. ovog Pravilnika.

17.7.6   Plinske cijevi, osim nemetalnih plinskih cijevi, moraju biti učvršćene tako da nisu izložene vibracijama ili naprezanjima.

17.7.7   Plinska crijeva i nemetalne plinske cijevi moraju biti učvršćeni tako da nisu izloženi naprezanjima.

17.7.8   Na priključnim točkama plinska cijev ili crijevo mora biti opremljeno zaštitnim materijalom.

17.7.9   Plinske cijevi ili crijeva ne smiju biti postavljena na točkama za dizanje vozila.

17.7.10   Na mjestima prolaza kroz stijenku plinske cijevi ili crijeva, bez obzira jesu li opremljena zaštitnim omotačem, moraju biti opremljena zaštitnim materijalom.

17.8   Plinski spojevi između sastavnih dijelova sustava za UNP

17.8.1   Lemljeni ili zavareni spojevi i prešani spojevi nisu dopušteni. Lemljeni ili zavareni spojevi mogu biti dopušteni za spajanje pojedinačnih dijelova odvojivih spojnica na plinsku cijev ili sastavni dio.

17.8.2   Plinske cijevi moraju biti spojene samo spojnim elementima kompatibilnima u pogledu korozije.

17.8.3   Cijevi od nehrđajućeg čelika moraju se spajati spojnim elementima od nehrđajućeg čelika.

17.8.4   Razvodni blokovi moraju biti izrađeni od materijala otpornih na koroziju.

17.8.5   Plinske cijevi moraju biti povezane odgovarajućim spojevima, na primjer dvodijelnim prešanim spojevima u čeličnim cijevima i spojevima sa stožastim prstenima na objema stranama ili dvjema prirubnicama za bakrene cijevi. Plinske cijevi moraju biti spojene s odgovarajućim priključcima. Ni u kojem slučaju ne smiju se upotrijebiti spojnice koje bi oštetile cijev. Tlak rasprskavanja ugrađenih spojnica treba biti isti ili veći od onog koji je određen za cijev.

17.8.6   Broj spojeva mora biti najmanji mogući.

17.8.7   Svi spojevi moraju biti postavljeni na mjestima gdje ih je moguće pregledati.

17.8.8   U prostoru za putnike ili zatvorenom prostoru za prtljagu plinske cijevi ili crijeva ne smiju biti dulje nego što je razumno potrebno; taj je zahtjev ispunjen kad plinska cijev ili crijevo nije dulje od razmaka između spremnika za gorivo i bočne strane vozila.

17.8.8.1   U prostoru za putnike ili zatvorenom prostoru za prtljagu ne smije biti priključaka za prijenos plina, osim:

| (a) | priključaka na kućištu nepropusnom za plin i |
| --- | --- |

(a)

priključaka na kućištu nepropusnom za plin i

| (b) | priključka između plinske cijevi ili crijeva i jedinice za punjenje ako je taj priključak opremljen omotačem koji je otporan na UNP i ispušteni plin odvodi se izravno u okolnu atmosferu. |
| --- | --- |

(b)

priključka između plinske cijevi ili crijeva i jedinice za punjenje ako je taj priključak opremljen omotačem koji je otporan na UNP i ispušteni plin odvodi se izravno u okolnu atmosferu.

17.8.8.2   Odredbe iz stavka 17.8.8. i stavka 17.8.8.1. ne primjenjuju se za vozila kategorija M2 ili M3 ako su plinske cijevi ili crijeva i priključci opremljeni omotačem koji je otporan na UNP i koji je u neposrednom dodiru s okolnom atmosferom. Otvoreni kraj omotača ili kanala mora se nalaziti na najnižoj točki.

2

3

17.9   Daljinski upravljani zaporni ventil

17.9.1   Daljinski upravljani zaporni ventil mora biti ugrađen u plinsku cijev koja vodi iz spremnika za UNP do regulatora tlaka/isparivača, čim bliže regulatoru tlaka/isparivaču.

17.9.2   Daljinski upravljani zaporni ventil može se ugraditi u regulator tlaka/isparivač.

17.9.3   Ne dovodeći u pitanje odredbe iz stavka 17.9.1., daljinski upravljani zaporni ventil može se ugraditi u području motornog prostora koje odredi proizvođač sustava za UNP ako je između regulatora tlaka i spremnika za UNP predviđen povratni sustav za gorivo.

17.9.4   Daljinski upravljani zaporni ventil mora se ugraditi tako da se dovod goriva prekine kad motor nije u pogonu ili, ako je vozilo opremljeno i drugim sustavom za gorivo, kad se izabere drugo gorivo. Radi dijagnostike dopušteno je kašnjenje od dvije sekunde.

17.9.5   Ne dovodeći u pitanje odredbe iz stavka 17.9.4., u slučaju sustava za tekuće ubrizgavanje, ako je potrebno vraćanje goriva kako bi se sustav pročistio od mjehurića plina (eng. vapour lock), dopušteno je ostaviti daljinski upravljani zaporni ventil otvoren u razdoblju od najviše deset sekundi prije pokretanja motora u načinu rada s UNP-om i pri prelasku s jednog na drugo gorivo.

vapour lock

17.9.6   Ne dovodeći u pitanje odredbe iz stavka 17.9.4., daljinski upravljani zaporni ventil može ostati u otvorenom položaju za vrijeme faza automatskog zaustavljanja.

17.9.7   Ako je daljinski upravljani zaporni ventil zatvoren za vrijeme faza automatskog zaustavljanja, ventil mora biti u skladu sa stavkom 1.7. Priloga 7.

17.10.   Jedinica za punjenje

17.10.1   Jedinica za punjenje mora biti osigurana od okretanja i zaštićena od nečistoće i vode.

17.10.2   Ako je spremnik za UNP ugrađen u prostor za putnike ili zatvoreni prtljažnik, jedinica za punjenje mora se postaviti na vanjski dio vozila

17.11   Sustav za izbor goriva i električna instalacija

17.11.1   Električni sastavni dijelovi sustava za UNP moraju biti zaštićeni od preopterećenja i u kabelu za napajanje mora biti osiguran najmanje jedan zasebni osigurač.

17.11.1.1   Osigurač se mora ugraditi na poznato mjesto tako da mu se može prići bez uporabe alata.

17.11.2   Električno napajanje sastavnih dijelova sustava za UNP koji sadržavaju i plin ne smije se voditi kroz plinsku cijev.

17.11.3   Svi električni sastavni dijelovi koji su ugrađeni u dijelu sustava za UNP u kojem tlak prelazi 20 kPa moraju biti spojeni i izolirani tako da struja ne prolazi kroz dijelove koji sadržavaju UNP.

17.11.4   Električni kabeli moraju biti odgovarajuće zaštićeni od oštećenja. Električne veze u prtljažniku i prostoru za putnike moraju zadovoljavati razred zaštite IP 40 u skladu s normom IEC 60529-1989+A1:1999. Sve druge električne veze moraju zadovoljavati razred zaštite IP 54 u skladu s normom IEC 60529-1989+A1:1999.

17.11.5   Vozila s više od jednog sustava za gorivo moraju imati sustav za izbor goriva.

17.11.6   Električne veze i električni sastavni dijelovi u kućištu nepropusnom za plin moraju biti izrađeni tako da ne proizvode iskre.

17.12   Uređaj za rasterećenje tlaka

17.12.1   Uređaj za rasterećenje tlaka ugrađuje se na spremnik (spremnike) tako da se može prazniti u kućište nepropusno za plin, kad je njegova prisutnost propisana, ako kućište nepropusno za plin ispunjava zahtjeve iz stavka 17.6.5.

18.   SUKLADNOST PROIZVODNJE

Postupci provjere sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s postupcima iz Dodatka 2. Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), uz sljedeće zahtjeve:

| 18.1 | Sva vozila homologirana na temelju ovog Pravilnika moraju biti proizvedena tako da budu u skladu s homologiranim tipom i moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 17. |
| --- | --- |

18.1

Sva vozila homologirana na temelju ovog Pravilnika moraju biti proizvedena tako da budu u skladu s homologiranim tipom i moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 17.

| 18.2 | Kako bi se provjerilo jesu li ispunjeni zahtjevi iz stavka 18.1., provode se odgovarajuće kontrole proizvodnje. |
| --- | --- |

18.2

Kako bi se provjerilo jesu li ispunjeni zahtjevi iz stavka 18.1., provode se odgovarajuće kontrole proizvodnje.

| 18.3 | Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u svako doba provjeriti metode kontrole sukladnosti koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Uobičajena učestalost tih provjera je jednom svake godine. |
| --- | --- |

18.3

Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u svako doba provjeriti metode kontrole sukladnosti koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Uobičajena učestalost tih provjera je jednom svake godine.

19.   KAZNE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

19.1   Homologacija dodijeljena za tip vozila u skladu s ovim Pravilnikom može se povući ako zahtjevi iz stavka 18. nisu ispunjeni.

19.2   Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, o tome odmah obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu izjave koji odgovara predlošku iz Priloga 2.D ovom Pravilniku.

20.   PREINAKA I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA

20.1   Svaka preinaka ugradnje posebne opreme za uporabu ukapljenog naftnog plina u pogonskom sustavu vozila mora se prijaviti homologacijskom tijelu koje je homologiralo tip vozila. Homologacijsko tijelo tada može:

| 20.1.1 | zaključiti da učinjene preinake vjerojatno neće imati osjetno nepovoljne učinke i da u svakom slučaju vozilo još uvijek zadovoljava zahtjeve ili |
| --- | --- |

20.1.1

zaključiti da učinjene preinake vjerojatno neće imati osjetno nepovoljne učinke i da u svakom slučaju vozilo još uvijek zadovoljava zahtjeve ili

| 20.1.2 | zahtijevati dodatno izvješće o ispitivanju od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja. |
| --- | --- |

20.1.2

zahtijevati dodatno izvješće o ispitivanju od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja.

20.2   Potvrđivanje ili odbijanje homologacije s navedenim preinakama dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik u skladu s postupkom koji je određen u stavku 16.3.

20.3   Homologacijsko tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj za takvo proširenje i o tome obavješćuje druge ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu izjave koji odgovara predlošku iz Priloga 2.D ovom Pravilniku.

21.   TRAJNO OBUSTAVLJENA PROIZVODNJA

Ako nositelj homologacije potpuno prestane proizvoditi tip vozila homologiranog u skladu s ovim Pravilnikom, o tome obavješćuje nadležno homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Po primitku odgovarajuće obavijesti to tijelo o tome obavješćuje ostale ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu izjave koji odgovara predlošku iz Priloga 2.D ovom Pravilniku.

22.   PRIJELAZNE ODREDBE O UGRADNJI RAZNIH SASTAVNIH DIJELOVA OPREME ZA UNP I HOMOLOGACIJI TIPA VOZILA OPREMLJENOG POSEBNOM OPREMOM ZA UPORABU UKAPLJENOG NAFTNOG PLINA U POGONSKOM SUSTAVU S OBZIROM NA UGRADNJU TAKVE OPREME

22.1   Od službenog dana stupanja na snagu niza izmjena 01 ovog Pravilnika nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbiti dodijeliti homologaciju na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 01.

22.2   Od službenog dana stupanja na snagu niza izmjena 01 ovog Pravilnika nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije zabraniti ugradnju na vozilo i uporabu kao prve ugradnje tipa sastavnog dijela koji je homologiran prema ovom Pravilniku kako je izmijenjen nizom izmjena 01.

22.3   Tijekom razdoblja od 12 mjeseci nakon dana stupanja na snagu niza izmjena 01 ovog Pravilnika, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik mogu dopustiti uporabu kao prve ugradnje tipa sastavnog dijela koji je homologiran prema ovom Pravilniku u njegovu izvornom obliku, kad se ugradi na vozilo koje je prerađeno za pogon na UNP.

22.4   Nakon isteka razdoblja od 12 mjeseci nakon dana stupanja na snagu niza izmjena 01 ovog Pravilnika, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik zabranjuju uporabu kao prve ugradnje sastavnog dijela koji ne ispunjava zahtjeve niza izmjena 01 ovog Pravilnika, kad se ugradi na vozilo koje je prerađeno za pogon na UNP.

22.5   Nakon isteka razdoblja od 12 mjeseci nakon dana stupanja na snagu niza izmjena 01 ovog Pravilnika, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik mogu odbiti prvu nacionalnu registraciju (prvo stavljanje u uporabu) vozila koje ne ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 01.

23.   NAZIVI I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI ODGOVORNIH ZA PROVOĐENJE HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA TE HOMOLOGACIJSKIH TIJELA

Stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik dostavljaju tajništvu Ujedinjenih naroda nazive i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologaciju i kojima se moraju poslati obrasci izjave kojom se potvrđuje homologacija ili proširenje, odbijanje ili povlačenje homologacije, a koji su izdani u drugim državama.

---

(1)  Kao što je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o izradi vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, para. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Razlikovni brojevi ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedeni su u Prilogu 3. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  Kombiniran ili zaseban.

3

(4)  Primjenjuje se samo kad aktuator za doziranje plina nije integriran u uređaj za ubrizgavanje plina.

4

(5)  Primjenjuje se samo kad pogonski tlak miješalice plina prelazi 20 kPa (razred 2.).

5

(6)  Kako je određeno u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3/stavak 2.

6

(7)  Razlikovni brojevi ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedeni su u Prilogu 3. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3

7

(8)  Kao što je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o izradi vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, para. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

8

(9)  Kako je određeno u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3/stavak 2.

9

(10)  Ti sastavni dijelovi možda nisu potrebni u slučaju ubrizgavanja tekućeg UNP-a.

10

---

PRILOG 1.

OSNOVNE KARAKTERISTIKE VOZILA, MOTORA I OPREME ZA UNP

Opis vozila (ili više njih):

Marka: ...

Tip (tipovi): ...

Ime i adresa proizvođača: ...

1.   Opis motora (ili više njih):

1.1   Proizvođač: ...

1.1.1   Proizvođačeva oznaka (oznake) motora (kako je označena na motoru ili drugi način identifikacije): ...

1.2   Motor s unutarnjim izgaranjem

1.2.1. – 1.2.4.4.   ne upotrebljava se;

1.2.4.5   Opis opreme za dovod UNP-a:

1.2.4.5.1   Opis sustava: ...

1.2.4.5.1.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.1.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.1.3   Crteži/dijagrami toka ugradnje u vozilo (vozila): ...

1.2.4.5.2   Isparivač/regulator (regulatori) tlaka:

1.2.4.5.2.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.2.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.2.3   Broj certifikata: ...

1.2.4.5.2.4   ne upotrebljava se;

1.2.4.5.2.5   Crteži: ...

1.2.4.5.2.6   Broj glavnih točaka za namještanje: ...

1.2.4.5.2.7   Opis načela namještanja preko glavnih točaka namještanja: ...

1.2.4.5.2.8   Broj točaka za namještanje u praznom hodu: ...

1.2.4.5.2.9   Opis načina namještanja preko točaka za namještanje u praznom hodu: ...

1.2.4.5.2.10   Druge mogućnosti namještanja: ako postoje, koje su (opis i crteži):

1.2.4.5.2.11   Pogonski tlak (tlakovi) (1): ...kPa

1.2.4.5.3   Miješalica: da/ne (2)

1.2.4.5.3.1   Broj: ...

1.2.4.5.3.2   Marka (marke): ...

1.2.4.5.3.3   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.3.4   Crteži: ...

1.2.4.5.3.5   Mjesto ugradnje (uključiti crtež (crteže)): ...

1.2.4.5.3.6   Mogućnosti namještanja: ...

1.2.4.5.3.7   Pogonski tlak (tlakovi) (1): ...kPa

1.2.4.5.4   Jedinica za doziranje plina: da/ne (2)

1.2.4.5.4.1   Broj: ...

1.2.4.5.4.2   Marka (marke): ...

1.2.4.5.4.3   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.4.4   Crteži: ...

1.2.4.5.4.5   Mjesto ugradnje (uključiti crtež (crteže)): ...

1.2.4.5.4.6   Mogućnosti namještanja:

1.2.4.5.4.7   Pogonski tlak (tlakovi) (1): ...kPa

1.2.4.5.5   Uređaj (uređaji) za ubrizgavanje plina ili brizgaljka (brizgaljke): da/ne (2)

1.2.4.5.5.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.5.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.5.3   (ne upotrebljava se)

1.2.4.5.5.4   Pogonski tlak (tlakovi) (1): ...kPa

1.2.4.5.5.5   Crteži ugradnje: ...kPa

1.2.4.5.6   Elektronička upravljačka jedinica za UNP:

1.2.4.5.6.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.6.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.6.3   Mjesto ugradnje: ...

1.2.4.5.6.4   Mogućnosti namještanja: ...

1.2.4.5.7   UNP spremnik:

1.2.4.5.7.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.7.2   Tip (tipovi) (uključiti crteže): ...

1.2.4.5.7.3   Broj spremnika: ...

1.2.4.5.7.4   Obujam: ...litre

1.2.4.5.7.5   pumpa za UNP u spremniku: da/ne (2)

1.2.4.5.7.6   (ne upotrebljava se)

1.2.4.5.7.7   Crteži instalacije spremnika: ...

1.2.4.5.8   Dodatna oprema na UNP spremniku

1.2.4.5.8.1   Ventil za ograničavanje punjenja na 80 %:

1.2.4.5.8.1.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.8.1.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.8.1.3   Načelo rada: plovak/ostalo (2) (uključiti opis ili crteže): ...

1.2.4.5.8.2   Pokazivač razine punjenja:

1.2.4.5.8.2.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.8.2.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.8.2.3   Načelo rada: plovak/ostalo (2) (uključiti opis ili crteže): ...

1.2.4.5.8.3   Ventil za rasterećenje tlaka (sigurnosni ispusni ventil):

1.2.4.5.8.3.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.8.3.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.8.3.3   Protok u normiranim uvjetima: ...

1.2.4.5.8.4   Uređaj za rasterećenje:

1.2.4.5.8.4.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.8.4.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.8.4.3   Opis i crteži: ...

1.2.4.5.8.4.4   Radna temperatura: ...

1.2.4.5.8.4.5   Materijal: ...

1.2.4.5.8.4.6   Protok u normiranim uvjetima: ...

1.2.4.5.8.5   Daljinski upravljani servisni ventil s ventilom za ograničavanje protoka:

1.2.4.5.8.5.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.8.5.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.8.6   Višestruki ventil: da/ne (2)

1.2.4.5.8.6.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.8.6.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.8.6.3   Opis višestrukog ventila (uključiti crteže): ...

1.2.4.5.8.7   Kućište nepropusno za plin:

1.2.4.5.8.7.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.8.7.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.8.8   Provodnica električnog napajanja (pumpa za gorivo/aktuatori):

1.2.4.5.8.8.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.8.8.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.8.8.3   Crteži: ...

1.2.4.5.9   Pumpa za gorivo (UNP): da/ne (2)

1.2.4.5.9.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.9.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.9.3   Pumpa ugrađena u spremnik za UNP: da/ne (2)

1.2.4.5.9.4   Pogonski tlak (tlakovi) (1): ...kPa

1.2.4.5.10   Zaporni ventil/nepovratni ventil/ventil za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi:

da/ne (2)

1.2.4.5.10.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.10.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.10.3   Opis i crteži: ...

1.2.4.5.10.4   Pogonski tlak (tlakovi) (1): ...kPa

1.2.4.5.11   Jedinica za punjene na vanjskoj strani vozila (2):

1.2.4.5.11.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.11.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.11.3   Opis i crteži: ...

1.2.4.5.12   Savitljivo crijevo (crijeva)/cijevi za gorivo:

1.2.4.5.12.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.12.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.12.3   Opis: ...

1.2.4.5.12.4   Pogonski tlak (tlakovi) (1): ...kPa

1.2.4.5.13   Senzor (senzori) tlaka i temperature (2):

1.2.4.5.13.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.13.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.13.3   Opis: ...

1.2.4.5.13.4   Pogonski tlak (tlakovi) (1): ...kPa

1.2.4.5.14   Filtarska jedinica (jedinice) za UNP (2):

1.2.4.5.14.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.14.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.14.3   Opis: ...

1.2.4.5.14.4   Pogonski tlak (tlakovi) (1): ...kPa

1.2.4.5.15   Dodatni priključak (priključci) (vozila na jednu vrstu goriva bez sustava za pogon u nuždi) (2):

1.2.4.5.15.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.15.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.15.3   Opis i crteži ugradnje: ...

1.2.4.5.16   Veza sustava za UNP sa sustavom za grijanje: da/ne (2)

1.2.4.5.16.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.16.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.16.3   Opis i crteži ugradnje: ...

1.2.4.5.17   Zajednički vod (2):

1.2.4.5.17.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.17.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.17.3   Opis i crteži ugradnje: ...

1.2.4.5.17.4   Pogonski tlak (tlakovi) (1): ...kPa

1.2.4.5.18   Višenamjenski sastavni dio (2):

1.2.4.5.18.1   Marka (marke): ...

1.2.4.5.18.2   Tip (tipovi): ...

1.2.4.5.18.3   Opis i crteži: ...

1.2.4.5.18.4   Pogonski tlak (tlakovi) (1): ...kPa

1.2.4.5.19   Dodatna dokumentacija:

1.2.4.5.19.1   Opis opreme za UNP i fizičke zaštite katalizatora pri prelasku s benzina na UNP i obratno:

1.2.4.5.19.2   Shema sustava (električni spojevi, vakuumski priključci, cijevi za izjednačavanje tlaka itd.):

1.2.4.5.19.3   Crtež simbola: ...

1.2.4.5.19.4   Podaci o namještanju: ...

1.2.4.5.19.5   Certifikat vozila na benzin, ako je već dodijeljen: ...

1.2.5   Sustav hlađenja: (s tekućinom/zrakom) (2)

1.2.5.1   Opis sustava/crteži s obzirom na opremu za UNP:

---

(1)  Navesti dopušteno odstupanje.

(2)  Prekrižiti što se ne primjenjuje.

---

PRILOG 2.A

IZGLED HOMOLOGACIJSKE OZNAKE TIPA OPREME ZA UNP

(vidjeti stavak 5.4. ovog Pravilnika)

Image 2

  1

Gornja homologacijska oznaka postavljena na opremu za UNP pokazuje da je ta oprema homologirana u Nizozemskoj (E 4) u skladu s Pravilnikom br. 67 pod homologacijskim brojem 012439. Prve dvije znamenke homologacijskog broja označavaju da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima Pravilnika br. 67 kako je izmijenjen nizom izmjena 01.

---

PRILOG 2.B

Image 3

IZJAVA

(najveći format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

izdaje: Naziv tijela

o (2): dodjeli homologacije

proširenju homologacije

odbijanju homologacije

povlačenju homologacije

trajno obustavljenoj proizvodnji

za tip opreme za UNP u skladu s Pravilnikom br. 67

Homologacijski br.: Br. proširenja:

1. Razmatrana oprema za UNP (2):

Spremnik uključujući konfiguraciju dodatne opreme na spremniku kako je utvrđeno u Dodatku 1. ovom Prilogu.

Ventil za ograničavanje punjenja na 80 %

Pokazivač razine punjenja

Ventil za rasterećenje tlaka (sigurnosni ispusni ventil)

Uređaj za rasterećenje tlaka

Daljinski upravljani servisni ventil s ventilom za ograničavanje protoka

Višestruki ventil, uključujući sljedeću dodatnu opremu:

Kućište nepropusno za plin

Provodnica električnog napajanja (pumpa/aktuatori)

Pumpa za gorivo

Isparivač/regulator tlaka

Zaporni ventili za zatvaranje

Nepovratni ventil

Ventil za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi

Dodatni priključak

Savitljivo crijevo

Jedinica za punjenje na vanjskoj strani vozila

Uređaj za ubrizgavanje plina ili brizgaljka

Zajednički vod

Jedinica za doziranje plina

Image 4

Miješalica plina

Elektronička upravljačka jedinica

Senzor tlaka/temperature

Filtarska jedinica za UNP

Višenamjenski sastavni dio

2. Trgovački naziv ili oznaka:

3. Ime i adresa proizvođača:

4. Ime i adresa zastupnika proizvođača, ako postoji:

5. Podneseno za homologaciju dana:

6. Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja:

7. Datum izvješća koje je izdala ta služba:

8. Broj izvješća koje je izdala ta služba:

9. Homologacija dodijeljena/odbijena/proširena/povučena (2):

10. Razlog (razlozi) za proširenje (ako je primjenjivo):

11. Mjesto:

12. Datum:

13. Potpis:

14. Dokumenti priloženi uz zahtjev za homologaciju ili proširenje homologacije mogu se dobiti na zahtjev.

(1) Razlikovni broj države koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u ovom Pravilniku).

(2) Prekrižiti što se ne primjenjuje.

Dodatak

SAMO SPREMNICI

1.   Karakteristike spremnika iz osnovnog spremnika (konfiguracija 00):

| (a) | Trgovački naziv ili oznaka: ... |
| --- | --- |

(a)

Trgovački naziv ili oznaka: ...

| (b) | Oblik: ... |
| --- | --- |

(b)

Oblik: ...

| (c) | Materijal: ... |
| --- | --- |

(c)

Materijal: ...

| (d) | Otvori: ...vidjeti crtež |
| --- | --- |

(d)

Otvori: ...vidjeti crtež

| (e) | Debljina stijenke: ...mm |
| --- | --- |

(e)

Debljina stijenke: ...mm

| (f) | Promjer (cilindrični spremnik): ...mm |
| --- | --- |

(f)

Promjer (cilindrični spremnik): ...mm

| (g) | Visina (posebni oblik spremnika): ...mm |
| --- | --- |

(g)

Visina (posebni oblik spremnika): ...mm

| (h) | Vanjska površina: ...cm2 |
| --- | --- |

(h)

Vanjska površina: ...cm2

| (i) | Konfiguracija dodatne opreme na spremniku: vidjeti tablicu 1. |
| --- | --- |

(i)

Konfiguracija dodatne opreme na spremniku: vidjeti tablicu 1.

Tablica 1.

| Br. | Stavka | Tip | Homologacijski br. | Br. proširenja: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | Ventil za ograničavanje punjenja na 80 % | | | |
| b | Pokazivač razine punjenja | | | |
| c | Ventil za rasterećenje tlaka | | | |
| d | Daljinski upravljani servisni ventil s ventilom za ograničavanje protoka | | | |
| e | Pumpa za gorivo | | | |
| f | Višestruki ventil | | | |
| g | Kućište nepropusno za plin | | | |
| h | Provodnica električnog napajanja | | | |
| i | Nepovratni ventil | | | |
| j | Uređaj za rasterećenje tlaka | | | |

Br.

Stavka

Tip

Homologacijski br.

Br. proširenja:

a

Ventil za ograničavanje punjenja na 80 %

b

Pokazivač razine punjenja

c

Ventil za rasterećenje tlaka

d

Daljinski upravljani servisni ventil s ventilom za ograničavanje protoka

e

Pumpa za gorivo

f

Višestruki ventil

g

Kućište nepropusno za plin

h

Provodnica električnog napajanja

i

Nepovratni ventil

j

Uređaj za rasterećenje tlaka

2.   Popisi porodice spremnika

U popisima porodice spremnika navodi se promjer, obujam, vanjska površina i moguća konfiguracija (konfiguracije) dodatne opreme na spremniku.

Tablica 2.

| Br. | Tip | Promjer/visina [mm] | Obujam [L] | Vanjska površina [cm2] | Konfiguracija dodatne opreme [oznake] (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 | | | | | |
| 02 | | | | | |

Br.

Tip

Promjer/visina [mm]

Obujam [L]

Vanjska površina [cm2]

Konfiguracija dodatne opreme [oznake] (1)

01

02

3.   Popisi mogućih konfiguracija dodatne opreme na spremniku

Navesti popis moguće dodatne opreme koja se razlikuje od ispitane konfiguracije dodatne opreme (oznaka 00) i koja se može ugraditi na tip spremnika. Za svu dodatnu opremu navesti tip, homologacijski broj, broj proširenja te vlastitu oznaku konfiguracije.

Tablica 3.

| Br. | Dodatna oprema | Tip | Homologacijski br. | Br. proširenja | Konfiguracija dodatne opreme [oznaka] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | | | | | |
| b | | | | | |
| c | | | | | |
| d | | | | | |

Br.

Dodatna oprema

Tip

Homologacijski br.

Br. proširenja

Konfiguracija dodatne opreme [oznaka]

a

b

c

d

---

(1)  Oznaka 00 i, ako je primjenjivo, ista oznaka (oznake) iz tablice 3.

---

PRILOG 2.C

IZGLED HOMOLOGACIJSKIH OZNAKA

Predložak A

(vidjeti stavak 16.4. ovog Pravilnika)

Image 5

Gornja homologacijska oznaka postavljena na vozilo pokazuje da je vozilo, s obzirom na ugradnju posebne opreme za uporabu UNP-a za pogon, homologirano u Nizozemskoj (E 4) u skladu s Pravilnikom br. 67 pod homologacijskim brojem 012439. Prve dvije znamenke homologacijskog broja označavaju da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima Pravilnika br. 67 kako je izmijenjen nizom izmjena 01.

Predložak B

(vidjeti stavak 16.4. ovog Pravilnika)

Image 6

Gornja homologacijska oznaka postavljena na vozilo pokazuje da je vozilo, s obzirom na ugradnju posebne opreme za uporabu UNP-a za pogon, homologirano u Nizozemskoj (E 4) u skladu s Pravilnikom br. 67 pod homologacijskim brojem 012439. Prve dvije znamenke homologacijskog broja označavaju da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima Pravilnika br. 67 kako je izmijenjen nizom izmjena 01 te da Pravilnik br. 83 uključuje niz izmjena 04.

---

PRILOG 2.D

Image 7

IZJAVA

(najveći format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

izdaje: Naziv tijela

o (2): dodjeli homologacije

proširenju homologacije

odbijanju homologacije

povlačenju homologacije

trajno obustavljenoj proizvodnji

za tip vozila s obzirom na ugradnju sustava za UNP u skladu s Pravilnikom br. 67

Homologacijski br.: Br. proširenja:

1. Trgovački naziv ili oznaka vozila:

2. Tip vozila:

3. Kategorija vozila:

4. Ime i adresa proizvođača:

5. Ime i adresa zastupnika proizvođača, ako postoji:

6. Opis vozila (crteži itd.):

7. Rezultati ispitivanja:

8. Podneseno za homologaciju dana:

9. Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja:

10. Datum izvješća koje je izdala ta služba:

11. Broj izvješća koje je izdala ta služba:

12. Homologacija dodijeljena/odbijena/proširena/povučena (2):

13. Razlog (razlozi) za proširenje (ako je primjenjivo):

14. Mjesto:

15. Datum:

16. Potpis:

17. Na zahtjev se mogu dobiti sljedeći dokumenti priloženi uz zahtjev za homologaciju ili proširenje homologacije:

crteži, prikazi i sheme sastavnih dijelova i ugradnje opreme za UNP koji se smatraju bitnima za potrebe ovog Pravilnika;

ako je primjenjivo, crteži raznih sastavnih dijelova i njihova položaja u vozilu.

(1) Razlikovni broj države koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u ovom Pravilniku).

(2) Prekrižiti što se ne primjenjuje.

---

PRILOG 3.

ODREDBE O HOMOLOGACIJI DODATNE OPREME NA SPREMNIKU ZA UNP

1.   Ventil za ograničavanje punjenja na 80 %

1.1   Definicija: vidjeti stavak 2.5.1. ovog Pravilnika.

1.2   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2.): razred 3.

1.3   Razredbeni tlak: 3 000 kPa.

1.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 65 °C

Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja.

1.5   Opća konstrukcijska pravila:

| | Stavak 6.15.1., Odredbe o ventilu za ograničavanje punjenja na 80 %. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.1., Odredbe o ventilu za ograničavanje punjenja na 80 %.

| | Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji.

| | Stavak 6.15.3.1., Odredbe o ventilima aktiviranima električnim napajanjem. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.3.1., Odredbe o ventilima aktiviranima električnim napajanjem.

1.6   Primjenjivi postupci ispitivanja

| Tlačna proba | : | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje | : | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura | : | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura | : | Prilog 15. stavak 7. |
| Propuštanje na sjedištu ventila | : | Prilog 15. stavak 8. |
| Trajnost | : | Prilog 15. stavak 9. |
| Ispitivanja djelovanja | : | Prilog 15. stavak 10. |
| UNP kompatibilnost | : | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju | : | Prilog 15. stavak 12. (*2) |
| Otpornost na suhu toplinu | : | Prilog 15. stavak 13. (*1) |
| Starenje ozonom | : | Prilog 15. stavak 14. (*1) |
| Puzanje | : | Prilog 15. stavak 15. (*1) |
| Temperaturni ciklus | : | Prilog 15. stavak 16. (*1) |

Tlačna proba

:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje

:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura

:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura

:

Prilog 15. stavak 7.

Propuštanje na sjedištu ventila

:

Prilog 15. stavak 8.

Trajnost

:

Prilog 15. stavak 9.

Ispitivanja djelovanja

:

Prilog 15. stavak 10.

UNP kompatibilnost

:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju

:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

Otpornost na suhu toplinu

:

Prilog 15. stavak 13. (*1)

Starenje ozonom

:

Prilog 15. stavak 14. (*1)

Puzanje

:

Prilog 15. stavak 15. (*1)

Temperaturni ciklus

:

Prilog 15. stavak 16. (*1)

2.   Pokazivač razine punjenja

2.1   Definicija: vidjeti stavak 2.5.2. ovog Pravilnika.

2.2   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2.): razred 1.

2.3   Razredbeni tlak: 3 000 kPa.

2.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 65 °C

Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja.

2.5   Opća konstrukcijska pravila:

| | Stavak 6.15.11., Odredbe o pokazivaču razine punjenja. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.11., Odredbe o pokazivaču razine punjenja.

| | Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji.

2.6   Primjenjivi postupci ispitivanja

| Tlačna proba | : | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje | : | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura | : | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura | : | Prilog 15. stavak 7. |
| UNP kompatibilnost | : | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju | : | Prilog 15. stavak 12. (*2) |
| Otpornost na suhu toplinu | : | Prilog 15. stavak 13. (*1) |
| Starenje ozonom | : | Prilog 15. stavak 14. (*1) |
| Puzanje | : | Prilog 15. stavak 15. (*1) |
| Temperaturni ciklus | : | Prilog 15. stavak 16. (*1) |

Tlačna proba

:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje

:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura

:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura

:

Prilog 15. stavak 7.

UNP kompatibilnost

:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju

:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

Otpornost na suhu toplinu

:

Prilog 15. stavak 13. (*1)

Starenje ozonom

:

Prilog 15. stavak 14. (*1)

Puzanje

:

Prilog 15. stavak 15. (*1)

Temperaturni ciklus

:

Prilog 15. stavak 16. (*1)

3.   Ventil za rasterećenje tlaka (sigurnosni ispusni ventil)

3.1   Definicija: vidjeti stavak 2.5.3. ovog Pravilnika.

3.2   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2.): razred 3.

3.3   Razredbeni tlak: 3 000 kPa.

3.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 65 °C

Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja.

3.5   Opća konstrukcijska pravila:

Stavak 6.15.8., Odredbe o ventilu za rasterećenje tlaka (sigurnosni ispusni ventil)

3.6   Primjenjivi postupci ispitivanja

| Tlačna proba: | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- |
| Vanjsko propuštanje: | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura: | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura: | Prilog 15. stavak 7. |
| Propuštanje na sjedištu ventila: | Prilog 15. stavak 8. |
| Trajnost: (s 200 radnih ciklusa) | Prilog 15. stavak 9. |
| Ispitivanje djelovanja: | Prilog 15. stavak 10. |
| UNP kompatibilnost: | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju: | Prilog 15. stavak 12. (*2) |
| Otpornost na suhu toplinu: | Prilog 15. stavak 13. (*1) |
| Starenje ozonom: | Prilog 15. stavak 14. (*1) |
| Puzanje: | Prilog 15. stavak 15. (*1) |
| Temperaturni ciklus: | Prilog 15. stavak 1.6. (*1) |

Tlačna proba:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura:

Prilog 15. stavak 7.

Propuštanje na sjedištu ventila:

Prilog 15. stavak 8.

Trajnost: (s 200 radnih ciklusa)

Prilog 15. stavak 9.

Ispitivanje djelovanja:

Prilog 15. stavak 10.

UNP kompatibilnost:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

Otpornost na suhu toplinu:

Prilog 15. stavak 13. (*1)

Starenje ozonom:

Prilog 15. stavak 14. (*1)

Puzanje:

Prilog 15. stavak 15. (*1)

Temperaturni ciklus:

Prilog 15. stavak 1.6. (*1)

4.   Daljinski upravljani servisni ventil s ventilom za ograničavanje protoka

4.1   Definicija: vidjeti stavak 2.5.4. ovog Pravilnika.

4.2   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2.): razred 3. ili razred 0. ako je naveden radni tlak (WP).

4.3   Razredbeni tlak: 3 000 kPa ili navedeni WP ako je ≥ 3 000 kPa.

4.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 65 °C

Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja.

4.5   Opća konstrukcijska pravila:

| | Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji.

| | Stavak 6.15.3.1., Odredbe o ventilima aktiviranima električnim/vanjskim napajanjem. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.3.1., Odredbe o ventilima aktiviranima električnim/vanjskim napajanjem.

| | Stavak 6.15.13., Odredbe o daljinski upravljanom ventilu s ventilom za ograničavanje protoka. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.13., Odredbe o daljinski upravljanom ventilu s ventilom za ograničavanje protoka.

4.6   Primjenjivi postupci ispitivanja

| Tlačna proba | : | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje | : | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura | : | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura | : | Prilog 15. stavak 7. |
| Propuštanje na sjedištu ventila | : | Prilog 15. stavak 8. |
| Trajnost | : | Prilog 15. stavak 9. |
| Ispitivanje djelovanja | : | Prilog 15. stavak 10. |
| UNP kompatibilnost | : | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju | : | Prilog 15. stavak 12. (*2) |
| Otpornost na suhu toplinu | : | Prilog 15. stavak 13. (*1) |
| Starenje ozonom | : | Prilog 15. stavak 14. (*1) |
| Puzanje | : | Prilog 15. stavak 15. (*1) |
| Temperaturni ciklus | : | Prilog 15. stavak 16. (*1) |

Tlačna proba

:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje

:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura

:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura

:

Prilog 15. stavak 7.

Propuštanje na sjedištu ventila

:

Prilog 15. stavak 8.

Trajnost

:

Prilog 15. stavak 9.

Ispitivanje djelovanja

:

Prilog 15. stavak 10.

UNP kompatibilnost

:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju

:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

Otpornost na suhu toplinu

:

Prilog 15. stavak 13. (*1)

Starenje ozonom

:

Prilog 15. stavak 14. (*1)

Puzanje

:

Prilog 15. stavak 15. (*1)

Temperaturni ciklus

:

Prilog 15. stavak 16. (*1)

4.7   Ako je daljinski upravljani servisni ventil zatvoren za vrijeme faza automatskog zaustavljanja, prilikom ispitivanja trajnosti iz stavka 9. Priloga 15. ventil se podvrgava sljedećem broju operacija:

| (a) | 200 000 ciklusa (oznaka „H1”) ako se motor automatski isključi kad se vozilo zaustavi; |
| --- | --- |

(a)

200 000 ciklusa (oznaka „H1”) ako se motor automatski isključi kad se vozilo zaustavi;

| (b) | 500 000 ciklusa (oznaka „H2”) ako se, dodatno uz (a), motor automatski isključi i kad je vozilo pogonjeno samo električnim motorom; |
| --- | --- |

(b)

500 000 ciklusa (oznaka „H2”) ako se, dodatno uz (a), motor automatski isključi i kad je vozilo pogonjeno samo električnim motorom;

| (c) | 1 000 000 ciklusa (oznaka „H3”) ako se, dodatno uz (a) i (b), motor automatski isključi nakon otpuštanja papučice za gas. |
| --- | --- |

(c)

1 000 000 ciklusa (oznaka „H3”) ako se, dodatno uz (a) i (b), motor automatski isključi nakon otpuštanja papučice za gas.

Ne dovodeći u pitanje prethodne odredbe, smatra se da ventil koji zadovoljava (b) zadovoljava (a) te da ventil koji zadovoljava (c) zadovoljava (a) i (b).

5.   Provodnica električnog napajanja

5.1   Definicija: vidjeti stavak 2.5.8. ovog Pravilnika.

5.2   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2.):

| | razred 0. za dio koji je u dodiru s tekućim UNP-om pri tlaku > 3 000 kPa; |
| --- | --- |

razred 0. za dio koji je u dodiru s tekućim UNP-om pri tlaku > 3 000 kPa;

| | razred 1. za dio koji je u dodiru s tekućim UNP-om pri tlaku ≤ 3 000 kPa. |
| --- | --- |

razred 1. za dio koji je u dodiru s tekućim UNP-om pri tlaku ≤ 3 000 kPa.

5.3   Razredbeni tlak:

| dijelovi razreda 0. | : | navedeni radni tlak (WP) |
| --- | --- | --- |
| dijelovi razreda 1. | : | 3 000 kPa |

dijelovi razreda 0.

:

navedeni radni tlak (WP)

dijelovi razreda 1.

:

3 000 kPa

5.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 65 °C

Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja.

5.5   Opća konstrukcijska pravila:

| | Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji.

| | Stavak 6.15.2.3., Odredbe o provodnici električnog napajanja. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.2.3., Odredbe o provodnici električnog napajanja.

5.6   Primjenjivi postupci ispitivanja

| Tlačna proba | : | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje | : | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura | : | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura | : | Prilog 15. stavak 7. |
| UNP kompatibilnost | : | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju | : | Prilog 15. stavak 12. (*2) |
| Otpornost na suhu toplinu | : | Prilog 15. stavak 13. (*1) |
| Starenje ozonom | : | Prilog 15. stavak 14. (*1) |
| Puzanje | : | Prilog 15. stavak 15. (*1) |
| Temperaturni ciklus | : | Prilog 15. stavak 16. (*1) |

Tlačna proba

:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje

:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura

:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura

:

Prilog 15. stavak 7.

UNP kompatibilnost

:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju

:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

Otpornost na suhu toplinu

:

Prilog 15. stavak 13. (*1)

Starenje ozonom

:

Prilog 15. stavak 14. (*1)

Puzanje

:

Prilog 15. stavak 15. (*1)

Temperaturni ciklus

:

Prilog 15. stavak 16. (*1)

6.   Kućište nepropusno za plin

6.1   Definicija: vidjeti stavak 2.5.7. ovog Pravilnika.

6.2   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2.):

nije primjenjivo.

6.3   Razredbeni tlak: nije primjenjivo.

6.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 65 °C

Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja.

6.5   Opća konstrukcijska pravila:

Stavak 6.15.12., Odredbe o kućištu nepropusnom za plin.

6.6   Primjenjivi postupci ispitivanja

| Tlačna proba | : | Prilog 15. stavak 4. 50 kPa. |
| --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje | : | Prilog 15. stavak 5. 10 kPa. |
| Visoka temperatura | : | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura | : | Prilog 15. stavak 7. |

Tlačna proba

:

Prilog 15. stavak 4. 50 kPa.

Vanjsko propuštanje

:

Prilog 15. stavak 5. 10 kPa.

Visoka temperatura

:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura

:

Prilog 15. stavak 7.

7.   Odredbe o homologaciji uređaja za rasterećenje tlaka (osigurača)

7.1   Definicija: vidjeti stavak 2.5.3.1. ovog Pravilnika.

7.2   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2.): razred 3.

7.3   Razredbeni tlak: 3 000 kPa.

7.4   Konstrukcijske temperature:

osigurač se mora konstruirati tako da se otvori na temperaturi 120 ± 10 °C.

7.5   Opća konstrukcijska pravila:

Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji.

Stavak 6.15.3.1., Odredbe o ventilima aktiviranima električnim napajanjem.

Stavak 6.15.7., Odredbe o ventilu za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi.

7.6   Primjenjivi postupci ispitivanja

| Tlačna proba | : | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje | : | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura | : | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura | : | Prilog 15. stavak 7. |
| Propuštanje na sjedištu ventila (ako postoji) | : | Prilog 15. stavak 8. |
| UNP kompatibilnost | : | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju | : | Prilog 15. stavak 12. (*2) |
| Otpornost na suhu toplinu | : | Prilog 15. stavak 13. (*1) |
| Starenje ozonom | : | Prilog 15. stavak 14. (*1) |
| Puzanje | : | Prilog 15. stavak 15. (*1) |
| Temperaturni ciklus | : | Prilog 15. stavak 16. (*1) |

Tlačna proba

:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje

:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura

:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura

:

Prilog 15. stavak 7.

Propuštanje na sjedištu ventila (ako postoji)

:

Prilog 15. stavak 8.

UNP kompatibilnost

:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju

:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

Otpornost na suhu toplinu

:

Prilog 15. stavak 13. (*1)

Starenje ozonom

:

Prilog 15. stavak 14. (*1)

Puzanje

:

Prilog 15. stavak 15. (*1)

Temperaturni ciklus

:

Prilog 15. stavak 16. (*1)

7.7   Zahtjevi za uređaj za rasterećenje tlaka (osigurač)

Za uređaj za rasterećenje tlaka (osigurač) koji određuje proizvođač mora se dokazati da je kompatibilan s uvjetima uporabe s pomoću sljedećih ispitivanja:

| (a) | jedan se uzorak drži 24 sata na kontroliranoj temperaturi od najmanje 90 °C i tlaku ne nižem od ispitnog tlaka (3 000 kPa). Na kraju ovog ispitivanja ne smije biti nikakvog propuštanja ili vidljivog znaka istiskivanja bilo kojeg taljivog metala upotrijebljenog pri konstrukciji; |
| --- | --- |

(a)

jedan se uzorak drži 24 sata na kontroliranoj temperaturi od najmanje 90 °C i tlaku ne nižem od ispitnog tlaka (3 000 kPa). Na kraju ovog ispitivanja ne smije biti nikakvog propuštanja ili vidljivog znaka istiskivanja bilo kojeg taljivog metala upotrijebljenog pri konstrukciji;

| (b) | na jednom uzorku provodi se ispitivanje zamora materijala tlačnim ciklusima učestalošću koja ne smije prijeći 4 ciklusa na minutu na sljedeći način:






  i. | drži se pri temperaturi 82 °C, dok je tlak tijekom 10 000 ciklusa između 300 i 3 000 kPa, |
| --- | --- | --- |

(b)

na jednom uzorku provodi se ispitivanje zamora materijala tlačnim ciklusima učestalošću koja ne smije prijeći 4 ciklusa na minutu na sljedeći način:

i.

drži se pri temperaturi 82 °C, dok je tlak tijekom 10 000 ciklusa između 300 i 3 000 kPa,

| ii. | drži se pri temperaturi – 20 °C, dok je tlak tijekom 10 000 ciklusa između 300 i 3 000 kPa. |
| --- | --- |

ii.

drži se pri temperaturi – 20 °C, dok je tlak tijekom 10 000 ciklusa između 300 i 3 000 kPa.

Na kraju ovog ispitivanja ne smije biti nikakvog propuštanja ili vidljivog znaka istiskivanja bilo kojeg taljivog metala upotrijebljenog pri konstrukciji;

| (c) | izloženi mjedeni dijelovi uređaja za rasterećenje tlaka moraju uspješno proći ispitivanje živinim nitratom opisano u normi ASTM B154 (*3), pri čemu ne smiju nastati pukotine zbog napetosne korozije. Uređaj za rasterećenje tlaka se 30 minuta potopi u vodenu otopinu živina nitrata koji sadržava 10 g živina nitrata i 10 ml dušikove kiseline na litru otopine. Nakon potapanja, na uređaju za rasterećenje tlaka provodi se ispitivanje propuštanja jednominutnim djelovanjem aerostatičkog tlaka od 3 000 kPa i u tom se vremenu provjerava vanjsko propuštanje tog sastavnog dijela. Propuštanje ne smije prijeći 200 cm3/h; |
| --- | --- |

(c)

izloženi mjedeni dijelovi uređaja za rasterećenje tlaka moraju uspješno proći ispitivanje živinim nitratom opisano u normi ASTM B154 (*3), pri čemu ne smiju nastati pukotine zbog napetosne korozije. Uređaj za rasterećenje tlaka se 30 minuta potopi u vodenu otopinu živina nitrata koji sadržava 10 g živina nitrata i 10 ml dušikove kiseline na litru otopine. Nakon potapanja, na uređaju za rasterećenje tlaka provodi se ispitivanje propuštanja jednominutnim djelovanjem aerostatičkog tlaka od 3 000 kPa i u tom se vremenu provjerava vanjsko propuštanje tog sastavnog dijela. Propuštanje ne smije prijeći 200 cm3/h;

| (d) | izloženi dijelovi uređaja za rasterećenje tlaka od nehrđajućeg čelika moraju biti izrađeni od slitine otporne na nastajanje pukotina zbog napetosne korozije koju uzrokuje klorid. |
| --- | --- |

(d)

izloženi dijelovi uređaja za rasterećenje tlaka od nehrđajućeg čelika moraju biti izrađeni od slitine otporne na nastajanje pukotina zbog napetosne korozije koju uzrokuje klorid.

---

(*1)  Samo za nemetalne dijelove.

(*2)  Samo za metalne dijelove.

(*3)  Ovaj postupak ili drugi jednakovrijedni postupak dopušten je sve dok je dostupna međunarodna norma.

---

PRILOG 4.

ODREDBE O HOMOLOGACIJI PUMPE ZA GORIVO

1.   Definicija: vidjeti stavak 2.5.5. ovog Pravilnika.

2.   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2.):

| | razred 0. za dio koji je u dodiru s tekućim UNP-om pri tlaku > 3 000 kPa; |
| --- | --- |

razred 0. za dio koji je u dodiru s tekućim UNP-om pri tlaku > 3 000 kPa;

| | razred 1. za dio koji je u dodiru s tekućim UNP-om pri tlaku ≤ 3 000 kPa. |
| --- | --- |

razred 1. za dio koji je u dodiru s tekućim UNP-om pri tlaku ≤ 3 000 kPa.

3.   Razredbeni tlak:

| dijelovi razreda 0. | : | navedeni radni tlak (WP) |
| --- | --- | --- |
| dijelovi razreda 1. | : | 3 000 kPa |

dijelovi razreda 0.

:

navedeni radni tlak (WP)

dijelovi razreda 1.

:

3 000 kPa

4.   Konstrukcijske temperature:

| | – 20 °C do 65 °C, kad je pumpa za gorivo ugrađena unutar spremnika. |
| --- | --- |

– 20 °C do 65 °C, kad je pumpa za gorivo ugrađena unutar spremnika.

| | – 20 °C do 120 °C, kad je pumpa za gorivo ugrađena izvan spremnika. |
| --- | --- |

– 20 °C do 120 °C, kad je pumpa za gorivo ugrađena izvan spremnika.

| | Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja. |
| --- | --- |

Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja.

5.   Opća konstrukcijska pravila:

| | Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji.

| | Stavak 6.15.2.1., Odredbe o razredu izolacije. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.2.1., Odredbe o razredu izolacije.

| | Stavak 6.15.3.2., Odredbe kad je isključeno električno napajanje. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.3.2., Odredbe kad je isključeno električno napajanje.

| | Stavak 6.15.6.1., Odredbe o sprečavanju povećanja tlaka. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.6.1., Odredbe o sprečavanju povećanja tlaka.

6.   Primjenjivi postupci ispitivanja

| 6.1 | Pumpa za gorivo ugrađena unutar spremnika:







  UNP kompatibilnost | : | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| --- | --- | --- | --- |

6.1

Pumpa za gorivo ugrađena unutar spremnika:

UNP kompatibilnost

:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

| 6.2 | Pumpa za gorivo ugrađena izvan spremnika:







  Tlačna proba | : | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje | : | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura | : | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura | : | Prilog 15. stavak 7. |
| UNP kompatibilnost | : | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju | : | Prilog 15. stavak 12. (*2) |
| Otpornost na suhu toplinu | : | Prilog 15. stavak 13. (*1) |
| Starenje ozonom | : | Prilog 15. stavak 14. (*1) |
| Puzanje | : | Prilog 15. stavak 15. (*1) |
| Temperaturni ciklus | : | Prilog 15. stavak 16. (*1) |

6.2

Pumpa za gorivo ugrađena izvan spremnika:

Tlačna proba

:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje

:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura

:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura

:

Prilog 15. stavak 7.

UNP kompatibilnost

:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju

:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

Otpornost na suhu toplinu

:

Prilog 15. stavak 13. (*1)

Starenje ozonom

:

Prilog 15. stavak 14. (*1)

Puzanje

:

Prilog 15. stavak 15. (*1)

Temperaturni ciklus

:

Prilog 15. stavak 16. (*1)

---

(*1)  Samo za nemetalne dijelove.

(*2)  Samo za metalne dijelove.

---

PRILOG 5.

ODREDBE O HOMOLOGACIJI FILTARSKE JEDINICE ZA UNP

1.   Definicija: vidjeti stavak 2.14. ovog Pravilnika.

2.   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2.):

filtarska jedinica može biti razreda 0., 1., 2. ili 2.A.

3.   Razredbeni tlak:

| sastavni dijelovi razreda 0. | : | navedeni radni tlak (WP) |
| --- | --- | --- |
| sastavni dijelovi razreda 1. | : | 3 000 kPa. |
| sastavni dijelovi razreda 2. | : | 450 kPa. |
| sastavni dijelovi razreda 2.A. | : | 120 kPa. |

sastavni dijelovi razreda 0.

:

navedeni radni tlak (WP)

sastavni dijelovi razreda 1.

:

3 000 kPa.

sastavni dijelovi razreda 2.

:

450 kPa.

sastavni dijelovi razreda 2.A.

:

120 kPa.

4.   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C

Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja.

5.   Opća konstrukcijska pravila: (ne upotrebljava se)

6.   Primjenjivi postupci ispitivanja

| 6.1 | Za dijelove razreda 1.:







  Tlačna proba | : | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje | : | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura | : | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura | : | Prilog 15. stavak 7. |
| UNP kompatibilnost | : | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju | : | Prilog 15. stavak 12. (*2) |
| Otpornost na suhu toplinu | : | Prilog 15. stavak 13. (*1) |
| Starenje ozonom | : | Prilog 15. stavak 14. (*1) |
| Puzanje | : | Prilog 15. stavak 15. (*1) |
| Temperaturni ciklus | : | Prilog 15. stavak 16. (*1) |

6.1

Za dijelove razreda 1.:

Tlačna proba

:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje

:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura

:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura

:

Prilog 15. stavak 7.

UNP kompatibilnost

:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju

:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

Otpornost na suhu toplinu

:

Prilog 15. stavak 13. (*1)

Starenje ozonom

:

Prilog 15. stavak 14. (*1)

Puzanje

:

Prilog 15. stavak 15. (*1)

Temperaturni ciklus

:

Prilog 15. stavak 16. (*1)

| 6.2 | Za dijelove razreda 2. i/ili 2.A:







  Tlačna proba | : | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje | : | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura | : | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura | : | Prilog 15. stavak 7. |
| UNP kompatibilnost | : | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju | : | Prilog 15. stavak 12. (*1) |

6.2

Za dijelove razreda 2. i/ili 2.A:

Tlačna proba

:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje

:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura

:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura

:

Prilog 15. stavak 7.

UNP kompatibilnost

:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju

:

Prilog 15. stavak 12. (*1)

---

(*1)  Samo za nemetalne dijelove.

(*2)  Samo za metalne dijelove.

---

PRILOG 6.

ODREDBE O HOMOLOGACIJI REGULATORA TLAKA I ISPARIVAČA

1.   Definicija:

| | Isparivač: vidjeti stavak 2.6. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

Isparivač: vidjeti stavak 2.6. ovog Pravilnika.

| | Regulator tlaka: vidjeti stavak 2.7. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

Regulator tlaka: vidjeti stavak 2.7. ovog Pravilnika.

2.   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2.):

| | razred 0.: za dio koji je u dodiru s UNP-om pri tlaku > 3 000 kPa. |
| --- | --- |

razred 0.: za dio koji je u dodiru s UNP-om pri tlaku > 3 000 kPa.

| | razred 1.: za dio koji je u dodiru s tlakom ≤ 3 000 kPa. |
| --- | --- |

razred 1.: za dio koji je u dodiru s tlakom ≤ 3 000 kPa.

| | razred 2.: za dio koji je u dodiru s reguliranim tlakom i s najvećim reguliranim tlakom tijekom djelovanja od 450 kPa. |
| --- | --- |

razred 2.: za dio koji je u dodiru s reguliranim tlakom i s najvećim reguliranim tlakom tijekom djelovanja od 450 kPa.

| | razred 2.A: za dio koji je u dodiru s reguliranim tlakom i s najvećim reguliranim tlakom tijekom djelovanja od 120 kPa. |
| --- | --- |

razred 2.A: za dio koji je u dodiru s reguliranim tlakom i s najvećim reguliranim tlakom tijekom djelovanja od 120 kPa.

3.   Razredbeni tlak:

| dijelovi razreda 0. | : | navedeni radni tlak (WP) |
| --- | --- | --- |
| dijelovi razreda 1. | : | 3 000 kPa. |
| dijelovi razreda 2. | : | 450 kPa. |
| dijelovi razreda 2.A | : | 120 kPa. |

dijelovi razreda 0.

:

navedeni radni tlak (WP)

dijelovi razreda 1.

:

3 000 kPa.

dijelovi razreda 2.

:

450 kPa.

dijelovi razreda 2.A

:

120 kPa.

4.   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C

Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja.

5.   Opća konstrukcijska pravila:

| | Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji.

| | Stavak 6.15.3.1., Odredbe o ventilima aktiviranima vanjskim napajanjem. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.3.1., Odredbe o ventilima aktiviranima vanjskim napajanjem.

| | Stavak 6.15.4., Sredstvo za izmjenu topline (zahtjevi za kompatibilnost i tlak). |
| --- | --- |

Stavak 6.15.4., Sredstvo za izmjenu topline (zahtjevi za kompatibilnost i tlak).

| | Stavak 6.15.5., Sigurnost premošćenja prekoračenja tlaka. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.5., Sigurnost premošćenja prekoračenja tlaka.

| | Stavak 6.15.6.2., Odredbe o sprečavanju protoka plina. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.6.2., Odredbe o sprečavanju protoka plina.

6.   Primjenjivi postupci ispitivanja

| 6.1 | Za dijelove razreda 1.:






  Tlačna proba: | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje: | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura: | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura: | Prilog 15. stavak 7. |
| Propuštanje na sjedištu ventila: | Prilog 15. stavak 8. |
| Trajnost (broj ciklusa je 50 000 ciklusa). | Prilog 15. stavak 9. |
| UNP kompatibilnost: | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju: | Prilog 15. stavak 12. (*2) |
| Otpornost na suhu toplinu: | Prilog 15. stavak 13. (*1) |
| Starenje ozonom: | Prilog 15. stavak 14. (*1) |
| Puzanje: | Prilog 15. stavak 15. (*1) |
| Temperaturni ciklus: | Prilog 15. stavak 16. (*1) |

6.1

Za dijelove razreda 1.:

Tlačna proba:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura:

Prilog 15. stavak 7.

Propuštanje na sjedištu ventila:

Prilog 15. stavak 8.

Trajnost (broj ciklusa je 50 000 ciklusa).

Prilog 15. stavak 9.

UNP kompatibilnost:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

Otpornost na suhu toplinu:

Prilog 15. stavak 13. (*1)

Starenje ozonom:

Prilog 15. stavak 14. (*1)

Puzanje:

Prilog 15. stavak 15. (*1)

Temperaturni ciklus:

Prilog 15. stavak 16. (*1)

| 6.2 | Za dijelove razreda 2. i/ili 2.A:







  Tlačna proba | : | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje | : | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura | : | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura | : | Prilog 15. stavak 7. |
| UNP kompatibilnost | : | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju | : | Prilog 15. stavak 12. (*2) |

6.2

Za dijelove razreda 2. i/ili 2.A:

Tlačna proba

:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje

:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura

:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura

:

Prilog 15. stavak 7.

UNP kompatibilnost

:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju

:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

Napomene:

Zaporni ventil može biti integriran u isparivač/regulator i u tom se slučaju primjenjuje i Prilog 7.

Dijelovi regulatora/isparivača (razred 1., 2. ili 2.A) moraju biti nepropusni sa zatvorenim izlaznim otvorom (otvorima) tog dijela.

Pri tlačnoj probi svi izlazni otvori, uključujući i otvore na prostoru za hlađenje, moraju biti zatvoreni.

---

(*1)  Samo za nemetalne dijelove.

(*2)  Samo za metalne dijelove.

---

PRILOG 7.

ODREDBE O HOMOLOGACIJI ZAPORNOG VENTILA, NEPOVRATNOG VENTILA, VENTILA ZA RASTEREĆENJE TLAKA U PLINSKOJ CIJEVI I DODATNOG PRIKLJUČKA

1.   Odredbe o homologaciji ventila za zatvaranje

1.1   Definicija: vidjeti stavak 2.8. ovog Pravilnika.

1.2   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2.): razred 3.

1.3   Razredbeni tlak: 3 000 kPa ili navedeni WP ako je ≥ 3 000 kPa.

1.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C

Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja.

1.5   Opća konstrukcijska pravila:

| | Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji.

| | Stavak 6.15.3.1., Odredbe o ventilima aktiviranima električnim napajanjem. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.3.1., Odredbe o ventilima aktiviranima električnim napajanjem.

1.6   Primjenjivi postupci ispitivanja

| Tlačna proba | : | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje | : | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura | : | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura | : | Prilog 15. stavak 7. |
| Propuštanje na sjedištu ventila | : | Prilog 15. stavak 8. |
| Trajnost | : | Prilog 15. stavak 9. |
| UNP kompatibilnost | : | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju | : | Prilog 15. stavak 12. (*2) |
| Otpornost na suhu toplinu | : | Prilog 15. stavak 13. (*1) |
| Starenje ozonom | : | Prilog 15. stavak 14. (*1) |
| Puzanje | : | Prilog 15. stavak 15. (*1) |
| Temperaturni ciklus | : | Prilog 15. stavak 16. (*1) |

Tlačna proba

:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje

:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura

:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura

:

Prilog 15. stavak 7.

Propuštanje na sjedištu ventila

:

Prilog 15. stavak 8.

Trajnost

:

Prilog 15. stavak 9.

UNP kompatibilnost

:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju

:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

Otpornost na suhu toplinu

:

Prilog 15. stavak 13. (*1)

Starenje ozonom

:

Prilog 15. stavak 14. (*1)

Puzanje

:

Prilog 15. stavak 15. (*1)

Temperaturni ciklus

:

Prilog 15. stavak 16. (*1)

1.7   Ako je daljinski upravljani zaporni ventil zatvoren za vrijeme faza automatskog zaustavljanja, prilikom ispitivanja trajnosti iz stavka 9. Priloga 15. ventil se podvrgava broju operacija u skladu sa stavkom 4.7. Priloga 3.

2.   Odredbe o homologaciji nepovratnog ventila

2.1   Definicija: vidjeti stavak 2.5.9. ovog Pravilnika.

2.2   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2.): razred 1.

2.3   Razredbeni tlak: 3 000 kPa.

2.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C

Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja.

2.5   Opća konstrukcijska pravila:

| | Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji.

| | Stavak 6.15.3.1., Odredbe o ventilima aktiviranima električnim napajanjem. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.3.1., Odredbe o ventilima aktiviranima električnim napajanjem.

2.6   Primjenjivi postupci ispitivanja

| Tlačna proba | : | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje | : | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura | : | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura | : | Prilog 15. stavak 7. |
| Propuštanje na sjedištu ventila | : | Prilog 15. stavak 8. |
| Trajnost | : | Prilog 15. stavak 9. |
| UNP kompatibilnost | : | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju | : | Prilog 15. stavak 12. (*2) |
| Otpornost na suhu toplinu | : | Prilog 15. stavak 13. (*1) |
| Starenje ozonom | : | Prilog 15. stavak 14. (*1) |
| Puzanje | : | Prilog 15. stavak 15. (*1) |
| Temperaturni ciklus | : | Prilog 15. stavak 16. (*1) |

Tlačna proba

:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje

:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura

:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura

:

Prilog 15. stavak 7.

Propuštanje na sjedištu ventila

:

Prilog 15. stavak 8.

Trajnost

:

Prilog 15. stavak 9.

UNP kompatibilnost

:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju

:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

Otpornost na suhu toplinu

:

Prilog 15. stavak 13. (*1)

Starenje ozonom

:

Prilog 15. stavak 14. (*1)

Puzanje

:

Prilog 15. stavak 15. (*1)

Temperaturni ciklus

:

Prilog 15. stavak 16. (*1)

3.   Odredbe o homologaciji ventila za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi

3.1   Definicija: vidjeti stavak 2.9. ovog Pravilnika.

3.2   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2.): razred 3.

3.3   Razredbeni tlak: 3 000 kPa ili navedeni WP ako je ≥ 3 000 kPa.

3.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C

Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja.

3.5   Opća konstrukcijska pravila:

| | Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji.

| | Stavak 6.15.3.1., Odredbe o ventilima aktiviranima električnim napajanjem. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.3.1., Odredbe o ventilima aktiviranima električnim napajanjem.

| | Stavak 6.15.7., Odredbe o ventilu za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.7., Odredbe o ventilu za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi.

3.6   Primjenjivi postupci ispitivanja

| Tlačna proba: | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- |
| Vanjsko propuštanje: | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura: | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura: | Prilog 15. stavak 7. |
| Propuštanje na sjedištu ventila: | Prilog 15. stavak 8. |
| Trajnost: (s 200 radnih ciklusa) | Prilog 15. stavak 9. |
| UNP kompatibilnost: | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju: | Prilog 15. stavak 12. (*2) |
| Otpornost na suhu toplinu: | Prilog 15. stavak 13. (*1) |
| Starenje ozonom: | Prilog 15. stavak 14. (*1) |
| Puzanje: | Prilog 15. stavak 15. (*1) |
| Temperaturni ciklus: | Prilog 15. stavak 16. (*1) |

Tlačna proba:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura:

Prilog 15. stavak 7.

Propuštanje na sjedištu ventila:

Prilog 15. stavak 8.

Trajnost: (s 200 radnih ciklusa)

Prilog 15. stavak 9.

UNP kompatibilnost:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

Otpornost na suhu toplinu:

Prilog 15. stavak 13. (*1)

Starenje ozonom:

Prilog 15. stavak 14. (*1)

Puzanje:

Prilog 15. stavak 15. (*1)

Temperaturni ciklus:

Prilog 15. stavak 16. (*1)

4.   Odredbe o homologaciji dodatnog priključka

4.1   Definicija: vidjeti stavak 2.17. ovog Pravilnika.

4.2   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2.): razred 1.

4.3   Razredbeni tlak: 3 000 kPa.

4.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C

Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja.

4.5   Opća konstrukcijska pravila:

| | Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji.

| | Stavak 6.15.3.1., Odredbe o ventilima aktiviranima električnim napajanjem. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.3.1., Odredbe o ventilima aktiviranima električnim napajanjem.

4.6   Primjenjivi postupci ispitivanja

| Tlačna proba: | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- |
| Vanjsko propuštanje: | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura: | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura: | Prilog 15. stavak 7. |
| Propuštanje na sjedištu ventila: | Prilog 15. stavak 8. |
| Trajnost: (s 6 000 radnih ciklusa) | Prilog 15. stavak 9. |
| UNP kompatibilnost: | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju: | Prilog 15. stavak 12. (*2) |
| Otpornost na suhu toplinu: | Prilog 15. stavak 13. (*1) |
| Starenje ozonom: | Prilog 15. stavak 14. (*1) |
| Puzanje: | Prilog 15. stavak 15. (*1) |
| Temperaturni ciklus: | Prilog 15. stavak 16. (*1) |

Tlačna proba:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura:

Prilog 15. stavak 7.

Propuštanje na sjedištu ventila:

Prilog 15. stavak 8.

Trajnost: (s 6 000 radnih ciklusa)

Prilog 15. stavak 9.

UNP kompatibilnost:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

Otpornost na suhu toplinu:

Prilog 15. stavak 13. (*1)

Starenje ozonom:

Prilog 15. stavak 14. (*1)

Puzanje:

Prilog 15. stavak 15. (*1)

Temperaturni ciklus:

Prilog 15. stavak 16. (*1)

---

(*1)  Samo za nemetalne dijelove.

(*2)  Samo za metalne dijelove.

---

PRILOG 8.

ODREDBE O HOMOLOGACIJI SAVITLJIVIH CRIJEVA SA SPOJNICAMA

Područje primjene

Namjena ovog Priloga jest odrediti odredbe o homologaciji savitljivih crijeva unutrašnjeg promjera do 20 mm za uporabu s UNP-om.

Ovim su Prilogom obuhvaćene tri vrste savitljivih crijeva:

| (a) | visokotlačna gumena crijeva (razred 1., npr. crijevo za punjenje); |
| --- | --- |

(a)

visokotlačna gumena crijeva (razred 1., npr. crijevo za punjenje);

| (b) | niskotlačna gumena crijeva (razred 2.); |
| --- | --- |

(b)

niskotlačna gumena crijeva (razred 2.);

| (c) | visokotlačna crijeva od umjetnih materijala (razred 1.); |
| --- | --- |

(c)

visokotlačna crijeva od umjetnih materijala (razred 1.);

| (d) | visokotlačna crijeva od umjetnih materijala (razred 0.). |
| --- | --- |

(d)

visokotlačna crijeva od umjetnih materijala (razred 0.).

1.   Visokotlačna gumena crijeva, razred 1., crijevo za punjenje

1.1   Opće specifikacije

1.1.1   Crijevo mora biti konstruirano tako da izdrži najviši pogonski tlak od 3 000 kPa.

1.1.2   Crijevo mora biti konstruirano tako da izdrži temperature između – 25 °C i + 80 °C. Za radne temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti, ispitne temperature moraju se prilagoditi.

1.1.3   Unutrašnji promjer mora biti usklađen s tablicom 1. norme ISO 1307.

1.2   Konstrukcija crijeva

1.2.1   Crijevo se mora sastojati od cijevi s glatkom unutrašnjom stijenkom i omotača od odgovarajućeg umjetnog materijala, ojačano s jednim ili više međuslojeva.

1.2.2   Međusloj za ojačanje ili više njih moraju biti zaštićeni od korozije omotačem.

Omotač nije potreban ako je za međusloj (međuslojeve) upotrijebljen materijal otporan na koroziju (tj. nehrđajući čelik).

1.2.3   Cijev i omotač moraju biti glatki i bez poroznosti, šupljina i stranih tijela.

Namjerno izvedena perforacija na omotaču ne smatra se nedostatkom.

1.2.4   Omotač mora biti namjerno perforiran kako bi se izbjeglo stvaranje mjehurića.

1.2.5   Kad je omotač perforiran i međusloj napravljen od materijala koji nije otporan na koroziju, međusloj mora biti zaštićen od korozije.

1.3   Specifikacije i ispitivanja za cijev

1.3.1   Vlačna čvrstoća i izduženje

1.3.1.1   Vlačna čvrstoća i prekidno izduženje u skladu s normom ISO 37. Vlačna čvrstoća ne smije biti manja od 10 MPa niti prekidno izduženje manje od 250 %.

1.3.1.2   Otpornost na n-pentan u skladu s normom ISO 1817 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | sredstvo: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

sredstvo: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817);

| (c) | vrijeme potapanja: 72 sata. |
| --- | --- |

(c)

vrijeme potapanja: 72 sata.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena obujma 20 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena obujma 20 %;

| (b) | najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %; |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %;

| (c) | najveća promjena prekidnog izduženja 30 %. |
| --- | --- |

(c)

najveća promjena prekidnog izduženja 30 %.

Nakon držanja 48 sati na zraku temperature 40 °C masa se u odnosu na početnu vrijednost ne smije smanjiti za više od 5 %.

1.3.1.3   Otpornost na starenje u skladu s normom ISO 188 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | temperatura: 70 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 70 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C);

| (b) | vrijeme izlaganja: 168 sati. |
| --- | --- |

(b)

vrijeme izlaganja: 168 sati.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %;

| (b) | najveća promjena prekidnog izduženja – 30 % i + 10 %. |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena prekidnog izduženja – 30 % i + 10 %.

1.4   Specifikacije i metoda ispitivanja za omotač

1.4.1   Vlačna čvrstoća i prekidno izduženje u skladu s normom ISO 37. Vlačna čvrstoća ne smije biti manja od 10 MPa niti prekidno izduženje manje od 250 %.

1.4.1.1   Otpornost na n-heksan u skladu s normom ISO 1817 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | sredstvo: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

sredstvo: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817);

| (c) | vrijeme potapanja: 72 sata. |
| --- | --- |

(c)

vrijeme potapanja: 72 sata.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena obujma 30 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena obujma 30 %;

| (b) | najveća promjena zatezne čvrstoće 35 %; |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena zatezne čvrstoće 35 %;

| (c) | najveća promjena prekidnog izduženja 35 %. |
| --- | --- |

(c)

najveća promjena prekidnog izduženja 35 %.

1.4.1.2   Otpornost na starenje u skladu s normom ISO 188 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | temperatura: 70 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 70 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C);

| (b) | vrijeme izlaganja: 336 sati. |
| --- | --- |

(b)

vrijeme izlaganja: 336 sati.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %;

| (b) | najveća promjena prekidnog izduženja – 30 % i + 10 %. |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena prekidnog izduženja – 30 % i + 10 %.

1.4.2   Otpornost na ozon

1.4.2.1   Ispitivanje se provodi u skladu s normom ISO 1431/1.

1.4.2.2   Ispitni komadi koji se moraju razvući do izduženja od 20 % moraju se tijekom 120 sati izložiti zraku temperature 40 °C s koncentracijom ozona od 50 dijelova na 100 milijuna dijelova ozona.

1.4.2.3   Pukotine na ispitnim komadima nisu dopuštene.

1.5   Specifikacije za crijevo bez spojnica

1.5.1   Nepropusnost za plin (propusnost)

1.5.1.1   Crijevo slobodne duljine 1 m mora se spojiti na spremnik napunjen tekućim propanom temperature 23 °C ± 2 °C.

1.5.1.2   Ispitivanje se provodi u skladu s metodom opisanom u normi ISO 4080.

1.5.1.3   Propuštanje kroz stijenku crijeva ne smije prelaziti 95 cm3 pare po metru crijeva u 24 sata.

1.5.2   Otpornost pri niskoj temperaturi

1.5.2.1   Ispitivanje se provodi u skladu s metodom opisanom u normi ISO 4672:1978, metoda B.

1.5.2.2   Ispitna temperatura: – 25 °C ± 3 °C.

1.5.2.3   Pukotine ili napukline nisu dopuštene.

1.5.3   (ne upotrebljava se)

1.5.4   Ispitivanje savijanjem

1.5.4.1   Prazno crijevo duljine približno 3,5 m mora moći izdržati 3 000 puta ispitivanje naizmjeničnog savijanja bez puknuća propisano u nastavku. Nakon ispitivanja crijevo mora izdržati ispitni tlak kako je navedeno u stavku 1.5.5.2.

1.5.4.2.

Slika 1. (samo primjer)

Image 8

pogonski mehanizam

1,2 m

masa

| Unutarnji promjer crijeva
  [mm] | Polumjer savijanja
  [mm]
  (slika 1.) | Razmak između središta [mm]
  (slika 1.) |
| --- | --- | --- |
| Okomito
  b | Vodoravno
  a |
| do 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13 do 16 | 153 | 356 | 153 |
| od 16 do 20 | 178 | 419 | 178 |

Unutarnji promjer crijeva

[mm]

Polumjer savijanja

[mm]

(slika 1.)

Razmak između središta [mm]

(slika 1.)

Okomito

b

Vodoravno

a

do 13

102

241

102

13 do 16

153

356

153

od 16 do 20

178

419

178

1.5.4.3   Ispitna naprava (vidjeti sliku 1.) sastoji se od čeličnog okvira s dva drvena kotača širine naplatka približno 130 mm.

Obod kotača mora imati žlijeb za vođenje crijeva. Polumjer kotača, izmjeren na dnu žlijeba, mora biti kao što je prikazan u stavku 1.5.4.2.

Uzdužna središnja ravnina obaju kotača mora biti u istoj vertikalnoj ravnini i razmak između središta kotača mora biti u skladu sa stavkom 1.5.4.2.

Svaki kotač mora se moći slobodno okretati oko svoje osi.

Pogonski mehanizam poteže crijevo preko kotača brzinom od četiri puna hoda u minuti.

1.5.4.4   Crijevo namješteno preko kotača mora imati oblik poput slova S (vidjeti sliku 1.).

Kraj koji prelazi preko gornjega kotača mora biti opremljen dostatnom masom koja omogućuje da crijevo potpuno prilegne uz kotače. Dio koji prelazi preko donjega kotača pričvršćen je na pogonski mehanizam.

Mehanizam mora biti namješten tako da crijevo prelazi ukupnu udaljenost od 1,2 m u oba smjera.

1.5.5   Tlak hidrauličkog ispitivanja i određivanje najnižeg tlaka rasprskavanja

1.5.5.1   Ispitivanje se provodi u skladu s metodom opisanom u normi ISO 1402.

1.5.5.2   Primjenjuje se ispitni tlak od 6 750 kPa tijekom deset minuta, bez ikakvog propuštanja.

1.5.5.3   Tlak rasprskavanja ne smije biti manji od 10 000 kPa.

1.6   Spojnice

1.6.1   Spojnice moraju biti napravljene od čelika ili mjedi, pri čemu površina mora biti otporna na koroziju.

1.6.2   Spojnice moraju biti tipa s prešanim priključkom.

1.6.2.1   Zakretna spojnica mora imati UNF navoj.

1.6.2.2   Brtveni stožac zakretne spojnice mora imati vertikalni polukut od 45°.

1.6.2.3   Spojnice mogu biti tipa zakretne spojnice ili tipa priključka za brzo spajanje.

1.6.2.4   Ne smije biti moguće rastaviti spojnicu tipa priključka za brzo spajanje bez posebnih mjera ili uporabe određenog alata.

1.7   Sklop crijeva i spojnica

1.7.1   Konstrukcija spojnica mora biti takva da nije potrebno oguliti omotač, osim kad se ojačanje crijeva sastoji od materijala otpornog na koroziju.

1.7.2   Sklop crijeva mora se podvrgnuti ispitivanjima impulsima tlaka u skladu s normom ISO 1436.

1.7.2.1   Ispitivanje se mora dovršiti s kružećim uljem temperature 93 °C i tlakom od najmanje 3 000 kPa.

1.7.2.2   Crijevo se mora podvrgnuti djelovanju 150 000 impulsa.

1.7.2.3   Nakon ispitivanja impulsima crijevo mora izdržati ispitni tlak iz stavka 1.5.5.2.

1.7.3   Nepropusnost za plin

1.7.3.1   Sklop crijeva (crijevo sa spojnicama) mora tijekom pet minuta izdržati tlak plina od 3 000 kPa bez ikakvog propuštanja.

1.8   Oznake

1.8.1   Na svakom se crijevu moraju nalaziti, u razmacima od najviše 0,5 m, sljedeće jasno čitljive i neizbrisive identifikacijske oznake koje se sastoje od znakova, brojeva ili simbola:

| 1.8.1.1 | trgovački naziv ili oznaka proizvođača; |
| --- | --- |

1.8.1.1

trgovački naziv ili oznaka proizvođača;

| 1.8.1.2 | godina i mjesec proizvodnje; |
| --- | --- |

1.8.1.2

godina i mjesec proizvodnje;

| 1.8.1.3 | oznaka veličine i tipa; |
| --- | --- |

1.8.1.3

oznaka veličine i tipa;

| 1.8.1.4 | identifikacijska oznaka „UNP razred 1.”. |
| --- | --- |

1.8.1.4

identifikacijska oznaka „UNP razred 1.”.

1.8.2   Na svakoj se spojnici mora nalaziti trgovački naziv ili oznaka proizvođača koji je izvršio sastavljanje.

2.   Niskotlačna gumena crijeva, razred 2.

2.1   Opće specifikacije

2.1.1   Crijevo mora biti konstruirano tako da izdrži najviši pogonski tlak od 450 kPa.

2.1.2   Crijevo mora biti konstruirano tako da izdrži temperature između – 25 °C i + 125 °C. Za radne temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti, ispitne temperature moraju se prilagoditi.

2.2   Konstrukcija crijeva

2.2.1   Crijevo se mora sastojati od cijevi s glatkom unutrašnjom stijenkom i omotača od odgovarajućeg umjetnog materijala, ojačano s jednim ili više međuslojeva.

2.2.2   Međusloj za ojačanje ili više njih moraju biti zaštićeni od korozije omotačem.

Omotač nije potreban ako je za međusloj (međuslojeve) upotrijebljen materijal otporan na koroziju (tj. nehrđajući čelik).

2.2.3   Cijev i omotač moraju biti glatki i bez poroznosti, šupljina i stranih tijela.

Namjerno izvedena perforacija na omotaču ne smatra se nedostatkom.

2.3   Specifikacije i ispitivanja za cijev

2.3.1   Vlačna čvrstoća i izduženje

2.3.1.1   Vlačna čvrstoća i prekidno izduženje u skladu s normom ISO 37. Vlačna čvrstoća ne smije biti manja od 10 MPa niti prekidno izduženje manje od 250 %.

2.3.1.2   Otpornost na n-pentan u skladu s normom ISO 1817 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | sredstvo: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

sredstvo: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817);

| (c) | vrijeme potapanja: 72 sata. |
| --- | --- |

(c)

vrijeme potapanja: 72 sata.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena obujma 20 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena obujma 20 %;

| (b) | najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %; |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %;

| (c) | najveća promjena prekidnog izduženja 30 %. |
| --- | --- |

(c)

najveća promjena prekidnog izduženja 30 %.

Nakon držanja 48 sati na zraku temperature 40 °C masa se u odnosu na početnu vrijednost ne smije smanjiti za više od 5 %.

2.3.1.3   Otpornost na starenje u skladu s normom ISO 188 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C);

| (b) | vrijeme izlaganja: 168 sati. |
| --- | --- |

(b)

vrijeme izlaganja: 168 sati.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %;

| (b) | najveća promjena prekidnog izduženja – 30 % i + 10 %. |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena prekidnog izduženja – 30 % i + 10 %.

2.4   Specifikacije i metoda ispitivanja za omotač

2.4.1.1   Vlačna čvrstoća i prekidno izduženje u skladu s normom ISO 37. Vlačna čvrstoća ne smije biti manja od 10 MPa niti prekidno izduženje manje od 250 %.

2.4.1.2   Otpornost na n-heksan u skladu s normom ISO 1817 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | sredstvo: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

sredstvo: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817);

| (c) | vrijeme potapanja: 72 sata. |
| --- | --- |

(c)

vrijeme potapanja: 72 sata.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena obujma 30 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena obujma 30 %;

| (b) | najveća promjena zatezne čvrstoće 35 %; |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena zatezne čvrstoće 35 %;

| (c) | najveća promjena prekidnog izduženja 35 %. |
| --- | --- |

(c)

najveća promjena prekidnog izduženja 35 %.

2.4.1.3   Otpornost na starenje u skladu s normom ISO 188 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C);

| (b) | vrijeme izlaganja: 336 sati. |
| --- | --- |

(b)

vrijeme izlaganja: 336 sati.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %;

| (b) | najveća promjena prekidnog izduženja – 30 % i + 10 %. |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena prekidnog izduženja – 30 % i + 10 %.

2.4.2   Otpornost na ozon

2.4.2.1   Ispitivanje se provodi u skladu s normom ISO 1431/1.

2.4.2.2   Ispitni komadi koji se moraju razvući do izduženja od 20 % moraju se tijekom 120 sati izložiti zraku temperature 40 °C s koncentracijom ozona od 50 dijelova na 100 milijuna dijelova ozona.

2.4.2.3   Pukotine na ispitnim komadima nisu dopuštene.

2.5   Specifikacije za crijevo bez spojnica

2.5.1   Nepropusnost za plin (propusnost)

2.5.1.1   Crijevo slobodne duljine 1 m mora se spojiti na spremnik napunjen tekućim propanom temperature 23 ± 2 °C.

2.5.1.2   Ispitivanje se provodi u skladu s metodom opisanom u normi ISO 4080.

2.5.1.3   Propuštanje kroz stijenku crijeva ne smije prelaziti 95 cm3 pare po metru crijeva u 24 sata.

3

2.5.2   Otpornost pri niskoj temperaturi

2.5.2.1   Ispitivanje se provodi u skladu s metodom opisanom u normi ISO 4672:1978, metoda B.

2.5.2.2   Ispitna temperatura: – 25 °C ± 3 °C.

2.5.2.3   Pukotine ili napukline nisu dopuštene.

2.5.3   Ispitivanje savijanjem

2.5.3.1   Prazno crijevo duljine približno 3,5 m mora moći izdržati 3 000 puta ispitivanje naizmjeničnog savijanja bez puknuća propisano u nastavku. Nakon ispitivanja crijevo mora izdržati ispitni tlak kako je navedeno u stavku 2.5.4.2.

2.5.3.2.

Slika 2. (samo primjer)

Slika 2. (samo primjer)

Image 9

1,2 m

masa

pogonski mehanizam

| Unutarnji promjer crijeva
  [mm] | Polumjer savijanja
  [mm]
  (slika 2.) | Razmak između središta [mm]
  (slika 2.) |
| --- | --- | --- |
| Okomito
  b | Vodoravno
  a |
| do 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13 do 16 | 153 | 356 | 153 |
| od 16 do 20 | 178 | 419 | 178 |

Unutarnji promjer crijeva

[mm]

Polumjer savijanja

[mm]

(slika 2.)

Razmak između središta [mm]

(slika 2.)

Okomito

b

Vodoravno

a

do 13

102

241

102

13 do 16

153

356

153

od 16 do 20

178

419

178

2.5.3.3   Ispitna naprava (vidjeti sliku 2.) sastoji se od čeličnog okvira s dva drvena kotača širine naplatka približno 130 mm.

Obod kotača mora imati žlijeb za vođenje crijeva. Polumjer kotača, izmjeren na dnu žlijeba, mora biti kao što je prikazan u stavku 2.5.3.2.

Uzdužna središnja ravnina obaju kotača mora biti u istoj vertikalnoj ravnini i razmak između središta kotača mora biti u skladu sa stavkom 2.5.3.2.

Svaki kotač mora se moći slobodno okretati oko svoje osi.

Pogonski mehanizam poteže crijevo preko kotača brzinom od četiri puna hoda u minuti.

2.5.3.4   Crijevo namješteno preko kotača mora imati oblik poput slova S (vidjeti sliku 2.).

Kraj koji prelazi preko gornjega kotača mora biti opremljen dostatnom masom koja omogućuje da crijevo potpuno prilegne uz kotače. Dio koji prelazi preko donjega kotača pričvršćen je na pogonski mehanizam.

Mehanizam mora biti namješten tako da crijevo prelazi ukupnu udaljenost od 1,2 m u oba smjera.

2.5.4   Tlak hidrauličkog ispitivanja i određivanje najnižeg tlaka rasprskavanja

2.5.4.1   Ispitivanje se provodi u skladu s metodom opisanom u normi ISO 1402.

2.5.4.2   Primjenjuje se ispitni tlak od 1 015 kPa tijekom 10 minuta, bez ikakvog propuštanja.

2.5.4.3   Tlak rasprskavanja ne smije biti manji od 1 800 kPa.

2.6   Spojnice

2.6.1   Spojnice moraju biti izrađene od nekorozivnog materijala.

2.6.2   Tlak rasprskavanja spojnice u ugrađenom položaju nikada ne smije biti manji od tlaka rasprskavanja cijevi ili crijeva.

Tlak propuštanja spojnice u ugrađenom položaju nikada ne smije biti manji od tlaka propuštanja cijevi ili crijeva.

2.6.3   Spojnice moraju biti tipa s prešanim priključkom.

2.6.4   Spojnice mogu biti tipa zakretne spojnice ili tipa priključka za brzo spajanje.

2.6.5   Ne smije biti moguće rastaviti spojnicu tipa priključka za brzo spajanje bez posebnih mjera ili uporabe određenog alata.

2.7   Sklop crijeva i spojnica

2.7.1   Ako crijevo i spojnice ne sastavlja nositelj homologacije, homologacija se sastoji od:

| (a) | crijeva; |
| --- | --- |

(a)

crijeva;

| (b) | spojnica i |
| --- | --- |

(b)

spojnica i

| (c) | upute za sastavljanje. |
| --- | --- |

(c)

upute za sastavljanje.

Upute za sastavljanje moraju biti na jeziku države u koju se tip crijeva ili spojnica isporučuje ili barem na engleskom jeziku. U uputama se navode detaljne karakteristike opreme koja se upotrebljava za sastavljanje.

2.7.2   Konstrukcija spojnica mora biti takva da nije potrebno oguliti omotač, osim kad se ojačanje crijeva sastoji od materijala otpornog na koroziju.

2.7.3   Sklop crijeva mora se podvrgnuti ispitivanjima impulsima tlaka u skladu s normom ISO 1436.

2.7.3.1   Ispitivanje se mora dovršiti s kružećim uljem temperature 93 °C i tlakom od najmanje 1 015 kPa.

2.7.3.2   Crijevo se mora podvrgnuti djelovanju 150 000 impulsa.

2.7.3.3   Nakon ispitivanja impulsima crijevo mora izdržati ispitni tlak iz stavka 2.5.4.2.

2.7.4   Nepropusnost za plin

2.7.4.1   Sklop crijeva (crijevo sa spojnicama) mora tijekom pet minuta izdržati tlak plina od 1 015 kPa bez ikakvog propuštanja.

2.8   Oznake

2.8.1   Na svakom se crijevu moraju nalaziti, u razmacima od najviše 0,5 m, sljedeće jasno čitljive i neizbrisive identifikacijske oznake koje se sastoje od znakova, brojeva ili simbola:

| 2.8.1.1 | trgovački naziv ili oznaka proizvođača; |
| --- | --- |

2.8.1.1

trgovački naziv ili oznaka proizvođača;

| 2.8.1.2 | godina i mjesec proizvodnje; |
| --- | --- |

2.8.1.2

godina i mjesec proizvodnje;

| 2.8.1.3 | oznaka veličine i tipa; |
| --- | --- |

2.8.1.3

oznaka veličine i tipa;

| 2.8.1.4 | identifikacijska oznaka „UNP razred 2.”. |
| --- | --- |

2.8.1.4

identifikacijska oznaka „UNP razred 2.”.

2.8.2   Na svakoj se spojnici mora nalaziti trgovački naziv ili oznaka proizvođača koji je izvršio sastavljanje.

3.   Visokotlačna crijeva od umjetnih materijala, razred 1.

3.1   Opće specifikacije

3.1.1   Namjena ovog poglavlja jest odrediti odredbe o homologaciji savitljivih crijeva od umjetnih materijala unutrašnjeg promjera do 10 mm za uporabu s UNP-om.

3.1.2   Ovo poglavlje obuhvaća, osim općih specifikacija i ispitivanja za crijeva od umjetnih materijala, specifikacije i ispitivanja koja se primjenjuju za posebne vrste materijala ili crijevo od umjetnih materijala.

3.1.3   Crijevo mora biti konstruirano tako da izdrži najviši pogonski tlak od 3 000 kPa.

3.1.4   Crijevo mora biti konstruirano tako da izdrži temperature između – 25 °C i + 125 °C. Za radne temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti, ispitne temperature moraju se prilagoditi.

3.1.5   Unutrašnji promjer mora biti usklađen s tablicom 1. norme ISO 1307.

3.2   Konstrukcija crijeva

3.2.1   Crijevo od umjetnih materijala mora se sastojati od termoplastične cijevi i omotača od odgovarajućeg termoplastičnog materijala otpornog na ulje i vremenske utjecaje, ojačano s jednim ili više međuslojeva od umjetnih materijala. Omotač nije potreban ako je za međusloj (međuslojeve) upotrijebljen materijal otporan na koroziju (tj. nehrđajući čelik).

3.2.2   Cijev i omotač moraju biti glatki i bez poroznosti, šupljina i stranih tijela.

Namjerno izvedena perforacija na omotaču ne smatra se nedostatkom.

3.3   Specifikacije i ispitivanja za cijev

3.3.1   Vlačna čvrstoća i izduženje

3.3.1.1   Vlačna čvrstoća i prekidno izduženje u skladu s normom ISO 37. Vlačna čvrstoća ne smije biti manja od 20 MPa niti prekidno izduženje manje od 200 %.

3.3.1.2   Otpornost na n-pentan u skladu s normom ISO 1817 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | sredstvo: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

sredstvo: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817);

| (c) | vrijeme potapanja: 72 sata. |
| --- | --- |

(c)

vrijeme potapanja: 72 sata.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena obujma 20 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena obujma 20 %;

| (b) | najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %; |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %;

| (c) | najveća promjena prekidnog izduženja 30 %. |
| --- | --- |

(c)

najveća promjena prekidnog izduženja 30 %.

Nakon držanja 48 sati na zraku temperature 40 °C masa se u odnosu na početnu vrijednost ne smije smanjiti za više od 5 %.

3.3.1.3   Otpornost na starenje u skladu s normom ISO 188 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C);

| (b) | vrijeme izlaganja: 336 sati. |
| --- | --- |

(b)

vrijeme izlaganja: 336 sati.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena zatezne čvrstoće 35 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena zatezne čvrstoće 35 %;

| (b) | najveća promjena prekidnog izduženja – 30 % i + 10 %. |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena prekidnog izduženja – 30 % i + 10 %.

3.3.2   Vlačna čvrstoća i prekidno izduženje za materijal poliamid 6

3.3.2.1   Vlačna čvrstoća i prekidno izduženje u skladu s normom ISO 527–2 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | tip epruvete: tip 1 BA; |
| --- | --- |

(a)

tip epruvete: tip 1 BA;

| (b) | brzina razvlačenja: 20 mm/min. |
| --- | --- |

(b)

brzina razvlačenja: 20 mm/min.

Materijal se prije ispitivanja mora kondicionirati najmanje 21 dan pri temperaturi 23 °C i relativnoj vlažnosti 50 %.

Zahtjevi:

| (a) | vlačna čvrstoća najmanje 20 MPa; |
| --- | --- |

(a)

vlačna čvrstoća najmanje 20 MPa;

| (b) | prekidno izduženje najmanje 50 %. |
| --- | --- |

(b)

prekidno izduženje najmanje 50 %.

3.3.2.2   Otpornost na n-pentan u skladu s normom ISO 1817 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | sredstvo: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

sredstvo: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817);

| (c) | vrijeme potapanja: 72 sata. |
| --- | --- |

(c)

vrijeme potapanja: 72 sata.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena obujma 2 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena obujma 2 %;

| (b) | najveća promjena zatezne čvrstoće 10 %; |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena zatezne čvrstoće 10 %;

| (c) | najveća promjena prekidnog izduženja 10 %. |
| --- | --- |

(c)

najveća promjena prekidnog izduženja 10 %.

Nakon držanja 48 sati na zraku temperature 40 °C masa se u odnosu na početnu vrijednost ne smije smanjiti za više od 5 %.

3.3.2.3   Otpornost na starenje u skladu s normom ISO 188 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C);

| (b) | vrijeme izlaganja: 24 i 336 sati. |
| --- | --- |

(b)

vrijeme izlaganja: 24 i 336 sati.

Nakon starenja uzorci se moraju kondicionirati pri temperaturi 23 °C i relativnoj vlažnosti 50 % najmanje 21 dan prije ispitivanja vlačne čvrstoće u skladu sa stavkom 3.3.2.1.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena vlačne čvrstoće 35 % nakon 336-satnog starenja u usporedbi s vlačnom čvrstoćom materijala nakon 24-satnog starenja; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena vlačne čvrstoće 35 % nakon 336-satnog starenja u usporedbi s vlačnom čvrstoćom materijala nakon 24-satnog starenja;

| (b) | najveća promjena prekidnog izduženja 25 % nakon 336-satnog starenja u usporedbi s prekidnim izduženjem materijala nakon 24-satnog starenja. |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena prekidnog izduženja 25 % nakon 336-satnog starenja u usporedbi s prekidnim izduženjem materijala nakon 24-satnog starenja.

3.4   Specifikacije i metoda ispitivanja za omotač

3.4.1.1   Vlačna čvrstoća i prekidno izduženje u skladu s normom ISO 37. Vlačna čvrstoća ne smije biti manja od 20 MPa niti prekidno izduženje manje od 250 %.

3.4.1.2   Otpornost na n-heksan u skladu s normom ISO 1817 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | sredstvo: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

sredstvo: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817);

| (c) | vrijeme potapanja: 72 sata. |
| --- | --- |

(c)

vrijeme potapanja: 72 sata.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena obujma 30 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena obujma 30 %;

| (b) | najveća promjena zatezne čvrstoće 35 %; |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena zatezne čvrstoće 35 %;

| (c) | najveća promjena prekidnog izduženja 35 %. |
| --- | --- |

(c)

najveća promjena prekidnog izduženja 35 %.

3.4.1.3   Otpornost na starenje u skladu s normom ISO 188 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C);

| (b) | vrijeme izlaganja: 336 sati. |
| --- | --- |

(b)

vrijeme izlaganja: 336 sati.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %;

| (b) | najveća promjena prekidnog izduženja – 30 % i + 10 %. |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena prekidnog izduženja – 30 % i + 10 %.

3.4.2   Otpornost na ozon

3.4.2.1   Ispitivanje se provodi u skladu s normom ISO 1431/1.

3.4.2.2   Ispitni komadi koji se moraju razvući do izduženja od 20 % moraju se tijekom 120 sati izložiti zraku temperature 40 °C i relativne vlažnosti 50 % ± 10 % s koncentracijom ozona od 50 dijelova na 100 milijuna dijelova ozona.

3.4.2.3   Pukotine na ispitnim komadima nisu dopuštene.

3.4.3   Specifikacije i metoda ispitivanja za omotač od materijala poliamid 6

3.4.3.1   Vlačna čvrstoća i prekidno izduženje u skladu s normom ISO 527–2 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | tip epruvete: tip 1 BA; |
| --- | --- |

(a)

tip epruvete: tip 1 BA;

| (b) | brzina razvlačenja: 20 mm/min. |
| --- | --- |

(b)

brzina razvlačenja: 20 mm/min.

Materijal se prije ispitivanja mora kondicionirati najmanje 21 dan pri temperaturi 23 °C i relativnoj vlažnosti 50 %.

Zahtjevi:

| (a) | vlačna čvrstoća najmanje 20 MPa; |
| --- | --- |

(a)

vlačna čvrstoća najmanje 20 MPa;

| (b) | prekidno izduženje najmanje 100 %. |
| --- | --- |

(b)

prekidno izduženje najmanje 100 %.

3.4.3.2   Otpornost na n-heksan u skladu s normom ISO 1817 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | sredstvo: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

sredstvo: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817);

| (c) | vrijeme potapanja: 72 sata. |
| --- | --- |

(c)

vrijeme potapanja: 72 sata.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena obujma 2 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena obujma 2 %;

| (b) | najveća promjena zatezne čvrstoće 10 %; |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena zatezne čvrstoće 10 %;

| (c) | najveća promjena prekidnog izduženja 10 %. |
| --- | --- |

(c)

najveća promjena prekidnog izduženja 10 %.

3.4.3.3   Otpornost na starenje u skladu s normom ISO 188 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C);

| (b) | vrijeme izlaganja: 24 i 336 sati. |
| --- | --- |

(b)

vrijeme izlaganja: 24 i 336 sati.

Nakon starenja uzorci se moraju kondicionirati najmanje 21 dan prije provođenja ispitivanja čvrstoće u skladu sa stavkom 3.3.1.1.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena vlačne čvrstoće 20 % nakon 336-satnog starenja u usporedbi s vlačnom čvrstoćom materijala nakon 24-satnog starenja; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena vlačne čvrstoće 20 % nakon 336-satnog starenja u usporedbi s vlačnom čvrstoćom materijala nakon 24-satnog starenja;

| (b) | najveća promjena prekidnog izduženja 50 % nakon 336-satnog starenja u usporedbi s prekidnim izduženjem materijala nakon 24-satnog starenja. |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena prekidnog izduženja 50 % nakon 336-satnog starenja u usporedbi s prekidnim izduženjem materijala nakon 24-satnog starenja.

3.5   Specifikacije za crijevo bez spojnica

3.5.1   Nepropusnost za plin (propusnost)

3.5.1.1   Crijevo slobodne duljine 1 m mora se spojiti na spremnik napunjen tekućim propanom temperature 23 °C ± 2 °C.

3.5.1.2   Ispitivanje se provodi u skladu s metodom opisanom u normi ISO 4080.

3.5.1.3   Propuštanje kroz stijenku crijeva ne smije prelaziti 95 cm3 pare po metru crijeva u 24 sata.

3

3.5.2   Otpornost pri niskoj temperaturi

3.5.2.1   Ispitivanje se provodi u skladu s metodom opisanom u normi ISO 4672, metoda B.

3.5.2.2   temperatura ispitivanja: – 25 °C ± 3 °C.

3.5.2.3   Pukotine ili napukline nisu dopuštene.

3.5.3   Otpornost pri visokoj temperaturi

3.5.3.1   Uzorak crijeva najmanje duljine 0,5 m izložen tlaku od 3 000 kPa mora se na 24 sata staviti u peć na temperaturu od 125 °C ± 2 °C.

3.5.3.2   Propuštanje nije dopušteno.

3.5.3.3   Nakon ispitivanja crijevo mora izdržati ispitni tlak od 6 750 kPa tijekom 10 minuta. Propuštanje nije dopušteno.

3.5.4   Ispitivanje savijanjem

3.5.4.1   Prazno crijevo duljine približno 3,5 m mora moći izdržati 3 000 puta ispitivanje naizmjeničnog savijanja bez puknuća propisano u nastavku. Nakon ispitivanja crijevo mora izdržati ispitni tlak kako je navedeno u stavku 3.5.5.2.

Slika 3. (samo primjer)

Slika 3. (samo primjer)

Image 10

1,2 m

masa

pogonski mehanizam

3.5.4.2   Ispitna naprava (vidjeti sliku 3.) sastoji se od čeličnog okvira s dva drvena kotača širine naplatka približno 130 mm.

Obod kotača mora imati žlijeb za vođenje crijeva. Polumjer kotača izmjeren na dnu žlijeba mora biti 102 mm.

Uzdužna središnja ravnina obaju kotača mora biti u istoj vertikalnoj ravnini. Razmak između središta kotača mora biti okomito 241 mm i vodoravno 102 mm.

Svaki kotač mora se moći slobodno okretati oko svoje osi.

Pogonski mehanizam poteže crijevo preko kotača brzinom od četiri puna hoda u minuti.

3.5.4.3   Crijevo namješteno preko kotača mora imati oblik poput slova S (vidjeti sliku 3.).

Kraj koji prelazi preko gornjega kotača mora biti opremljen dostatnom masom koja omogućuje da crijevo potpuno prilegne uz kotače. Dio koji prelazi preko donjega kotača pričvršćen je na pogonski mehanizam.

Mehanizam mora biti namješten tako da crijevo prelazi ukupnu udaljenost od 1,2 m u oba smjera.

3.5.5   Tlak hidrauličkog ispitivanja i određivanje najnižeg tlaka rasprskavanja

3.5.5.1   Ispitivanje se provodi u skladu s metodom opisanom u normi ISO 1402.

3.5.5.2   Primjenjuje se ispitni tlak od 6 750 kPa tijekom 10 minuta, bez ikakvog propuštanja.

3.5.5.3   Tlak rasprskavanja ne smije biti manji od 10 000 kPa.

3.6   Spojnice

3.6.1   Spojnice moraju biti napravljene od čelika ili mjedi, pri čemu površina mora biti otporna na koroziju.

3.6.2   Spojnice moraju biti tipa prešanog spoja i napravljene od spojnice crijeva ili vijka okastog priključka. Brtvljenje mora biti otporno na UNP i ispunjavati zahtjeve iz stavka 3.3.1.2.

3.6.3   Vijak okastog priključka mora biti u skladu s DIN 7643.

3.7   Sklop crijeva i spojnica

3.7.1   Sklop crijeva mora se podvrgnuti ispitivanjima impulsima tlaka u skladu s normom ISO 1436.

3.7.1.1   Ispitivanje se mora dovršiti s kružećim uljem temperature 93 °C i tlakom od najmanje 3 000 kPa.

3.7.1.2   Crijevo se mora podvrgnuti djelovanju 150 000 impulsa.

3.7.1.3   Nakon ispitivanja impulsima crijevo mora izdržati ispitni tlak iz stavka 3.5.5.2.

3.7.2   Nepropusnost za plin

3.7.2.1   Sklop crijeva (crijevo sa spojnicama) mora tijekom pet minuta izdržati tlak plina od 3 000 kPa bez ikakvog propuštanja.

3.8   Oznake

3.8.1   Na svakom se crijevu moraju nalaziti, u razmacima od najviše 0,5 m, sljedeće jasno čitljive i neizbrisive identifikacijske oznake koje se sastoje od znakova, brojeva ili simbola:

| 3.8.1.1 | trgovački naziv ili oznaka proizvođača; |
| --- | --- |

3.8.1.1

trgovački naziv ili oznaka proizvođača;

| 3.8.1.2 | godina i mjesec proizvodnje; |
| --- | --- |

3.8.1.2

godina i mjesec proizvodnje;

| 3.8.1.3 | oznaka veličine i tipa; |
| --- | --- |

3.8.1.3

oznaka veličine i tipa;

| 3.8.1.4 | identifikacijska oznaka „UNP razred 1.”. |
| --- | --- |

3.8.1.4

identifikacijska oznaka „UNP razred 1.”.

3.8.2   Na svakoj se spojnici mora nalaziti trgovački naziv ili oznaka proizvođača koji je izvršio sastavljanje.

4.   Visokotlačna crijeva od umjetnih materijala, razred 0.

4.1   Opće specifikacije

4.1.1   Namjena ovog poglavlja jest odrediti odredbe o homologaciji savitljivih crijeva od umjetnih materijala unutrašnjeg promjera do 10 mm za uporabu s UNP-om.

4.1.2   Ovo poglavlje obuhvaća, osim općih specifikacija i ispitivanja za crijeva od umjetnih materijala, specifikacije i ispitivanja koja se primjenjuju za posebne vrste materijala ili crijevo od umjetnih materijala.

4.1.3   Crijevo mora biti konstruirano tako da izdrži najviši pogonski tlak WP-a.

4.1.4   Crijevo mora biti konstruirano tako da izdrži temperature između – 25 °C i + 125 °C. Za radne temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti, ispitne temperature moraju se prilagoditi.

4.1.5   Unutrašnji promjer mora biti usklađen s tablicom 1. norme ISO 1307.

4.2   Konstrukcija crijeva

4.2.1   Crijevo od umjetnih materijala mora se sastojati od termoplastične cijevi i omotača od odgovarajućeg termoplastičnog materijala otpornog na ulje i vremenske utjecaje, ojačano s jednim ili više međuslojeva od umjetnih materijala. Omotač nije potreban ako je za međusloj (međuslojeve) upotrijebljen materijal otporan na koroziju (tj. nehrđajući čelik).

4.2.2   Cijev i omotač moraju biti glatki i bez poroznosti, šupljina i stranih tijela.

Namjerno izvedena perforacija na omotaču ne smatra se nedostatkom.

4.3   Specifikacije i ispitivanja za cijev

4.3.1   Vlačna čvrstoća i izduženje

4.3.1.1   Vlačna čvrstoća i prekidno izduženje u skladu s normom ISO 37. Vlačna čvrstoća ne smije biti manja od 20 MPa niti prekidno izduženje manje od 200 %.

4.3.1.2   Otpornost na n-pentan u skladu s normom ISO 1817 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | sredstvo: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

sredstvo: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817);

| (c) | vrijeme potapanja: 72 sata. |
| --- | --- |

(c)

vrijeme potapanja: 72 sata.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena obujma 20 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena obujma 20 %;

| (b) | najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %; |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %;

| (c) | najveća promjena prekidnog izduženja 30 %. |
| --- | --- |

(c)

najveća promjena prekidnog izduženja 30 %.

Nakon držanja 48 sati na zraku temperature 40 °C masa se u odnosu na početnu vrijednost ne smije smanjiti za više od 5 %.

4.3.1.3   Otpornost na starenje u skladu s normom ISO 188 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C);

| (b) | vrijeme izlaganja: 336 sati. |
| --- | --- |

(b)

vrijeme izlaganja: 336 sati.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena zatezne čvrstoće 35 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena zatezne čvrstoće 35 %;

| (b) | najveća promjena prekidnog izduženja – 30 % i + 10 %. |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena prekidnog izduženja – 30 % i + 10 %.

4.3.2   Vlačna čvrstoća i prekidno izduženje za materijal poliamid 6

4.3.2.1   Vlačna čvrstoća i prekidno izduženje u skladu s normom ISO 527–2 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | tip epruvete: tip 1 BA; |
| --- | --- |

(a)

tip epruvete: tip 1 BA;

| (b) | brzina razvlačenja: 20 mm/min. |
| --- | --- |

(b)

brzina razvlačenja: 20 mm/min.

Materijal se prije ispitivanja mora kondicionirati najmanje 21 dan pri temperaturi 23 °C i relativnoj vlažnosti 50 %.

Zahtjevi:

| (a) | vlačna čvrstoća najmanje 20 MPa; |
| --- | --- |

(a)

vlačna čvrstoća najmanje 20 MPa;

| (b) | prekidno izduženje najmanje 50 %. |
| --- | --- |

(b)

prekidno izduženje najmanje 50 %.

4.3.2.2   Otpornost na n-pentan u skladu s normom ISO 1817 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | sredstvo: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

sredstvo: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817);

| (c) | vrijeme potapanja: 72 sata. |
| --- | --- |

(c)

vrijeme potapanja: 72 sata.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena obujma 2 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena obujma 2 %;

| (b) | najveća promjena zatezne čvrstoće 10 %; |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena zatezne čvrstoće 10 %;

| (c) | najveća promjena prekidnog izduženja 10 %. |
| --- | --- |

(c)

najveća promjena prekidnog izduženja 10 %.

Nakon držanja 48 sati na zraku temperature 40 °C masa se u odnosu na početnu vrijednost ne smije smanjiti za više od 5 %.

4.3.2.3   Otpornost na starenje u skladu s normom ISO 188 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C);

| (b) | vrijeme izlaganja: 24 i 336 sati. |
| --- | --- |

(b)

vrijeme izlaganja: 24 i 336 sati.

Nakon starenja uzorci se moraju kondicionirati pri temperaturi 23 °C i relativnoj vlažnosti 50 % najmanje 21 dan prije ispitivanja vlačne čvrstoće u skladu sa stavkom 4.3.2.1.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena vlačne čvrstoće 35 % nakon 336-satnog starenja u usporedbi s vlačnom čvrstoćom materijala nakon 24-satnog starenja; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena vlačne čvrstoće 35 % nakon 336-satnog starenja u usporedbi s vlačnom čvrstoćom materijala nakon 24-satnog starenja;

| (b) | najveća promjena prekidnog izduženja 25 % nakon 336-satnog starenja u usporedbi s prekidnim izduženjem materijala nakon 24-satnog starenja. |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena prekidnog izduženja 25 % nakon 336-satnog starenja u usporedbi s prekidnim izduženjem materijala nakon 24-satnog starenja.

4.4   Specifikacije i metoda ispitivanja za omotač

4.4.1.1   Vlačna čvrstoća i prekidno izduženje u skladu s normom ISO 37. Vlačna čvrstoća ne smije biti manja od 20 MPa niti prekidno izduženje manje od 250 %.

4.4.1.2   Otpornost na n-heksan u skladu s normom ISO 1817 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | sredstvo: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

sredstvo: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817);

| (c) | vrijeme potapanja: 72 sata. |
| --- | --- |

(c)

vrijeme potapanja: 72 sata.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena obujma 30 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena obujma 30 %;

| (b) | najveća promjena zatezne čvrstoće 35 %; |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena zatezne čvrstoće 35 %;

| (c) | najveća promjena prekidnog izduženja 35 %. |
| --- | --- |

(c)

najveća promjena prekidnog izduženja 35 %.

4.4.1.3   Otpornost na starenje u skladu s normom ISO 188 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C);

| (b) | vrijeme izlaganja: 336 sati. |
| --- | --- |

(b)

vrijeme izlaganja: 336 sati.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena zatezne čvrstoće 25 %;

| (b) | najveća promjena prekidnog izduženja – 30 % i + 10 %. |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena prekidnog izduženja – 30 % i + 10 %.

4.4.2   Otpornost na ozon

4.4.2.1   Ispitivanje se provodi u skladu s normom ISO 1431/1 -1:2004/Amd 1:2009.

4.4.2.2   Ispitni komadi koji se moraju razvući do izduženja od 20 % moraju se tijekom 120 sati izložiti zraku temperature 40 °C i relativne vlažnosti 50 % ± 10 % s koncentracijom ozona od 50 dijelova na 100 milijuna dijelova ozona.

4.4.2.3   Pukotine na ispitnim komadima nisu dopuštene.

4.4.3   Specifikacije i metoda ispitivanja za omotač od materijala poliamid 6

4.4.3.1   Vlačna čvrstoća i prekidno izduženje u skladu s normom ISO 527–2 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | tip epruvete: tip 1 BA; |
| --- | --- |

(a)

tip epruvete: tip 1 BA;

| (b) | brzina razvlačenja: 20 mm/min. |
| --- | --- |

(b)

brzina razvlačenja: 20 mm/min.

Materijal se prije ispitivanja mora kondicionirati najmanje 21 dan pri temperaturi 23 °C i relativnoj vlažnosti 50 %.

Zahtjevi:

| (a) | vlačna čvrstoća najmanje 20 MPa; |
| --- | --- |

(a)

vlačna čvrstoća najmanje 20 MPa;

| (b) | prekidno izduženje najmanje 100 %. |
| --- | --- |

(b)

prekidno izduženje najmanje 100 %.

4.4.3.2   Otpornost na n-heksan u skladu s normom ISO 1817 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | sredstvo: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

sredstvo: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817);

| (c) | vrijeme potapanja: 72 sata. |
| --- | --- |

(c)

vrijeme potapanja: 72 sata.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena obujma 2 %; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena obujma 2 %;

| (b) | najveća promjena zatezne čvrstoće 10 %; |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena zatezne čvrstoće 10 %;

| (c) | najveća promjena prekidnog izduženja 10 %. |
| --- | --- |

(c)

najveća promjena prekidnog izduženja 10 %.

4.4.3.3   Otpornost na starenje u skladu s normom ISO 188 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (ispitna temperatura = najviša radna temperatura – 10 °C);

| (b) | vrijeme izlaganja: 24 i 336 sati. |
| --- | --- |

(b)

vrijeme izlaganja: 24 i 336 sati.

Nakon starenja uzorci se moraju kondicionirati najmanje 21 dan prije provođenja ispitivanja čvrstoće u skladu sa stavkom 4.3.1.1.

Zahtjevi:

| (a) | najveća promjena vlačne čvrstoće 20 % nakon 336-satnog starenja u usporedbi s vlačnom čvrstoćom materijala nakon 24-satnog starenja; |
| --- | --- |

(a)

najveća promjena vlačne čvrstoće 20 % nakon 336-satnog starenja u usporedbi s vlačnom čvrstoćom materijala nakon 24-satnog starenja;

| (b) | najveća promjena prekidnog izduženja 50 % nakon 336-satnog starenja u usporedbi s prekidnim izduženjem materijala nakon 24-satnog starenja. |
| --- | --- |

(b)

najveća promjena prekidnog izduženja 50 % nakon 336-satnog starenja u usporedbi s prekidnim izduženjem materijala nakon 24-satnog starenja.

4.5   Specifikacije za crijevo bez spojnica

4.5.1   Nepropusnost za plin (propusnost)

4.5.1.1   Crijevo slobodne duljine 1 m mora se spojiti na spremnik napunjen tekućim propanom temperature 23 °C ± 2 °C.

4.5.1.2   Ispitivanje se provodi u skladu s metodom opisanom u normi ISO 4080.

4.5.1.3   Propuštanje kroz stijenku crijeva ne smije prelaziti 95 cm3 pare po metru crijeva u 24 sata. Propuštanje tekućeg UNP-a mora se izmjeriti i biti niže od propuštanja plina (95 cm3/sat).

3

3

4.5.2   Otpornost pri niskoj temperaturi

4.5.2.1   Ispitivanje se provodi u skladu s metodom opisanom u normi ISO 4672, metoda B.

4.5.2.2   Temperatura ispitivanja: – 25 °C ± 3 °C.

4.5.2.3   Pukotine ili napukline nisu dopuštene.

4.5.3   Otpornost pri visokoj temperaturi

4.5.3.1   Uzorak crijeva najmanje duljine 0,5 m izložen radnom tlaku (WP) mora se na 24 sata staviti u peć na temperaturu od 125 °C ± 2 °C.

4.5.3.2   Propuštanje nije dopušteno.

4.5.3.3   Nakon ispitivanja crijevo mora izdržati ispitni tlak od 2,25 WP-a tijekom deset minuta. Propuštanje nije dopušteno.

4.5.4   Ispitivanje savijanjem

4.5.4.1   Prazno crijevo duljine približno 3,5 m mora moći izdržati 3 000 puta ispitivanje naizmjeničnog savijanja bez puknuća propisano u nastavku.

Nakon ispitivanja crijevo mora izdržati ispitni tlak kako je navedeno u stavku 4.5.5.2.

Slika 4. (samo primjer)

Slika 4. (samo primjer)

Image 11

masa

1,2 m

pogonski mehanizam

4.5.4.2   Ispitna naprava (vidjeti sliku 4.) sastoji se od čeličnog okvira s dva drvena kotača širine naplatka približno 130 mm.

Obod kotača mora imati žlijeb za vođenje crijeva. Polumjer kotača izmjeren na dnu žlijeba mora biti 102 mm.

Uzdužna središnja ravnina obaju kotača mora biti u istoj vertikalnoj ravnini. Razmak između središta kotača mora biti okomito 241 mm i vodoravno 102 mm.

Svaki kotač mora se moći slobodno okretati oko svoje osi.

Pogonski mehanizam poteže crijevo preko kotača brzinom od četiri puna hoda u minuti.

4.5.4.3   Crijevo namješteno preko kotača mora imati oblik poput slova S (vidjeti sliku 4.).

Kraj koji prelazi preko gornjega kotača mora biti opremljen dostatnom masom koja omogućuje da crijevo potpuno prilegne uz kotače. Dio koji prelazi preko donjega kotača pričvršćen je na pogonski mehanizam.

Mehanizam mora biti namješten tako da crijevo prelazi ukupnu udaljenost od 1,2 m u oba smjera.

4.5.5   Tlak hidrauličkog ispitivanja i određivanje najnižeg tlaka rasprskavanja

4.5.5.1   Ispitivanje se provodi u skladu s metodom opisanom u normi ISO 1402.

4.5.5.2   Primjenjuje se ispitni tlak od 2,25 WP-a tijekom deset minuta, bez ikakvog propuštanja.

4.5.5.3   Tlak rasprskavanja ne smije biti manji od 10 000 kPa i najmanje 2,25 WP-a.

4.6   Spojnice

4.6.1   Spojnice moraju biti napravljene od čelika ili mjedi, pri čemu površina mora biti otporna na koroziju.

4.6.2   Spojnice moraju biti tipa prešanog spoja i napravljene od spojnice crijeva ili vijka okastog priključka. Brtvljenje mora biti otporno na UNP i ispunjavati zahtjeve iz stavka 4.3.1.2.

4.6.3   Vijak okastog priključka mora biti u skladu s DIN 7643.

4.7   Sklop crijeva i spojnica

4.7.1   Sklop crijeva mora se podvrgnuti ispitivanjima impulsima tlaka u skladu s normom ISO 1436.

4.7.1.1   Ispitivanje se mora dovršiti s kružećim uljem temperature 93 °C i najmanjim tlakom WP-a.

4.7.1.2   Crijevo se mora podvrgnuti djelovanju 150 000 impulsa.

4.7.1.3   Nakon ispitivanja impulsima crijevo mora izdržati ispitni tlak iz stavka 4.5.5.2.

4.7.2   Nepropusnost za plin

4.7.2.1   Sklop crijeva (crijevo sa spojnicama) mora tijekom pet minuta izdržati tlak plina od 1,5 WP-a bez ikakvog propuštanja.

4.8   Oznake

4.8.1   Na svakom se crijevu moraju nalaziti, u razmacima od najviše 0,5 m, sljedeće jasno čitljive i neizbrisive identifikacijske oznake koje se sastoje od znakova, brojeva ili simbola:

| 4.8.1.1 | trgovački naziv ili oznaka proizvođača; |
| --- | --- |

4.8.1.1

trgovački naziv ili oznaka proizvođača;

| 4.8.1.2 | godina i mjesec proizvodnje; |
| --- | --- |

4.8.1.2

godina i mjesec proizvodnje;

| 4.8.1.3 | oznaka veličine i tipa; |
| --- | --- |

4.8.1.3

oznaka veličine i tipa;

| 4.8.1.4 | identifikacijska oznaka „UNP razred 0.”. |
| --- | --- |

4.8.1.4

identifikacijska oznaka „UNP razred 0.”.

4.8.2   Na svakoj se spojnici mora nalaziti trgovački naziv ili oznaka proizvođača koji je izvršio sastavljanje.

---

PRILOG 9.

ODREDBE O HOMOLOGACIJI JEDINICE ZA PUNJENJE

1.   Definicija: vidjeti stavak 2.16. ovog Pravilnika.

2.   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2. ovog Pravilnika):

| | Jedinica za punjenje: razred 3. |
| --- | --- |

Jedinica za punjenje: razred 3.

| | Nepovratni ventil: razred 3. |
| --- | --- |

Nepovratni ventil: razred 3.

3.   Razredbeni tlak: 3 000 kPa.

4.   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 65 °C

Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja.

5.   Opća konstrukcijska pravila:

| | Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji.

| | Stavak 6.15.10., Odredbe o jedinici za punjenje. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.10., Odredbe o jedinici za punjenje.

6.   Primjenjivi postupci ispitivanja

| Tlačna proba: | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- |
| Vanjsko propuštanje: | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura: | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura: | Prilog 15. stavak 7. |
| Propuštanje na sjedištu ventila: | Prilog 15. stavak 8. |
| Trajnost: (s 6 000 radnih ciklusa) | Prilog 15. stavak 9. |
| UNP kompatibilnost: | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju: | Prilog 15. stavak 12. (*2) |
| Otpornost na suhu toplinu: | Prilog 15. stavak 13. |
| Starenje ozonom: | Prilog 15. stavak 14. |
| Puzanje: | Prilog 15. stavak 15. (*1) |
| Temperaturni ciklus: | Prilog 15. stavak 16. (*1) |
| Ispitivanje udarom: | stavak 7. ovog Priloga |

Tlačna proba:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura:

Prilog 15. stavak 7.

Propuštanje na sjedištu ventila:

Prilog 15. stavak 8.

Trajnost: (s 6 000 radnih ciklusa)

Prilog 15. stavak 9.

UNP kompatibilnost:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

Otpornost na suhu toplinu:

Prilog 15. stavak 13.

Starenje ozonom:

Prilog 15. stavak 14.

Puzanje:

Prilog 15. stavak 15. (*1)

Temperaturni ciklus:

Prilog 15. stavak 16. (*1)

Ispitivanje udarom:

stavak 7. ovog Priloga

7.   Zahtjevi ispitivanja udarom za euro jedinicu za punjenje

7.1   Opći zahtjevi

Jedinica za punjenje mora se podvrgnuti ispitivanju udarom od 10 J.

7.2   Postupak ispitivanja

1 kg mase kaljenog čelika mora se ispustiti s visine od 1 m tako da postigne brzinu udara od 4,4 m/s. To se mora postići ugradnjom mase na njihalo.

Jedinica za punjenje mora se ugraditi vodoravno na čvrsti predmet. Masa mora udariti u središte stršećeg dijela jedinice za punjenje.

7.3   Tumačenje rezultata ispitivanja

Jedinica za punjenje mora zadovoljavati zahtjeve ispitivanja vanjskog propuštanja i ispitivanja propuštanja na sjedištu ventila pri temperaturi okoline.

7.4   Ponavljanje ispitivanja

Ako jedinica za punjenje ne zadovolji zahtjeve ispitivanja, na dva se uzorka istog sastavnog dijela provodi ispitivanje udarom. Ako oba uzorka zadovolje zahtjeve ispitivanja, prvo se ispitivanje zanemaruje. U slučaju kad jedan ili oba uzorka ne zadovolje zahtjeve ispitivanja, sastavni dio ne smije se homologirati.

Napomene:

| (a) | tlačna proba mora se provesti na svakom nepovratnom ventilu; |
| --- | --- |

(a)

tlačna proba mora se provesti na svakom nepovratnom ventilu;

| (b) | ispitivanje trajnosti mora se provesti s mlaznicom posebno predviđenom za ispitivanu jedinicu za punjenje. Primjenjuje se 6 000 ciklusa u skladu sa sljedećim postupkom:






  i. | spojiti mlaznicu na priključak i otvoriti sustav jedinice za punjenje, |
| --- | --- | --- |

(b)

ispitivanje trajnosti mora se provesti s mlaznicom posebno predviđenom za ispitivanu jedinicu za punjenje. Primjenjuje se 6 000 ciklusa u skladu sa sljedećim postupkom:

i.

spojiti mlaznicu na priključak i otvoriti sustav jedinice za punjenje,

| ii. | držati otvoreno najmanje 3 sekunde, |
| --- | --- |

ii.

držati otvoreno najmanje 3 sekunde,

| iii. | zatvoriti jedinicu za punjenje i odspojiti mlaznicu. |
| --- | --- |

iii.

zatvoriti jedinicu za punjenje i odspojiti mlaznicu.

Slika 1.

Priključna površina jedinice za punjenje bajunetnog tipa

Image 12

Slika 2.

Priključna površina tanjuraste jedinice za punjenje

Image 13

Slika 3.

Priključna površina euro jedinice za punjenje za laka vozila

Image 14

Slika 4.

Priključna površina ACME jedinice za punjenje

Image 15

Slika 5.

Priključna površina euro jedinice za punjenje za teška vozila

Mjere u milimetrima

Image 16

Legenda:

| 1. | Brtvena površina mlaznice |
| --- | --- |
| 2. | Najmanji pomak ventila |
| 3. | Opće dopušteno odstupanje |

1.

Brtvena površina mlaznice

2.

Najmanji pomak ventila

3.

Opće dopušteno odstupanje

---

(*1)  Samo za nemetalne dijelove.

(*2)  Samo za metalne dijelove.

---

PRILOG 10.

ODREDBE O HOMOLOGACIJI SPREMNIKA ZA UNP

Značenje simbola i naziva koji su upotrijebljeni u ovom Prilogu:

| Ph | = | hidraulički ispitni tlak u kPa; |
| --- | --- | --- |
| Pr | = | tlak rasprskavanja spremnika koji je izmjeren pri ispitivanju rasprskavanjem, u kPa; |
| Re | = | najmanja granica elastičnosti u N/mm2 određena normom za materijal; |
| Rm | = | najmanja vlačna čvrstoća u N/mm2 određena normom za materijal; |
| Rmt | = | stvarna vlačna čvrstoća u N/mm2; |
| a | = | izračunana najmanja debljina cilindrične stijenke plašta u mm; |
| b | = | izračunana najmanja debljina stijenke tanjurastih krajeva u mm; |
| D | = | nazivni vanjski promjer spremnika u mm; |
| R | = | unutarnji radijus zakrivljenosti tanjurastog kraja uobičajenog cilindričnog spremnika u mm; |
| r | = | unutarnji radijus spajanja tanjurastog kraja uobičajenog cilindričnog spremnika u mm; |
| H | = | vanjska visina tanjurastog dijela kraja spremnika u mm; |
| h | = | visina cilindričnog dijela tanjurastog kraja u mm; |
| L | = | dužina dijela plašta spremnika otpornog na naprezanja u mm; |
| A | = | relativno izduženje (u postotcima) osnovnog materijala; |
| V0 | = | početni obujam spremnika u trenutku kad je tlak povećan do ispitnog tlaka rasprskavanja u dm3; |
| V | = | konačni obujam spremnika u trenutku rasprskavanja u dm3; |
| g | = | ubrzanje zemljine sile teže u m/s2; |
| c | = | koeficijent oblika; |
| Z | = | faktor smanjenja naprezanja. |

Ph

=

hidraulički ispitni tlak u kPa;

Pr

=

tlak rasprskavanja spremnika koji je izmjeren pri ispitivanju rasprskavanjem, u kPa;

Re

=

najmanja granica elastičnosti u N/mm2 određena normom za materijal;

Rm

=

najmanja vlačna čvrstoća u N/mm2 određena normom za materijal;

Rmt

=

stvarna vlačna čvrstoća u N/mm2;

a

=

izračunana najmanja debljina cilindrične stijenke plašta u mm;

b

=

izračunana najmanja debljina stijenke tanjurastih krajeva u mm;

D

=

nazivni vanjski promjer spremnika u mm;

R

=

unutarnji radijus zakrivljenosti tanjurastog kraja uobičajenog cilindričnog spremnika u mm;

r

=

unutarnji radijus spajanja tanjurastog kraja uobičajenog cilindričnog spremnika u mm;

H

=

vanjska visina tanjurastog dijela kraja spremnika u mm;

h

=

visina cilindričnog dijela tanjurastog kraja u mm;

L

=

dužina dijela plašta spremnika otpornog na naprezanja u mm;

A

=

relativno izduženje (u postotcima) osnovnog materijala;

V0

=

početni obujam spremnika u trenutku kad je tlak povećan do ispitnog tlaka rasprskavanja u dm3;

V

=

konačni obujam spremnika u trenutku rasprskavanja u dm3;

g

=

ubrzanje zemljine sile teže u m/s2;

c

=

koeficijent oblika;

Z

=

faktor smanjenja naprezanja.

1.   Tehnički zahtjevi

1.1   Ovim su Prilogom obuhvaćeni sljedeći spremnici:

| | UNP-1 Metalni spremnici |
| --- | --- |

UNP-1 Metalni spremnici

| | UNP-4 Spremnici potpuno od kompozitnih materijala |
| --- | --- |

UNP-4 Spremnici potpuno od kompozitnih materijala

1.2   Mjere

Za sve mjere bez navedenih dopuštenih odstupanja primjenjuju se opća dopuštena odstupanja norme EN 22768–1.

1.3   Materijali

1.3.1   Materijal koji se upotrebljava za izradu plašteva spremnika otpornih na naprezanja mora biti čelik prema normi EN 10120 (međutim, mogu su upotrijebiti i drugi materijali pod uvjetom da spremnik ima iste sigurnosne karakteristike, što mora biti potvrditi homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju tipa).

1.3.2   Osnovni materijal odnosi se na materijal u stanju u kojem se nalazio prije nego je bila provedena određena transformacija tijekom proizvodnog postupka.

1.3.3   Svi sastavni dijelovi tijela spremnika i svi njegovi zavareni dijelovi moraju biti izrađeni od međusobno kompatibilnih materijala.

1.3.4   Dodatni materijali moraju biti kompatibilni s osnovnim materijalom kako bi zavari imali svojstva istovrijedna onima koja su specificirana za osnovni materijal (EN 288–39).

1.3.5   Proizvođač spremnika mora dobiti i dostaviti:

| (a) | za metalne spremnike: certifikate kemijske analize ljevačke šarže; |
| --- | --- |

(a)

za metalne spremnike: certifikate kemijske analize ljevačke šarže;

| (b) | za spremnike potpuno od kompozitnih materijala: certifikate analize kemijske otpornosti u vezi s ispitivanjima provedenima u skladu sa zahtjevima Dodatka 6.; |
| --- | --- |

(b)

za spremnike potpuno od kompozitnih materijala: certifikate analize kemijske otpornosti u vezi s ispitivanjima provedenima u skladu sa zahtjevima Dodatka 6.;

| (c) | mehanička svojstva materijala za čelik ili druge materijale koji se upotrebljavaju za proizvodnju dijelova koji su izloženi tlaku. |
| --- | --- |

(c)

mehanička svojstva materijala za čelik ili druge materijale koji se upotrebljavaju za proizvodnju dijelova koji su izloženi tlaku.

1.3.6   Nadležnoj inspekciji mora biti omogućeno da provede neovisne analize. Te se analize moraju provesti na uzorcima uzetima iz materijala koji su isporučeni proizvođaču spremnika ili na gotovim spremnicima.

1.3.7   Proizvođač mora učiniti dostupnima nadležnoj inspekciji rezultate metalurških i mehaničkih ispitivanja i analiza osnovnog i dodatnog materijala provedenih na zavarima te mora staviti na uvid i opis metoda zavarivanja i postupaka za koje se može smatrati da predstavljaju zavare napravljene tijekom proizvodnje.

1.4   Konstrukcijske temperature i tlakovi

1.4.1   Konstrukcijska temperatura:

Nazivna radna temperatura spremnika je od – 20 °C do 65 °C. Za radne temperature koje prelaze navedene granične temperature primjenjuju se posebni uvjeti ispitivanja koji se moraju dogovoriti s nadležnim tijelom.

1.4.2   Konstrukcijski tlak

Nazivni pogonski tlak spremnika je: 3 000 kPa.

1.5   Postupci toplinske obrade, samo na metalnim spremnicima, moraju biti u skladu sa zahtjevima navedenima u nastavku.

| 1.5.1 | Toplinska obrada mora se provesti na dijelovima ili na potpunom spremniku. |
| --- | --- |

1.5.1

Toplinska obrada mora se provesti na dijelovima ili na potpunom spremniku.

| 1.5.2 | Dijelovi spremnika koji pretrpe deformaciju veću od 5 % moraju se podvrgnuti sljedećoj toplinskoj obradi: normalizaciji. |
| --- | --- |

1.5.2

Dijelovi spremnika koji pretrpe deformaciju veću od 5 % moraju se podvrgnuti sljedećoj toplinskoj obradi: normalizaciji.

| 1.5.3 | Dijelovi spremnika sa stijenkom debljine ≥ 5 mm moraju se podvrgnuti sljedećoj toplinskoj obradi:






  1.5.3.1 | toplo valjana i normalizirana traka: otpuštanju napona ili normalizaciji; |
| --- | --- | --- |

1.5.3

Dijelovi spremnika sa stijenkom debljine ≥ 5 mm moraju se podvrgnuti sljedećoj toplinskoj obradi:

1.5.3.1

toplo valjana i normalizirana traka: otpuštanju napona ili normalizaciji;

| 1.5.3.2 | druga vrsta materijala: normalizaciji. |
| --- | --- |

1.5.3.2

druga vrsta materijala: normalizaciji.

| 1.5.4 | Proizvođač mora dostaviti postupak za upotrijebljenu toplinsku obradu. |
| --- | --- |

1.5.4

Proizvođač mora dostaviti postupak za upotrijebljenu toplinsku obradu.

| 1.5.5 | Nije dopuštena mjestimična toplinska obrada gotovog spremnika. |
| --- | --- |

1.5.5

Nije dopuštena mjestimična toplinska obrada gotovog spremnika.

1.6   Izračun dijelova koji su izloženi tlaku

1.6.1   Izračun dijelova koji su izloženi tlaku za metalne spremnike

1.6.1.1   Debljina stijenke cilindričnog plašta spremnika ne smije biti manja od vrijednosti izračunanih prema formuli:

| 1.6.1.1.1 | Spremnici bez uzdužnih zavara: |
| --- | --- |

1.6.1.1.1

Spremnici bez uzdužnih zavara:

Formula

| 1.6.1.1.2 | Spremnici s uzdužnim zavarima:











  (a) | z = 0,85 za slučaj kad proizvođač radiografski snima svako spojno mjesto zavara i 100 mm uzdužnog zavara u njegovoj blizini te 50 mm (25 mm od svake strane spojnog mjesta) susjednog zavara po opsegu.
  To ispitivanje treba provesti po stroju na početku i kraju svake radne smjene u neprekinutoj proizvodnji na svakom stroju; |
| --- | --- | --- |

1.6.1.1.2

Spremnici s uzdužnim zavarima:

Formula

(a)

z = 0,85 za slučaj kad proizvođač radiografski snima svako spojno mjesto zavara i 100 mm uzdužnog zavara u njegovoj blizini te 50 mm (25 mm od svake strane spojnog mjesta) susjednog zavara po opsegu.

To ispitivanje treba provesti po stroju na početku i kraju svake radne smjene u neprekinutoj proizvodnji na svakom stroju;

| (b) | z = 1 u slučaju kad se radiografski snima svako spojno mjesto zavara i 100 mm uzdužnog zavara u njegovoj blizini te 50 mm (25 mm od svake strane spojnog mjesta) susjednog zavara po opsegu.
  To ispitivanje treba provesti na 10 % proizvodnje spremnika: spremnici se za ispitivanje uzimaju slučajnim odabirom. Ako se radiografskim ispitivanjima otkriju neprihvatljive greške, koje su definirane u stavku 2.4.1.4. ovog Priloga, potrebno je poduzeti sve potrebne korake za analizu odgovarajuće proizvodne serije i za otklanjanje tih grešaka. |
| --- | --- |

(b)

z = 1 u slučaju kad se radiografski snima svako spojno mjesto zavara i 100 mm uzdužnog zavara u njegovoj blizini te 50 mm (25 mm od svake strane spojnog mjesta) susjednog zavara po opsegu.

To ispitivanje treba provesti na 10 % proizvodnje spremnika: spremnici se za ispitivanje uzimaju slučajnim odabirom. Ako se radiografskim ispitivanjima otkriju neprihvatljive greške, koje su definirane u stavku 2.4.1.4. ovog Priloga, potrebno je poduzeti sve potrebne korake za analizu odgovarajuće proizvodne serije i za otklanjanje tih grešaka.

1.6.1.2   Mjere i izračuni krajeva (vidjeti slike u Dodatku 4. ovom Prilogu).

1.6.1.2.1   Krajevi spremnika izrađeni su od jednog dijela, osigurani od tlaka te torisferičnog ili eliptičnog oblika (primjeri su navedeni u Dodatku 5. ovom Prilogu).

1.6.1.2.2   Krajevi spremnika moraju zadovoljavati sljedeće uvjete:

| | Torisferični krajevi
  istodobni uvjeti: 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D
  r ≥ 0,1 D
  R ≤ D
  H ≥ 0,18 D
  r ≥ 2 b
  h ≥ 4 b
  h ≤ 0,15 D (ne primjenjuje se na spremnike kako su prikazani na slici 2.a u Dodatku 2. ovom Prilogu) |
| --- | --- |

Torisferični krajevi

istodobni uvjeti: 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D

r ≥ 0,1 D

R ≤ D

H ≥ 0,18 D

r ≥ 2 b

h ≥ 4 b

h ≤ 0,15 D (ne primjenjuje se na spremnike kako su prikazani na slici 2.a u Dodatku 2. ovom Prilogu)

| | Eliptični krajevi
  istodobni uvjeti: 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D
  H ≥ 0,18 D
  h ≥ 4 b
  h ≤ 0,15 D (ne primjenjuje se na spremnike kako su prikazani na slici 2.a u Dodatku 2. ovom Prilogu) |
| --- | --- |

Eliptični krajevi

istodobni uvjeti: 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D

H ≥ 0,18 D

h ≥ 4 b

h ≤ 0,15 D (ne primjenjuje se na spremnike kako su prikazani na slici 2.a u Dodatku 2. ovom Prilogu)

1.6.1.2.3   Debljina tih tanjurastih krajeva, u bilo kojoj točki, ne smije biti manja od vrijednosti izračunane prema formuli:

Formula

Koeficijent oblika C koji se upotrebljava za cijele krajeve naveden je u tablici i na dijagramu u Dodatku 4. ovom Prilogu.

Debljina stijenke cilindričnog ruba krajeva ne smije biti manja ili odstupati za više od 15 % od najmanje debljine stijenke plašta.

1.6.1.3   Nazivna debljina stijenke cilindričnog dijela i tanjurastog kraja ni u kom slučaju ne smije biti manja od:

Formula

s najmanje 1,5 mm.

1.6.1.4   Plašt spremnika može biti izrađen od jednog, dva ili tri dijela. Kad je plašt spremnika izrađen od dva ili tri dijela, uzdužni zavari moraju biti pomaknuti/zakrenuti s najmanje 10 puta debljina stijenke spremnika (10 × a). Krajevi moraju biti jednodijelni i izbočeni.

1.6.2   Izračun dijelova koji su izloženi tlaku za spremnike potpuno od kompozitnih materijala

Naprezanja u spremniku moraju se izračunati za svaki tip spremnika. Tlakovi koji su upotrijebljeni za te izračune moraju biti konstrukcijski tlak i ispitni tlak rasprskavanja. U izračunima se upotrebljavaju primjerene analitičke tehnike za uspostavljanje raspodjele naprezanja u spremniku.

1.7   Konstrukcija i kvaliteta izrade

1.7.1   Opći zahtjevi

1.7.1.1   Prikladnim sustavom kontrole kvalitete proizvođač mora dokazati da raspolaže proizvodnom opremom i postupcima kojima se osigurava da proizvedeni spremnici ispunjavaju zahtjeve ovog Priloga.

1.7.1.2   Proizvođač mora odgovarajućim nadzorom osigurati da su osnovni materijali i prešani dijelovi (oblikovani na preši) upotrijebljeni za proizvodnju spremnika bez nepravilnosti koje bi mogle ugroziti sigurnost uporabe spremnika.

1.7.2   Dijelovi koji su izloženi tlaku

1.7.2.1   Proizvođač mora opisati upotrijebljene metode i postupke zavarivanja te navesti preglede obavljene tijekom proizvodnje.

1.7.2.2   Tehnički zahtjevi za zavarivanje

Čelni zavari moraju biti izvedeni automatskim postupkom zavarivanja.

Čelni zavari na dijelu plašta otpornog na naprezanja ne smiju biti ni u kojem području u kojem se mijenja profil.

Kutni zavari ne smiju zadirati u čelne zavare i od njih moraju biti udaljeni najmanje 10 mm.

Zavari koji spajaju dijelove plašta spremnika moraju zadovoljavati sljedeće zahtjeve (vidjeti slike koje su navedene kao primjeri u Dodatku 1. ovom Prilogu):

| | uzdužni zavar: izvodi se u obliku čelnog zavara po cijelom presjeku materijala stijenke; |
| --- | --- |

uzdužni zavar: izvodi se u obliku čelnog zavara po cijelom presjeku materijala stijenke;

| | obodni zavar: izvodi se u obliku čelnog zavara po cijelom presjeku materijala stijenke. Zavar na preklopu smatra se posebnim tipom čelnog zavara; |
| --- | --- |

obodni zavar: izvodi se u obliku čelnog zavara po cijelom presjeku materijala stijenke. Zavar na preklopu smatra se posebnim tipom čelnog zavara;

zavari oslone ploče s ventilima ili prstena moraju se izvesti u skladu sa slikom 3. u Dodatku 1.

Zavar koji pričvršćuje obruč ili oslonce na spremnik mora biti čelni ili kutni zavar.

Zavari za pričvršćenje oslonaca moraju biti izvedeni obodnim zavarivanjem. Zavari moraju biti otporni na vibracije, kočenje i vanjske sile od najmanje 30 g u svim smjerovima.

U takvom slučaju čelnih zavara, smaknutost sučeljenih rubova ne smije biti veća od jedne petine debljine stijenki (1/5 a).

1.7.2.3   Pregled zavara

Proizvođač mora osigurati da zavari imaju neprekinutu penetraciju bez ikakvog odstupanja šava zavara i da nemaju grešaka koje bi mogle ugroziti sigurnost uporabe spremnika.

Kod dvodijelnih spremnika mora se radiografski ispitati više od 100 mm obodnog čelnog zavara, izuzimajući zavare koji odgovaraju zavaru na preklopu prikazane na prvoj stranici Dodatka 1. ovom Prilogu. Jedan spremnik uzet na početku i završetku svake radne smjene u neprekinutoj proizvodnji i, u slučaju prekida proizvodnje u trajanju više od 12 sati, prvi zavareni spremnik mora se također radiografski ispitati.

1.7.2.4   Ovalnost

Ovalnost cilindričnog plašta spremnika mora biti ograničena tako da razlika između najvećeg i najmanjeg vanjskog promjera u istom poprečnom presjeku nije veća od 1 % od srednje vrijednosti tih promjera.

1.7.3   Pribor

1.7.3.1   Oslonci moraju biti izrađeni i zavareni na tijelo spremnika tako da ne dovedu do opasnih koncentracija naprezanja ili džepova u kojima se može zadržavati voda.

1.7.3.2   Stopa spremnika mora biti dostatno čvrsta i biti izrađena od metala koji je kompatibilan s tipom čelika od kojeg je izrađen spremnik. Oblik stope mora pružati dostatnu stabilnost spremniku.

Gornji dio stope spremnika mora biti zavaren na spremnik tako da ne omogućuje zadržavanje vode niti dopušta da voda prodire između stope i spremnika.

1.7.3.3   Referentna oznaka mora se postaviti na spremnike kako bi se osigurala njihova ispravna ugradnja.

1.7.3.4   Natpisne pločice, ako su postavljene, moraju biti pričvršćene na dio plašta koji je otporan na naprezanja i biti neuklonjive. Moraju se poduzeti sve potrebne mjere za zaštitu od korozije.

1.7.3.5   Spremnik mora imati mogućnost da se na njega ugradi kućište nepropusno za plin ili neka vrsta zaštitne naprave koja prekriva njegovu dodatnu opremu.

1.7.3.6   Za izradu oslonaca može se upotrijebiti i bilo koji drugi materijal, pod uvjetom da ima dostatnu čvrstoću i da je isključena svaka opasnost od korozije krajeva spremnika.

1.7.4   Zaštita od požara

1.7.4.1   Spremnik koji predstavlja tip spremnika, sva dodatna oprema koja je ugrađena na njega i svaka dodatna izolacija ili zaštitni materijal moraju biti podvrgnuti ispitivanju izlaganjem vatri kako je određeno u stavku 2.6. ovog Priloga.

2.   Ispitivanja

U tablicama 1. i 2. navodi se pregled ispitivanja koja treba provesti na spremnicima za UNP, kako na prototipovima tako i tijekom proizvodnog postupka, u skladu s prirodom spremnika. Sva se ispitivanja provode pri temperaturi okoline od 20 °C ± 5 °C, osim ako je drukčije navedeno.

Tablica 1.

Pregled ispitivanja koja se provode na metalnim spremnicima

| Ispitivanja koja treba provesti | Proizvodnja
  Ispitivanja serije | Broj spremnika koje treba ispitati za homologaciju | Opis ispitivanja |
| --- | --- | --- | --- |
| Vlačno ispitivanje | 1 po seriji | 2 (1) | vidjeti stavak 2.1.2.2. |
| Ispitivanje na savijanje | 1 po seriji | 2 (1) | vidjeti stavak 2.1.2.3. |
| Ispitivanje rasprskavanjem | | 2 | vidjeti stavak 2.2. |
| Hidrauličko ispitivanje | Svaki spremnik | 100 % | vidjeti stavak 2.3. |
| Ispitivanje izlaganjem vatri | | 1 | vidjeti stavak 2.6. |
| Radiografsko ispitivanje | 1 po seriji | 100 % | vidjeti stavak 2.4.1. |
| Makroskopski pregled | 1 po seriji | 2 (1) | vidjeti stavak 2.4.2. |
| Pregled zavara | 1 po seriji | 100 % | vidjeti stavak 1.7.2.3. |
| Vizualni pregled spremnika | 1 po seriji | 100 % | |
| Napomena 1.: | 6 spremnika mora se dostaviti za homologaciju. |

Ispitivanja koja treba provesti

Proizvodnja

Ispitivanja serije

Broj spremnika koje treba ispitati za homologaciju

Opis ispitivanja

Vlačno ispitivanje

1 po seriji

2 (1)

vidjeti stavak 2.1.2.2.

Ispitivanje na savijanje

1 po seriji

2 (1)

vidjeti stavak 2.1.2.3.

Ispitivanje rasprskavanjem

2

vidjeti stavak 2.2.

Hidrauličko ispitivanje

Svaki spremnik

100 %

vidjeti stavak 2.3.

Ispitivanje izlaganjem vatri

1

vidjeti stavak 2.6.

Radiografsko ispitivanje

1 po seriji

100 %

vidjeti stavak 2.4.1.

Makroskopski pregled

1 po seriji

2 (1)

vidjeti stavak 2.4.2.

Pregled zavara

1 po seriji

100 %

vidjeti stavak 1.7.2.3.

Vizualni pregled spremnika

1 po seriji

100 %

Napomena 1.:

6 spremnika mora se dostaviti za homologaciju.

| Napomena 2.: | Na jednom od tih prototipova određuje se obujam spremnika i debljina stijenke na svim dijelovima spremnika. |
| --- | --- |

Napomena 2.:

Na jednom od tih prototipova određuje se obujam spremnika i debljina stijenke na svim dijelovima spremnika.

Tablica 2.

Pregled ispitivanja koja se provode na spremnicima potpuno od kompozitnih materijala

| Ispitivanja koja treba provesti | Proizvodnja
  Ispitivanja serije | Broj spremnika koje treba ispitati za homologaciju | Opis ispitivanja |
| --- | --- | --- | --- |
| Ispitivanje rasprskavanjem | 1 po seriji | 3 | vidjeti stavak 2.2. |
| Hidrauličko ispitivanje | Svaki spremnik | Svi spremnici | vidjeti stavak 2.3. |
| Ispitivanje tlačnim ciklusima pri temperaturi okoline | 1 na 5 serija | 3 | vidjeti stavak 2.3.6.1. |
| Ispitivanje tlačnim ciklusima pri visokoj temperaturi | | 1 | vidjeti stavak 2.3.6.2. |
| Ispitivanje vanjskog propuštanja | | 1 | vidjeti stavak 2.3.6.3. |
| Ispitivanje propusnosti | | 1 | vidjeti stavak 2.3.6.4. |
| Cikličko ispitivanje s UNP-om | | 1 | vidjeti stavak 2.3.6.5. |
| Ispitivanje puzanja pri visokoj temperaturi | | 1 | vidjeti stavak 2.3.6.6. |
| Ispitivanje izlaganjem vatri | | 1 | vidjeti stavak 2.6. |
| Ispitivanje udarom | | 1 | vidjeti stavak 2.7. |
| Ispitivanje slobodnim padom | | 1 | vidjeti stavak 2.8. |
| Ispitivanje momenta pritezanja nastavaka | | 1 | vidjeti stavak 2.9. |
| Ispitivanje izlaganjem kiseloj okolini | | 1 | vidjeti stavak 2.10. |
| Ispitivanje UV-zračenjem | | 1 | vidjeti stavak 2.11. |

Ispitivanja koja treba provesti

Proizvodnja

Ispitivanja serije

Broj spremnika koje treba ispitati za homologaciju

Opis ispitivanja

Ispitivanje rasprskavanjem

1 po seriji

3

vidjeti stavak 2.2.

Hidrauličko ispitivanje

Svaki spremnik

Svi spremnici

vidjeti stavak 2.3.

Ispitivanje tlačnim ciklusima pri temperaturi okoline

1 na 5 serija

3

vidjeti stavak 2.3.6.1.

Ispitivanje tlačnim ciklusima pri visokoj temperaturi

1

vidjeti stavak 2.3.6.2.

Ispitivanje vanjskog propuštanja

1

vidjeti stavak 2.3.6.3.

Ispitivanje propusnosti

1

vidjeti stavak 2.3.6.4.

Cikličko ispitivanje s UNP-om

1

vidjeti stavak 2.3.6.5.

Ispitivanje puzanja pri visokoj temperaturi

1

vidjeti stavak 2.3.6.6.

Ispitivanje izlaganjem vatri

1

vidjeti stavak 2.6.

Ispitivanje udarom

1

vidjeti stavak 2.7.

Ispitivanje slobodnim padom

1

vidjeti stavak 2.8.

Ispitivanje momenta pritezanja nastavaka

1

vidjeti stavak 2.9.

Ispitivanje izlaganjem kiseloj okolini

1

vidjeti stavak 2.10.

Ispitivanje UV-zračenjem

1

vidjeti stavak 2.11.

2.1   Mehanička ispitivanja

2.1.1   Opći zahtjevi

2.1.1.1   Učestalost mehaničkih ispitivanja

2.1.1.1.1   Učestalost ispitivanja za metalne spremnike: jedan spremnik iz svake serije tijekom proizvodnje i za ispitivanje tipa, vidjeti tablicu 1.

Ispitni komadi koji nisu ravni moraju se izravnati hladnom deformacijom.

Na ispitnim komadima koji sadržavaju zavar, zavar se mora strojno obraditi da se ukloni višak materijala.

Metalni spremnici moraju se podvrgnuti ispitivanjima kako je opisano u tablici 1.

Ispitni komadi iz spremnika samo s jednim obodnim zavarom (dvodijelni spremnici) moraju se uzeti iz mjesta koja su prikazana na slici 1. u Dodatku 2.

Ispitni komadi iz spremnika s uzdužnim i obodnim zavarima (spremnici od tri ili više dijelova) moraju se uzeti iz mjesta koja su prikazana na slici 2. u Dodatku 2.

2.1.1.1.2   Učestalost ispitivanja za spremnike potpuno od kompozitnih materijala:

| (a) | tijekom proizvodnje: 1 spremnik iz svake serije; |
| --- | --- |

(a)

tijekom proizvodnje: 1 spremnik iz svake serije;

| (b) | za ispitivanja tipa, vidjeti tablicu 2. |
| --- | --- |

(b)

za ispitivanja tipa, vidjeti tablicu 2.

2.1.1.2   Sva mehanička ispitivanja za provjeru svojstava osnovnog metala i zavara dijelova plašta spremnika otpornog na naprezanja provode se na ispitnim komadima koji su uzeti iz gotovih spremnika.

2.1.2   Tipovi ispitivanja i ocjena rezultata ispitivanja

2.1.2.1   Svaki uzorak spremnika podvrgava se sljedećim ispitivanjima:

| 2.1.2.1.1 | Spremnici s uzdužnim i obodnim zavarima (trodijelni spremnici) na ispitnim komadima koji su uzeti iz mjesta koja su prikazana na slici 1. u Dodatku 2. ovom Prilogu:






  (a) | jedno vlačno ispitivanje osnovnog materijala; ispitni komad uzima se u uzdužnom smjeru (ako to nije moguće, uzima se u obodnom smjeru); |
| --- | --- | --- |

2.1.2.1.1

Spremnici s uzdužnim i obodnim zavarima (trodijelni spremnici) na ispitnim komadima koji su uzeti iz mjesta koja su prikazana na slici 1. u Dodatku 2. ovom Prilogu:

(a)

jedno vlačno ispitivanje osnovnog materijala; ispitni komad uzima se u uzdužnom smjeru (ako to nije moguće, uzima se u obodnom smjeru);

| (b) | jedno vlačno ispitivanje osnovnog materijala dna; |
| --- | --- |

(b)

jedno vlačno ispitivanje osnovnog materijala dna;

| (c) | jedno vlačno ispitivanje okomito na uzdužni zavar; |
| --- | --- |

(c)

jedno vlačno ispitivanje okomito na uzdužni zavar;

| (d) | jedno vlačno ispitivanje okomito na obodni zavar; |
| --- | --- |

(d)

jedno vlačno ispitivanje okomito na obodni zavar;

| (e) | jedno ispitivanje na savijanje uzdužnog zavara na unutarnjoj površini u području vlaka; |
| --- | --- |

(e)

jedno ispitivanje na savijanje uzdužnog zavara na unutarnjoj površini u području vlaka;

| (f) | jedno ispitivanje na savijanje uzdužnog zavara na vanjskoj površini u području vlaka; |
| --- | --- |

(f)

jedno ispitivanje na savijanje uzdužnog zavara na vanjskoj površini u području vlaka;

| (g) | jedno ispitivanje na savijanje obodnog zavara na unutarnjoj površini u području vlaka; |
| --- | --- |

(g)

jedno ispitivanje na savijanje obodnog zavara na unutarnjoj površini u području vlaka;

| (h) | jedno ispitivanje na savijanje obodnog zavara na vanjskoj površini u području vlaka i |
| --- | --- |

(h)

jedno ispitivanje na savijanje obodnog zavara na vanjskoj površini u području vlaka i

| (i) | jedno makroskopsko ispitivanje zavarenog dijela spremnika; |
| --- | --- |

(i)

jedno makroskopsko ispitivanje zavarenog dijela spremnika;

(m1, m2) najmanje dva makroskopska ispitivanja dijelova nastavka/ploče s ventilom kod bočno ugrađenih ventila iz stavka 2.4.2. u nastavku.

| 2.1.2.1.2 | Spremnici samo s obodnim zavarima (dvodijelni spremnici) na ispitnim komadima koji su uzeti iz mjesta koja su prikazana na slikama 2.a i 2.b u Dodatku 2. ovom Prilogu:
  Ispitivanja koja su navedena u prethodnom stavku 2.1.2.1.1., osim točaka (c), (e) i (f) koje se ne primjenjuju. Ispitni komad za vlačno ispitivanje osnovnog materijala mora se uzeti iz područja koje je navedeno u stavku 2.1.2.1.1. pod (a) ili (b). |
| --- | --- |

2.1.2.1.2

Spremnici samo s obodnim zavarima (dvodijelni spremnici) na ispitnim komadima koji su uzeti iz mjesta koja su prikazana na slikama 2.a i 2.b u Dodatku 2. ovom Prilogu:

Ispitivanja koja su navedena u prethodnom stavku 2.1.2.1.1., osim točaka (c), (e) i (f) koje se ne primjenjuju. Ispitni komad za vlačno ispitivanje osnovnog materijala mora se uzeti iz područja koje je navedeno u stavku 2.1.2.1.1. pod (a) ili (b).

| 2.1.2.1.3 | Ispitni komadi koji nisu dovoljno ravni moraju se izravnati hladnom deformacijom. |
| --- | --- |

2.1.2.1.3

Ispitni komadi koji nisu dovoljno ravni moraju se izravnati hladnom deformacijom.

| 2.1.2.1.4 | Na svim ispitnim komadima koji sadržavaju zavar, zavar se strojno obrađuje da se ukloni višak materijala. |
| --- | --- |

2.1.2.1.4

Na svim ispitnim komadima koji sadržavaju zavar, zavar se strojno obrađuje da se ukloni višak materijala.

2.1.2.2   Vlačno ispitivanje

2.1.2.2.1   Vlačno ispitivanje osnovnog metala

2.1.2.2.1.1   Vlačno ispitivanje provodi se u skladu s europskim normama EN 876, EN 895 i EN 10002-1.

2.1.2.2.1.2   Vrijednosti koje su određene za granicu elastičnosti, vlačnu čvrstoću i izduženje nakon prekida moraju biti sukladne karakteristikama metala koje su propisane u stavku 1.3. ovog Priloga.

2.1.2.2.2   Vlačno ispitivanje zavara

2.1.2.2.2.1   Ovo vlačno ispitivanje, okomito na zavar, provodi se na ispitnom komadu čiji je poprečni presjek smanjen po širini na 25 mm i čija je duljina određena razmakom do 15 mm od rubova zavara, kako je prikazano na slici 2. u Dodatku 3. ovom Prilogu.

Izvan tog središnjeg dijela, širina ispitnog komada mora se postupno povećavati.

2.1.2.2.2.2   Dobivene vrijednosti vlačne čvrstoće moraju zadovoljavati najmanje vrijednosti koje zahtijeva norma EN 10120.

2.1.2.3   Ispitivanje na savijanje

2.1.2.3.1   Postupak ispitivanja na savijanje provodi se u skladu s normama ISO 7438:2005 i ISO 7799:1985 te normom ISO 5173:2009 + izmjena 1:2011 za zavarene dijelove. Ispitivanja na savijanje provode se na unutarnjoj površini u području vlaka i na vanjskoj površini u području vlaka

2.1.2.3.2   Pukotine na ispitnom komadu kad se savija oko osovine nisu dopuštene u području u kojem razmak između unutarnjih rubova savijenog ispitnog komada nije veći od promjera osovine + 3a (vidjeti sliku 1. u Dodatku 3. ovom Prilogu).

2.1.2.3.3   Omjer (n) između promjera osovine i debljine ispitnog komada ne smije prijeći vrijednosti navedene u sljedećoj tablici:

| Stvarna vrijednost vlačne čvrstoće Rt (N/mm2) | Vrijednost (n) |
| --- | --- |
| do uključivo 440 | 2 |
| iznad 440 do uključivo 520 | 3 |
| iznad 520 | 4 |

Stvarna vrijednost vlačne čvrstoće Rt (N/mm2)

Vrijednost (n)

do uključivo 440

2

iznad 440 do uključivo 520

3

iznad 520

4

2.1.2.4   Ponavljanje vlačnog ispitivanja i ispitivanja na savijanje

2.1.2.4.1   Ponavljanje ispitivanja dopušteno je za vlačno ispitivanje i ispitivanje na savijanje. Drugo se ispitivanje provodi na dva ispitna komada uzeta iz istog spremnika.

Ako rezultati tih ispitivanja zadovolje, prvo se ispitivanje zanemaruje.

U slučaju kad jedno ili oba ponovljena ispitivanja ne ispune zahtjeve, serija se odbacuje.

2.2   Ispitivanje rasprskavanjem hidrauličkim tlakom

2.2.1   Uvjeti ispitivanja

Spremnici koji se podvrgavaju ovom ispitivanju moraju nositi natpise za koje je predviđeno da se postave na dio spremnika koji se izlaže tlaku.

2.2.1.1   Ispitivanje rasprskavanjem hidrauličkim tlakom provodi se opremom kojom se tlak može postupno povećavati do razine na kojoj se spremnik rasprsne i koja zapisuje promjene tlaka ovisno o vremenu. Najveći protok tijekom ispitivanja, po minuti, ne bi smio prekoračiti 3 % kapaciteta spremnika.

2.2.2   Tumačenje rezultata ispitivanja

2.2.2.1   Prihvaćeni kriteriji za tumačenje rezultata ispitivanja rasprskavanjem su sljedeći:

| 2.2.2.1.1 | obujamsko širenje metalnog spremnika; ono je jednako obujmu upotrijebljene vode u vremenskom razdoblju između trenutka kad se počeo povećavati tlak i trenutka rasprskavanja; |
| --- | --- |

2.2.2.1.1

obujamsko širenje metalnog spremnika; ono je jednako obujmu upotrijebljene vode u vremenskom razdoblju između trenutka kad se počeo povećavati tlak i trenutka rasprskavanja;

| 2.2.2.1.2 | pregled prijeloma i oblika njegovih rubova; |
| --- | --- |

2.2.2.1.2

pregled prijeloma i oblika njegovih rubova;

| 2.2.2.1.3 | tlak rasprskavanja. |
| --- | --- |

2.2.2.1.3

tlak rasprskavanja.

2.2.3   Kriteriji prihvaćanja ispitivanja

2.2.3.1   Izmjereni tlak rasprskavanja (Pr) ni pod kojim okolnostima ne smije biti manji od 2,25 × 3 000 = 6 750 kPa.

2.2.3.2   Specifična promjena obujma spremnika u trenutku rasprskavanja ne smije biti manja od:

| | 20 % ako je duljina metalnog spremnika veća od promjera; |
| --- | --- |

20 % ako je duljina metalnog spremnika veća od promjera;

| | 17 % ako je duljina spremnika jednaka promjeru ili manja od njega; |
| --- | --- |

17 % ako je duljina spremnika jednaka promjeru ili manja od njega;

| | 8 % u slučaju posebnog metalnog spremnika kako je prikazan na slikama A, B i C na prvoj stranici Dodatka 5. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

8 % u slučaju posebnog metalnog spremnika kako je prikazan na slikama A, B i C na prvoj stranici Dodatka 5. ovom Prilogu.

2.2.3.3   Ispitivanje rasprskavanjem ne smije uzrokovati fragmentaciju spremnika.

2.2.3.3.1   Glavni dio prijeloma ne smije imati izgled krtog loma (svijetli izgled), tj. rubovi prijeloma ne smiju biti radijalni već moraju biti pod kutom u odnosu na dijametralnu ravninu i pokazivati smanjenje površine po cijeloj svojoj debljini.

2.2.3.3.2   Za metalne spremnike, prijelom ne smije pokazati greške koje se mogu pripisati metalu. Zavar mora biti čvrst barem kao osnovni metal, a po mogućnosti i čvršći.

Za spremnike potpuno od kompozitnih materijala, prijelom ne smije pokazati nikakve greške u strukturi materijala.

2.2.3.4   Ponavljanje ispitivanja rasprskavanjem

Ponavljanje ispitivanja dopušteno je za ispitivanje rasprskavanjem. Drugo se ispitivanje rasprskavanjem provodi na dva spremnika koji su proizvedeni nakon prvog spremnika iste serije.

Ako rezultati tih ispitivanja zadovolje, prvo se ispitivanje zanemaruje.

U slučaju kad jedno ili oba ponovljena ispitivanja ne ispune zahtjeve, serija se odbacuje.

2.3   Hidrauličko ispitivanje

2.3.1   Spremnici koji predstavljaju tip spremnika za koji je podnesen zahtjev za homologaciju (bez dodatne opreme, ali sa zatvorenim izlaznim otvorima) moraju izdržati unutarnji hidraulički tlak od 3 000 kPa bez propuštanja ili trajnih deformacija, u skladu sa sljedećim zahtjevima:

2.3.2   Tlak vode u spremniku postupno se povećava dok se ne postigne ispitni tlak od 3 000 kPa.

2.3.3   Spremnik se drži na ispitnom tlaku dovoljno dugo da se može utvrditi da tlak ne pada i da se za spremnik može jamčiti da je nepropustan.

2.3.4   Nakon ispitivanja spremnik ne smije pokazivati znakove trajne deformacije.

2.3.5   Svaki ispitani spremnik koji ne zadovolji ovo ispitivanje odbacuje se.

2.3.6   Dodatna hidraulička ispitivanja koja se provode na spremnicima potpuno od kompozitnih materijala

2.3.6.1   Ispitivanje tlačnim ciklusima pri temperaturi okoline

2.3.6.1.1   Postupak ispitivanja

Na gotovom spremniku provodi se najviše 20 000 tlačnih ciklusa u skladu sa sljedećim postupkom:

| (a) | spremnik koji treba ispitati napuni se nekorozivnom tekućinom kao što je ulje, inhibirana voda ili glikol; |
| --- | --- |

(a)

spremnik koji treba ispitati napuni se nekorozivnom tekućinom kao što je ulje, inhibirana voda ili glikol;

| (b) | tlak u spremniku mijenja se između najmanjeg tlaka od 300 kPa i najvećeg tlaka od 3 000 kPa učestalošću koja nije veća od 10 ciklusa na minutu.
  To se ispitivanje provodi najmanje 10 000 ciklusa i nastavlja do 20 000 ciklusa, osim ako se pojavi propuštanje prije pucanja spremnika; |
| --- | --- |

(b)

tlak u spremniku mijenja se između najmanjeg tlaka od 300 kPa i najvećeg tlaka od 3 000 kPa učestalošću koja nije veća od 10 ciklusa na minutu.

To se ispitivanje provodi najmanje 10 000 ciklusa i nastavlja do 20 000 ciklusa, osim ako se pojavi propuštanje prije pucanja spremnika;

| (c) | broj ciklusa do pojave neispravnosti bilježi se s mjestom i opisom neispravnosti. |
| --- | --- |

(c)

broj ciklusa do pojave neispravnosti bilježi se s mjestom i opisom neispravnosti.

2.3.6.1.2   Tumačenje rezultata ispitivanja

Spremnik ne smije puknuti ili propuštati prije nego dosegne 10 000 ciklusa.

Nakon što se napuni 10 000 ciklusa, spremnik može propuštati prije pucanja.

2.3.6.1.3   Ponavljanje ispitivanja

Ponavljanje ispitivanja dopušteno je za ispitivanje tlačnim ciklusima pri temperaturi okoline.

Drugo se ispitivanje provodi na dva spremnika koji su proizvedeni nakon prvog spremnika iste serije.

Ako rezultati tih ispitivanja zadovolje, prvo se ispitivanje zanemaruje.

U slučaju kad jedno ili oba ponovljena ispitivanja ne ispune zahtjeve, serija se odbacuje.

2.3.6.2   Ispitivanje tlačnim ciklusima pri visokoj temperaturi

2.3.6.2.1   Postupak ispitivanja

Gotovi spremnici ispituju se tlačnim ciklusima, pri čemu ne smije doći do rasprskavanja, propuštanja ili razdvajanja vlakana, kako slijedi:

| (a) | spremnik koji treba ispitati napuni se nekorozivnom tekućinom kao što je ulje, inhibirana voda ili glikol; |
| --- | --- |

(a)

spremnik koji treba ispitati napuni se nekorozivnom tekućinom kao što je ulje, inhibirana voda ili glikol;

| (b) | spremnik se kondicionira 48 sati pri 0 kPa, temperaturi 65 °C i 95-postotnoj ili višoj relativnoj vlažnosti; |
| --- | --- |

(b)

spremnik se kondicionira 48 sati pri 0 kPa, temperaturi 65 °C i 95-postotnoj ili višoj relativnoj vlažnosti;

| (c) | spremnik se izlaže hidrostatičkom tlaku tijekom 3 600 ciklusa, učestalošću koja nije veća od 10 ciklusa na minutu, između 300 kPa i 3 000 kPa pri 65 °C i 95-postotnoj vlažnosti. |
| --- | --- |

(c)

spremnik se izlaže hidrostatičkom tlaku tijekom 3 600 ciklusa, učestalošću koja nije veća od 10 ciklusa na minutu, između 300 kPa i 3 000 kPa pri 65 °C i 95-postotnoj vlažnosti.

Nakon ispitivanja tlačnim ciklusima pri visokoj temperaturi, na spremnicima se provodi ispitivanje vanjskog propuštanja te se nakon toga izlažu hidrostatičkom tlaku do pojave neispravnosti u skladu s postupkom ispitivanja rasprskavanjem.

2.3.6.2.2   Tumačenje rezultata ispitivanja

Spremnik mora ispunjavati zahtjeve ispitivanja vanjskog propuštanja kako je određeno u stavku 2.3.6.3.

Spremnik mora moći izdržati najmanje tlak jednak vrijednosti od 85 % tlaka rasprskavanja.

2.3.6.2.3   Ponavljanje ispitivanja

Ponavljanje ispitivanja dopušteno je za ispitivanje tlačnim ciklusima pri visokoj temperaturi.

Drugo se ispitivanje provodi na dva spremnika koji su proizvedeni nakon prvog spremnika iste serije.

Ako rezultati tih ispitivanja zadovolje, prvo se ispitivanje zanemaruje.

U slučaju kad jedno ili oba ponovljena ispitivanja ne ispune zahtjeve, serija se odbacuje.

2.3.6.3   Ispitivanje vanjskog propuštanja

2.3.6.3.1   Postupak ispitivanja

Dok je pod tlakom od 3 000 kPa, spremnik se uroni u vodu sa sapunicom da se otkrije propuštanje (ispitivanje s mjehurićima).

2.3.6.3.2   Tumačenje rezultata ispitivanja

Spremnik ne smije pokazivati bilo kakvo propuštanje.

2.3.6.3.3   Ponavljanje ispitivanja

Ponavljanje ispitivanja dopušteno je za ispitivanje vanjskog propuštanja.

Drugo se ispitivanje provodi na dva spremnika koji su proizvedeni nakon prvog spremnika iste serije.

Ako rezultati tih ispitivanja zadovolje, prvo se ispitivanje zanemaruje. U slučaju kad jedno ili oba ponovljena ispitivanja ne ispune zahtjeve, serija se odbacuje.

2.3.6.4   Ispitivanje propusnosti

2.3.6.4.1   Postupak ispitivanja

Sva se ispitivanja provode pri 40 °C na spremniku koji je napunjen propanom iz slobodne prodaje kao gorivom do svojeg 80 % kapaciteta određenog vodom.

Ispitivanje se izvodi najmanje 8 tjedana dok se propusnost strukture u najmanje 500 sati ne ustali.

Nakon toga se izmjeri postotak smanjenja mase spremnika.

Dijagramski se prikaže zabilježena promjena mase spremnika prema broju dana.

2.3.6.4.2   Tumačenje rezultata ispitivanja

Gubitak mase mora biti manje od 0,15 g/sat.

2.3.6.4.3   Ponavljanje ispitivanja

Ponavljanje ispitivanja dopušteno je za ispitivanje propusnosti.

Drugo se ispitivanje provodi na dva spremnika koji su proizvedeni nakon prvog spremnika iste serije.

Ako rezultati tih ispitivanja zadovolje, prvo se ispitivanje zanemaruje. U slučaju kad jedno ili oba ponovljena ispitivanja ne ispune zahtjeve, serija se odbacuje.

2.3.6.5   Cikličko ispitivanje s UNP-om

2.3.6.5.1   Postupak ispitivanja

Spremnik koji je uspješno prošao ispitivanje propusnosti podvrgava se ispitivanju tlačnim ciklusima pri temperaturi okoline u skladu sa zahtjevima iz stavka 2.3.6.1 ovog Priloga.

Spremnik se prereže te se provjeri spoj između unutarnjeg spremnika i priključnog nastavka.

2.3.6.5.2   Tumačenje rezultata ispitivanja

Spremnik mora ispunjavati zahtjeve ispitivanja tlačnim ciklusima pri temperaturi okoline.

Pregled spoja između unutarnjeg spremnika i priključnog nastavka ne smije pokazati oštećenja kao što su pukotine zbog zamora materijala ili elektrostatičkog pražnjenja.

2.3.6.5.3   Ponavljanje ispitivanja

Ponavljanje ispitivanja dopušteno je za cikličko ispitivanje s UNP-om.

Drugo se ispitivanje provodi na dva spremnika koji su proizvedeni nakon prvog spremnika iste serije.

Ako rezultati tih ispitivanja zadovolje, prvo se ispitivanje zanemaruje.

U slučaju kad jedno ili oba ponovljena ispitivanja ne ispune zahtjeve, serija se odbacuje.

2.3.6.6   Ispitivanje puzanja pri visokoj temperaturi

2.3.6.6.1   Općenito

Ovo se ispitivanje provodi samo na spremnicima potpuno od kompozitnih materijala s matricom smole koja ima temperaturu ostakljenja (TG) ispod konstrukcijske temperature od + 50 °C.

2.3.6.6.2   Postupak ispitivanja

Jedan gotovi spremnik ispituje se na sljedeći način:

| (a) | spremnik se izlaže tlaku od 3 000 kPa i drži na temperaturi koja je određena u skladu s tablicom 3. na osnovi razdoblja trajanja ispitivanja:

  Tablica 3.


  Temperatura ispitivanja s obzirom na trajanje ispitivanja puzanja pri visokoj temperaturi







  T (°C) | Vrijeme izlaganja (h) |
| --- | --- | --- |
| 100 | 200 |
| 95 | 350 |
| 90 | 600 |
| 85 | 1 000 |
| 80 | 1 800 |
| 75 | 3 200 |
| 70 | 5 900 |
| 65 | 11 000 |
| 60 | 21 000 |

(a)

spremnik se izlaže tlaku od 3 000 kPa i drži na temperaturi koja je određena u skladu s tablicom 3. na osnovi razdoblja trajanja ispitivanja:

Tablica 3.

Temperatura ispitivanja s obzirom na trajanje ispitivanja puzanja pri visokoj temperaturi

T (°C)

Vrijeme izlaganja (h)

100

200

95

350

90

600

85

1 000

80

1 800

75

3 200

70

5 900

65

11 000

60

21 000

| (b) | spremnik se podvrgava ispitivanju vanjskog propuštanja. |
| --- | --- |

(b)

spremnik se podvrgava ispitivanju vanjskog propuštanja.

2.3.6.6.3   Tumačenje rezultata ispitivanja

Najveće dopušteno povećanje obujma je 5 %. Spremnik mora ispunjavati zahtjeve ispitivanja vanjskog propuštanja kako je određeno u stavku 2.4.3. ovog Priloga i ispitivanja rasprskavanja kako je određeno u stavku 2.2. ovog Priloga.

2.3.6.6.4   Ponavljanje ispitivanja

Ponavljanje ispitivanja dopušteno je za ispitivanje puzanja pri visokoj temperaturi.

Drugo se ispitivanje provodi na dva spremnika koji su proizvedeni nakon prvog spremnika iste serije.

Ako rezultati tih ispitivanja zadovolje, prvo se ispitivanje zanemaruje.

U slučaju kad jedno ili oba ponovljena ispitivanja ne ispune zahtjeve, serija se odbacuje.

2.4   Nerazorno ispitivanje

2.4.1   Radiografsko ispitivanje

2.4.1.1   Zavari se radiografski snimaju u skladu s ISO specifikacijom R 1106, primjenom razvrstavanja B.

2.4.1.2   Kad se upotrebljava žičani tip indikatora kvalitete radiograma, najmanji promjer vidljive žice ne smije biti veći od 0,10 mm.

Kad se upotrebljava stupnjevasti tip indikatora ili tip s provrtima, promjer najmanjeg vidljivog provrta ne smije biti veći od 0,25 mm.

2.4.1.3   Ocjena radiografskih snimaka zavara provodi se na temelju izvornih filmova u skladu s metodom preporučenom u stavku 6. norme ISO 2504.

2.4.1.4   Sljedeće greške nisu prihvatljive:

pukotine, nedovoljna ispuna ili nedovoljna penetracija zavara.

2.4.1.4.1   Za spremnik debljine stijenke ≥ 4 mm sljedeći se uključci smatraju prihvatljivima:

| | svaki plinski uključak koji nije veći od a/4 mm; |
| --- | --- |

svaki plinski uključak koji nije veći od a/4 mm;

| | svaki plinski uključak koji je veći od a/4 mm, ali nije veći od a/3 mm i koji je više od 25 mm udaljen od drugog plinskog uključka većeg od a/4 mm i manjeg od a/3 mm; |
| --- | --- |

svaki plinski uključak koji je veći od a/4 mm, ali nije veći od a/3 mm i koji je više od 25 mm udaljen od drugog plinskog uključka većeg od a/4 mm i manjeg od a/3 mm;

| | svaki izduženi uključak ili skupina zaobljenih uključaka u nizu čija duljina (na duljini zavara 12a) nije veća od 6 mm; |
| --- | --- |

svaki izduženi uključak ili skupina zaobljenih uključaka u nizu čija duljina (na duljini zavara 12a) nije veća od 6 mm;

| | plinski uključci na svakom zavaru duljine 100 mm čija ukupna površina nije veća od 2a mm2. |
| --- | --- |

plinski uključci na svakom zavaru duljine 100 mm čija ukupna površina nije veća od 2a mm2.

2.4.1.4.2   Za spremnik debljine stijenke < 4 mm sljedeći se uključci smatraju prihvatljivima:

| | svaki plinski uključak koji nije veći od a/2 mm; |
| --- | --- |

svaki plinski uključak koji nije veći od a/2 mm;

| | svaki plinski uključak koji je veći od a/2 mm, ali nije veći od a/1,5 mm i koji je više od 25 mm udaljen od drugog plinskog uključka većeg od a/2 mm i manjeg od a/1,5 mm; |
| --- | --- |

svaki plinski uključak koji je veći od a/2 mm, ali nije veći od a/1,5 mm i koji je više od 25 mm udaljen od drugog plinskog uključka većeg od a/2 mm i manjeg od a/1,5 mm;

| | svaki izduženi uključak ili skupina zaobljenih uključaka u nizu čija duljina (na duljini zavara 12a) nije veća od 6 mm; |
| --- | --- |

svaki izduženi uključak ili skupina zaobljenih uključaka u nizu čija duljina (na duljini zavara 12a) nije veća od 6 mm;

| | plinski uključci na svakom zavaru duljine 100 mm čija ukupna površina nije veća od 2a mm2. |
| --- | --- |

plinski uključci na svakom zavaru duljine 100 mm čija ukupna površina nije veća od 2a mm2.

2.4.2   Makroskopski pregled

Makroskopski pregled cijelog poprečnog presjeka zavara mora pokazati potpuno spajanje na površini koja je nagrižena nekim sredstvom za makroskopsku pripremu i ne smije pokazati nikakvu grešku pri nastanku zavara, značajan uključak ili druge nedostatke.

U dvojbenom slučaju potrebno je mikroskopski ispitati sumnjivo područje.

2.5   Pregled vanjske površine zavara za metalne spremnike

2.5.1   Taj se pregled provodi kad je zavar završen.

Pregledana površina zavara mora biti dobro osvijetljena i bez masnoće, prljavštine, ostataka šljake ili bilo koje vrste zaštitnog premaza.

2.5.2   Spajanje zavarenog metala s osnovnim metalom mora biti glatko i bez nagrizanja. Ne smije biti pukotina, zareza ili poroznih mjesta na zavarenoj površini i na površini u blizini stijenke. Zavarena površina mora biti pravilna i glatka. U slučaju čelnog zavara slojna debljina ne smije biti veća od jedne četvrtine širine zavara.

2.6   Ispitivanje izlaganjem vatri

2.6.1   Općenito

Svrha je ispitivanja izlaganjem vatri dokazati da se gotov spremnik sa svojim protupožarnim sustavom, specificiranim pri konstruiranju, neće rasprsnuti kada se pri ispitivanju pod određenim uvjetima izloži vatri. Proizvođač mora opisati ponašanje cjelokupnog protupožarnog sustava, uključujući njegovo automatsko vraćanje na atmosferski tlak. Smatra se da su zahtjevi ovog ispitivanja ispunjeni za svaki spremnik koji s osnovnim spremnikom ima zajedničke sljedeće karakteristike:

| (a) | isti nositelj homologacije; |
| --- | --- |

(a)

isti nositelj homologacije;

| (b) | isti oblik (cilindrični, posebni oblik); |
| --- | --- |

(b)

isti oblik (cilindrični, posebni oblik);

| (c) | isti materijal; |
| --- | --- |

(c)

isti materijal;

| (d) | ista ili veća debljina stijenke; |
| --- | --- |

(d)

ista ili veća debljina stijenke;

| (e) | isti ili manji promjer (cilindrični spremnik); |
| --- | --- |

(e)

isti ili manji promjer (cilindrični spremnik);

| (f) | ista ili manja visina (posebni oblik spremnika); |
| --- | --- |

(f)

ista ili manja visina (posebni oblik spremnika);

| (g) | ista ili manja vanjska površina; |
| --- | --- |

(g)

ista ili manja vanjska površina;

| (h) | ista konfiguracija dodatne opreme na spremniku (2). |
| --- | --- |

(h)

ista konfiguracija dodatne opreme na spremniku (2).

2.6.2   Postavljanje spremnika

| (a) | Spremnik se postavlja u položaj koji je proizvođač konstrukcijski predvidio, s dnom spremnika približno 100 mm iznad izvora vatre. |
| --- | --- |

(a)

Spremnik se postavlja u položaj koji je proizvođač konstrukcijski predvidio, s dnom spremnika približno 100 mm iznad izvora vatre.

| (b) | Za zaštitu od izravnog utjecaja plamena na topljivi osigurač (uređaj za rasterećenje tlaka), ako postoji, upotrebljava se metalna zaštita. Zaštita ne smije biti u izravnom dodiru s topljivim osiguračem (uređajem za rasterećenje tlaka). |
| --- | --- |

(b)

Za zaštitu od izravnog utjecaja plamena na topljivi osigurač (uređaj za rasterećenje tlaka), ako postoji, upotrebljava se metalna zaštita. Zaštita ne smije biti u izravnom dodiru s topljivim osiguračem (uređajem za rasterećenje tlaka).

| (c) | Svaka neispravnost tijekom ispitivanja ventila, spojnog elementa ili cijevi koja nije dio zaštitnog sustava predviđenog modela spremnika poništava rezultat ispitivanja. |
| --- | --- |

(c)

Svaka neispravnost tijekom ispitivanja ventila, spojnog elementa ili cijevi koja nije dio zaštitnog sustava predviđenog modela spremnika poništava rezultat ispitivanja.

| (d) | Spremnici duljine manje od 1,65 m: središte spremnika postavi se iznad središta izvora vatre. |
| --- | --- |

(d)

Spremnici duljine manje od 1,65 m: središte spremnika postavi se iznad središta izvora vatre.

| (e) | Spremnici duljine veće od ili jednake 1,65 m: ako je spremnik na jednoj strani opremljen uređajem za rasterećenje tlaka, izvor vatre mora započeti na suprotnoj strani spremnika. Ako je spremnik opremljen uređajem za rasterećenje tlaka na objema stranama ili na više od jednog mjesta po dužini spremnika, središte izvora vatre postavlja se u sredinu između uređaja za rasterećenje tlaka koji su razmaknuti s najvećim vodoravnim razmakom. |
| --- | --- |

(e)

Spremnici duljine veće od ili jednake 1,65 m: ako je spremnik na jednoj strani opremljen uređajem za rasterećenje tlaka, izvor vatre mora započeti na suprotnoj strani spremnika. Ako je spremnik opremljen uređajem za rasterećenje tlaka na objema stranama ili na više od jednog mjesta po dužini spremnika, središte izvora vatre postavlja se u sredinu između uređaja za rasterećenje tlaka koji su razmaknuti s najvećim vodoravnim razmakom.

2.6.3   Izvor vatre

Jednolikim izvorom vatre duljine 1,65 m mora se ostvariti izravni utjecaj plamena na površinu spremnika po njezinu cijelom promjeru.

Za izvor plamena može se upotrijebiti bilo koje gorivo ako daje dovoljno jednakomjernu toplinu za održavanje određenih ispitnih temperatura do odzračivanja spremnika. Raspored vatre mora se dovoljno detaljno bilježiti kako bi se osiguralo da se stupanj dovođenja topline u spremnik može ponoviti. Svaka neispravnost ili nepostojanost izvora vatre tijekom ispitivanja poništava rezultat ispitivanja.

2.6.4   Mjerenje temperature i tlaka

Tijekom ispitivanja izlaganjem vatri mjere se sljedeći elementi:

| (a) | temperatura vatre tik ispod spremnika, duž dna spremnika, na najmanje dva mjesta s međusobnim razmakom od najviše 0,75 m; |
| --- | --- |

(a)

temperatura vatre tik ispod spremnika, duž dna spremnika, na najmanje dva mjesta s međusobnim razmakom od najviše 0,75 m;

| (b) | temperatura stijenke na dnu spremnika; |
| --- | --- |

(b)

temperatura stijenke na dnu spremnika;

| (c) | temperatura stijenke unutar 25 mm od uređaja za rasterećenje tlaka; |
| --- | --- |

(c)

temperatura stijenke unutar 25 mm od uređaja za rasterećenje tlaka;

| (d) | temperatura stijenke na vrhu spremnika u središtu izvora vatre; |
| --- | --- |

(d)

temperatura stijenke na vrhu spremnika u središtu izvora vatre;

| (e) | tlak u spremniku. |
| --- | --- |

(e)

tlak u spremniku.

Za zaštitu od izravnog utjecaja plamena na termoparove upotrebljava se metalna zaštita. Druga je mogućnost da se termoparovi postave u metalne blokove koji su manji od 25 mm2. Temperature termoparova i tlak u spremniku bilježe se u vremenskim razmacima od dvije sekunde ili manje.

2.6.5   Opći zahtjevi s obzirom na ispitivanja

| (a) | Spremnik se do 80 % (obujamski) napuni UNP-om (gorivo iz slobodne prodaje) i ispituje u vodoravnom položaju pri radnom tlaku (WP). |
| --- | --- |

(a)

Spremnik se do 80 % (obujamski) napuni UNP-om (gorivo iz slobodne prodaje) i ispituje u vodoravnom položaju pri radnom tlaku (WP).

| (b) | Odmah nakon paljenja vatra mora stvoriti utjecaj plamena na površinu spremnika uzduž 1,65 m dugačkog izvora vatre i preko spremnika. |
| --- | --- |

(b)

Odmah nakon paljenja vatra mora stvoriti utjecaj plamena na površinu spremnika uzduž 1,65 m dugačkog izvora vatre i preko spremnika.

| (c) | Unutar pet minuta od paljenja temperatura najmanje jednog termopara tik ispod spremnika mora biti najmanje 590 °C. Ta se temperatura mora zadržati tijekom preostalog vremena ispitivanja, tj. dok u spremniku ne nestane nadtlak. |
| --- | --- |

(c)

Unutar pet minuta od paljenja temperatura najmanje jednog termopara tik ispod spremnika mora biti najmanje 590 °C. Ta se temperatura mora zadržati tijekom preostalog vremena ispitivanja, tj. dok u spremniku ne nestane nadtlak.

| (d) | Okolni uvjeti (npr. kiša, umjereni/jaki vjetar itd.) ne smiju ublažiti strogost uvjeta ispitivanja. |
| --- | --- |

(d)

Okolni uvjeti (npr. kiša, umjereni/jaki vjetar itd.) ne smiju ublažiti strogost uvjeta ispitivanja.

2.6.6   Rezultati ispitivanja

| (a) | Rasprskavanje spremnika poništava rezultat ispitivanja. |
| --- | --- |

(a)

Rasprskavanje spremnika poništava rezultat ispitivanja.

| (b) | Tlak tijekom ispitivanja veći od 3 700 kPa, tj. 136 % tlaka namještanja ventila za rasterećenje tlaka (2 700 kPa) poništava rezultat ispitivanja.
  Tlak između 3 000 i 3 700 kPa poništava rezultat ispitivanja samo u slučaju ako nastupi vidljiva plastična deformacija. |
| --- | --- |

(b)

Tlak tijekom ispitivanja veći od 3 700 kPa, tj. 136 % tlaka namještanja ventila za rasterećenje tlaka (2 700 kPa) poništava rezultat ispitivanja.

Tlak između 3 000 i 3 700 kPa poništava rezultat ispitivanja samo u slučaju ako nastupi vidljiva plastična deformacija.

| (c) | U slučaju da ponašanje zaštitnog sustava ne zadovoljava specifikacije proizvođača i dovodi do ublaživanja uvjeta ispitivanja, rezultat se poništava. |
| --- | --- |

(c)

U slučaju da ponašanje zaštitnog sustava ne zadovoljava specifikacije proizvođača i dovodi do ublaživanja uvjeta ispitivanja, rezultat se poništava.

| (d) | Za spremnik od kompozitnih materijala, ispuštanje UNP-a preko površine prihvatljivo je pod uvjetom da je kontrolirano. Ispuštanje plinovitog UNP-a unutar 2 minute nakon početka ispitivanja ili količina ispuštanja veća od 30 litara na minutu poništava rezultat ispitivanja. |
| --- | --- |

(d)

Za spremnik od kompozitnih materijala, ispuštanje UNP-a preko površine prihvatljivo je pod uvjetom da je kontrolirano. Ispuštanje plinovitog UNP-a unutar 2 minute nakon početka ispitivanja ili količina ispuštanja veća od 30 litara na minutu poništava rezultat ispitivanja.

| (e) | Rezultati se prikazuju u sažetku rezultata ispitivanja koje za svaki spremnik uključuje najmanje sljedeće podatke:






  i. | opis konfiguracije spremnika; |
| --- | --- | --- |

(e)

Rezultati se prikazuju u sažetku rezultata ispitivanja koje za svaki spremnik uključuje najmanje sljedeće podatke:

i.

opis konfiguracije spremnika;

| ii. | fotografija ispitne postave spremnika i uređaj za rasterećenje tlaka; |
| --- | --- |

ii.

fotografija ispitne postave spremnika i uređaj za rasterećenje tlaka;

| iii. | upotrijebljena metoda, uključujući vremenske razmake između mjerenja; |
| --- | --- |

iii.

upotrijebljena metoda, uključujući vremenske razmake između mjerenja;

| iv. | proteklo vrijeme od paljenja vatre do početka ispuštanja UNP-a i stvarni tlak; |
| --- | --- |

iv.

proteklo vrijeme od paljenja vatre do početka ispuštanja UNP-a i stvarni tlak;

| v. | vrijeme do postizanja atmosferskog tlaka; |
| --- | --- |

v.

vrijeme do postizanja atmosferskog tlaka;

| vi. | dijagrami tlaka i temperature. |
| --- | --- |

vi.

dijagrami tlaka i temperature.

2.7   Ispitivanje udarom

2.7.1   Općenito

Po izboru proizvođača sva se ispitivanja udarom mogu provesti na jednom spremniku ili se svako ispitivanje može provesti na različitom spremniku.

2.7.2   Postupak ispitivanja

Za to ispitivanje tekućina je mješavina vode i glikola ili druga tekućina koja ima nisku točku smrzavanja i ne mijenja svojstva materijala spremnika.

Spremnik napunjen ispitnom tekućinom težine koja je jednaka težini spremnika napunjenog do 80 % UNP-om referentne mase 0,568 kg/l se potisne usporedno s uzdužnom osi (x-os na slici 1.) vozila na koje je predviđena njegova ugradnja brzinom V = 50 km/h prema klinu od čvrstog materijala učvršćenom vodoravno i okomito na smjer gibanja spremnika.

Klin se mora postaviti tako da je težište (c.g., eng. centre of gravity) spremnika u osi klina.

Kut klina α mora biti 90° i točka udara se zaokruži s polumjerom od najviše 2,5 mm.

Duljina klina L mora biti najmanje jednaka širini spremnika u odnosu na njegovo gibanje tijekom ispitivanja. Visina klina H mora biti najmanje 600 mm.

Slika 1.

Opis postupka ispitivanja udarom:

| Napomena: | c.g.= težište. |
| --- | --- |

Napomena:

r = 2,5 mm

c.g.

c.g.

U slučaju kad se spremnik može ugraditi u više položaja u vozilu, svaki se položaj mora ispitati.

Nakon ovog ispitivanja spremnik se podvrgava ispitivanju vanjskog propuštanja kako je određeno u stavku 2.3.6.3. ovog Priloga.

2.7.3   Tumačenje rezultata ispitivanja

Spremnik mora ispuniti zahtjeve ispitivanja vanjskog propuštanja kako je određeno u stavku 2.3.6.3. ovog Priloga.

2.7.4   Ponavljanje ispitivanja

Ponavljanje ispitivanja dopušteno je za ispitivanje udarom.

Drugo se ispitivanje provodi na dva spremnika koji su proizvedeni nakon prvog spremnika iste serije.

Ako rezultati tih ispitivanja zadovolje, prvo se ispitivanje zanemaruje.

U slučaju kad jedno ili oba ponovljena ispitivanja ne ispune zahtjeve, serija se odbacuje.

2.8   Ispitivanje slobodnim padom

2.8.1   Postupak ispitivanja

Ispitivanje slobodnim padom provodi se na jednom gotovom spremniku pri temperaturi okoline bez unutarnjeg tlaka ili pričvršćenih ventila. Površina na koju padaju spremnici mora biti glatka, vodoravna betonska ploča ili pod.

Visina pada (Hd) mora biti 2 m (izmjerena na najnižoj točki spremnika).

Isti prazan spremnik mora se ispustiti da padne:

| (a) | u vodoravnom položaju; |
| --- | --- |

(a)

u vodoravnom položaju;

| (b) | u vertikalnom, na svaki kraj; |
| --- | --- |

(b)

u vertikalnom, na svaki kraj;

| (c) | pod kutom od 45°. |
| --- | --- |

(c)

pod kutom od 45°.

Nakon ispitivanja slobodnim padom spremnici se podvrgavaju ispitivanju tlačnim ciklusima pri temperaturi okoline u skladu sa zahtjevima iz stavka 2.3.6.1 ovog Priloga.

2.8.2   Tumačenje rezultata ispitivanja

Spremnici moraju ispunjavati zahtjeve ispitivanja tlačnim ciklusima pri temperaturi okoline u skladu sa zahtjevima iz stavka 2.3.6.1. ovog Priloga.

2.8.3   Ponavljanje ispitivanja

Ponavljanje ispitivanja dopušteno je za ispitivanje slobodnim padom.

Drugo se ispitivanje provodi na dva spremnika koji su proizvedeni nakon prvog spremnika iste serije.

Ako rezultati tih ispitivanja zadovolje, prvo se ispitivanje zanemaruje.

U slučaju kad jedno ili oba ponovljena ispitivanja ne ispune zahtjeve, serija se odbacuje.

2.9   Ispitivanje momenta pritezanja nastavaka

2.9.1   Postupak ispitivanja

Tijelo spremnika drži se tako da se spriječi okretanje te se na svaki priključni nastavak spremnika djeluje dvostrukim momentom pritezanja ventila ili uređaja za rasterećenje tlaka, prvo u smjeru zatezanja navojnog spoja, zatim u smjeru odvijanja, te konačno ponovno u smjeru zatezanja.

Nakon toga se na spremniku provodi ispitivanje vanjskog propuštanja u skladu sa zahtjevima iz stavka 2.3.6.3. ovog Priloga.

2.9.2   Tumačenje rezultata ispitivanja

Spremnik mora ispunjavati zahtjeve ispitivanja vanjskog propuštanja kako je prikazano u stavku 2.3.6.3. ovog Priloga.

2.9.3   Ponavljanje ispitivanja

Ponavljanje ispitivanja dopušteno je za ispitivanje momenta pritezanja nastavaka.

Drugo se ispitivanje provodi na dva spremnika koji su proizvedeni nakon prvog spremnika iste serije.

Ako rezultati tih ispitivanja zadovolje, prvo se ispitivanje zanemaruje.

U slučaju kad jedno ili oba ponovljena ispitivanja ne ispune zahtjeve, serija se odbacuje.

2.10   Ispitivanje izlaganjem kiseloj okolini

2.10.1   Postupak ispitivanja

Gotovi se spremnik 100 sati izlaže 30-postotnoj otopini sumporne kiseline (akumulatorska kiselina sa specifičnom težinom 1,219), pri čemu se izlaže tlaku od 3 000 kPa. Najmanje 20 % ukupne površine spremnika mora biti pokriveno otopinom sumporne kiseline tijekom ispitivanja.

Nakon toga se na spremniku provodi ispitivanje rasprskavanjem kako je određeno u stavku 2.2. ovog Priloga.

2.10.2   Tumačenje rezultata ispitivanja

Izmjereni tlak rasprskavanja mora iznositi najmanje 85 % tlaka rasprskavanja spremnika.

2.10.3   Ponavljanje ispitivanja

Ponavljanje ispitivanja dopušteno je za ispitivanje izlaganjem kiseloj okolini.

Drugo se ispitivanje provodi na dva spremnika koji su proizvedeni nakon prvog spremnika iste serije.

Ako rezultati tih ispitivanja zadovolje, prvo se ispitivanje zanemaruje.

U slučaju kad jedno ili oba ponovljena ispitivanja ne ispune zahtjeve, serija se odbacuje.

2.11   Ispitivanje ultraljubičastim zračenjem

2.11.1   Postupak ispitivanja

Kad je spremnik izravno izložen sunčevoj svjetlosti (također iza stakla), ultraljubičasto zračenje (UV-zračenje) može razgraditi polimerne materijale. Zato proizvođač mora dokazati da je materijal vanjskog sloja otporan na UV-zračenje tijekom njegova životnog vijeka od 20 godina.

| (a) | Ako vanjski sloj ima mehaničku (nosivu) funkciju, spremnik se ispituje rasprskavanjem u skladu sa zahtjevima iz stavka 2.2. ovog Priloga, nakon izlaganja tipičnom UV-zračenju. |
| --- | --- |

(a)

Ako vanjski sloj ima mehaničku (nosivu) funkciju, spremnik se ispituje rasprskavanjem u skladu sa zahtjevima iz stavka 2.2. ovog Priloga, nakon izlaganja tipičnom UV-zračenju.

| (b) | Ako vanjski sloj ima zaštitnu funkciju, proizvođač mora dokazati da premaz ostaje neoštećen tijekom 20 godina tako da štiti nosive slojeve ispod premaza od tipičnog UV-zračenja. |
| --- | --- |

(b)

Ako vanjski sloj ima zaštitnu funkciju, proizvođač mora dokazati da premaz ostaje neoštećen tijekom 20 godina tako da štiti nosive slojeve ispod premaza od tipičnog UV-zračenja.

2.11.2   Tumačenje rezultata ispitivanja

Kad vanjska prevlaka ima mehaničku funkciju, spremnik mora ispunjavati zahtjeve ispitivanja rasprskavanjem kako je određeno u stavku 2.2. ovog Priloga.

2.11.3   Ponavljanje ispitivanja

Ponavljanje ispitivanja dopušteno je za ispitivanje ultraljubičastim zračenjem.

Drugo se ispitivanje provodi na dva spremnika koji su proizvedeni nakon prvog spremnika iste serije.

Ako rezultati tih ispitivanja zadovolje, prvo se ispitivanje zanemaruje.

U slučaju kad jedno ili oba ponovljena ispitivanja ne ispune zahtjeve, serija se odbacuje.

---

(1)  Ispitni komadi mogu se uzeti iz jednog spremnika.

(2)  Další příslušenství, změny a rozšíření příslušenství namontovaného na nádrži je možné bez opakování zkoušek, je-li oznámeno schvalovacímu orgánu, který nádrž schválil, a tento orgán je toho názoru, že je nepravděpodobné, že by provedené změny měly znatelný negativní účinek. Schvalovací orgán může požádat technickou zkušebnu zodpovědnou za provádění zkoušek o nový zkušební protokol. Nádrž a její konfigurace příslušenství budou uvedeny v dodatku 1 k příloze 2B.

Dodatak 1.

Slika 1.

Vrste glavnih uzdužnih čelnih zavara

uklonjivi podložni trak (uobičajeno bakar)

(c) jednostruko zavareni razmaknuti ravni rubovi

(b) jednostruko zavareni ravno sučeljeni rubovi

(a) dvostruko zavareni ravno sučeljeni rubovi

Slika 2.

Obodni čelni zavar

zavar na podložnom traku

Napomena: kutni zavar može se izvesti isprekidano „u obliku lanca”.

x, tu ne smije biti zareza

zavar na preklopu

kutni zavar

Slika 3.

Primjeri zavarenih oslonih ploča

Slika 4.

Primjeri zavarenih obruča s prirubnicom

obruč

prirubnica

obruč

prirubnica

B

A

Dodatak 2.

Slika 1.

Spremnici s uzdužnim i obodnim zavarima; mjesta uzimanja ispitnih komada

g

d

h

zavar

zavar

a b

m1 m2

e c f

zavar

| (a) | vlačno ispitivanje osnovnog materijala |
| --- | --- |
| (b) | vlačno ispitivanje osnovnog materijala dna |
| (c) | vlačno ispitivanje uzdužnog zavara |
| (d) | vlačno ispitivanje obodnog zavara |
| (e) | ispitivanje na savijanje uzdužnog zavara na unutarnjoj površini u području vlaka |
| (f) | ispitivanje na savijanje uzdužnog zavara na vanjskoj površini u području vlaka |
| (g) | ispitivanje na savijanje obodnog zavara na unutarnjoj površini u području vlaka |
| (h) | ispitivanje na savijanje obodnog zavara na vanjskoj površini u području vlaka |
| (m1, m2) | Mjesta za uzimanje ispitnih komada za makroskopska ispitivanja zavara nastavka/ploče s ventilom (kod bočno ugrađenog ventila) |

(a)

vlačno ispitivanje osnovnog materijala

(b)

vlačno ispitivanje osnovnog materijala dna

(c)

vlačno ispitivanje uzdužnog zavara

(d)

vlačno ispitivanje obodnog zavara

(e)

ispitivanje na savijanje uzdužnog zavara na unutarnjoj površini u području vlaka

(f)

ispitivanje na savijanje uzdužnog zavara na vanjskoj površini u području vlaka

(g)

ispitivanje na savijanje obodnog zavara na unutarnjoj površini u području vlaka

(h)

ispitivanje na savijanje obodnog zavara na vanjskoj površini u području vlaka

(m1, m2)

Mjesta za uzimanje ispitnih komada za makroskopska ispitivanja zavara nastavka/ploče s ventilom (kod bočno ugrađenog ventila)

Slika 2.a

Spremnici samo s obodnim zavarima i bočno ugrađenim ventilom; mjesta za uzimanje ispitnih komada

h d g

m1 m2

zavar

a ili b

| (a) ili (b) | vlačno ispitivanje osnovnog materijala |
| --- | --- |
| (d) | vlačno ispitivanje obodnog zavara |
| (g) | ispitivanje na savijanje obodnog zavara na unutarnjoj površini u području vlaka |
| (h) | ispitivanje na savijanje obodnog zavara na vanjskoj površini u području vlaka |
| (m1, m2) | Mjesta za uzimanje ispitnih komada za makroskopska ispitivanja zavara nastavka/ploče s ventilom (kod bočno ugrađenog ventila) |

(a) ili (b)

vlačno ispitivanje osnovnog materijala

(d)

vlačno ispitivanje obodnog zavara

(g)

ispitivanje na savijanje obodnog zavara na unutarnjoj površini u području vlaka

(h)

ispitivanje na savijanje obodnog zavara na vanjskoj površini u području vlaka

(m1, m2)

Mjesta za uzimanje ispitnih komada za makroskopska ispitivanja zavara nastavka/ploče s ventilom (kod bočno ugrađenog ventila)

Slika 2.b

Spremnici samo s obodnim zavarima i nastavkom/pločom s ventilom ugrađenom na kraj

| (m1, m2) | Mjesta za uzimanje ispitnih komada za makroskopska ispitivanja zavara nastavka/ploče s ventilom |
| --- | --- |

(m1, m2)

Mjesta za uzimanje ispitnih komada za makroskopska ispitivanja zavara nastavka/ploče s ventilom

(Vidjeti sliku 2.a za druga mjesta uzimanja ispitnih komada.)

Dodatak 3.

Slika 1.

Prikaz ispitivanja na savijanje

D1

D1 + 3a približno

a

Slika 2.

Ispitni komad za vlačno ispitivanje okomito na zavar

Dodatak 4.

trufijiet ellittiċi

trufijiet torisferiċi

| Napomena: | Za torisferične krajeve. |
| --- | --- |

Napomena:

Formula

Veza između omjera H/D i koeficijenta oblika C

Vrijednosti koeficijenta oblika C za omjer H/D između 0,20 i 0,25

Veza između omjera H/D i koeficijenta oblika C

Vrijednosti koeficijenta oblika C za omjer H/D između 0,25 i 0,50

| H/D | C | | H/D | C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,25 | 1,000 | 0,38 | 0,612 |
| 0,26 | 0,931 | 0,39 | 0,604 |
| 0,27 | 0,885 | 0,40 | 0,596 |
| 0,28 | 0,845 | 0,41 | 0,588 |
| 0,29 | 0,809 | 0,42 | 0,581 |
| 0,30 | 0,775 | 0,43 | 0,576 |
| 0,31 | 0,743 | 0,44 | 0,572 |
| 0,32 | 0,714 | 0,45 | 0,570 |
| 0,33 | 0,687 | 0,46 | 0,568 |
| 0,34 | 0,667 | 0,47 | 0,566 |
| 0,35 | 0,649 | 0,48 | 0,565 |
| 0,36 | 0,633 | 0,49 | 0,564 |
| 0,37 | 0,621 | 0,50 | 0,564 |

H/D

C

H/D

C

0,25

1,000

0,38

0,612

0,26

0,931

0,39

0,604

0,27

0,885

0,40

0,596

0,28

0,845

0,41

0,588

0,29

0,809

0,42

0,581

0,30

0,775

0,43

0,576

0,31

0,743

0,44

0,572

0,32

0,714

0,45

0,570

0,33

0,687

0,46

0,568

0,34

0,667

0,47

0,566

0,35

0,649

0,48

0,565

0,36

0,633

0,49

0,564

0,37

0,621

0,50

0,564

Napomena: Međuvrijednosti se mogu izračunati linearnom interpolacijom

Dodatak 5.

PRIMJERI POSEBNIH POSUDA

| | Eliptična posuda |
| --- | --- |
| Toroidna posuda |
| | Dvostruka (duo) posuda |
| | Udvojena (twin) posuda |

Image 30

Eliptična posuda

Toroidna posuda

Image 31

Dvostruka (duo) posuda

Image 32

Udvojena (twin) posuda

Dodatak 6.

METODE ZA ISPITIVANJE MATERIJALA

1.   Kemijska postojanost

Materijali upotrijebljeni za spremnik potpuno od kompozitnih materijala ispituju se u skladu s normom ISO 175 tijekom 72 sata pri sobnoj temperaturi.

Dopušteno je i dokazivanje kemijske otpornosti uporabom podataka iz literature.

Provjerava se kompatibilnost sa sljedećim tekućinama:

| (a) | kočna tekućina (ulje); |
| --- | --- |

(a)

kočna tekućina (ulje);

| (b) | tekućina za pranje vjetrobrana; |
| --- | --- |

(b)

tekućina za pranje vjetrobrana;

| (c) | rashladna tekućina; |
| --- | --- |

(c)

rashladna tekućina;

| (d) | bezolovni benzin; |
| --- | --- |

(d)

bezolovni benzin;

| (e) | otopina deionizirane vode, natrijeva klorida (2,5 % puta ± 0,1 %), (kalcijev klorid (2,5 % puta ± 0,1 %) i sumporne kiseline dovoljne da se dobije otopina s pH 4,0 ± 0,2. |
| --- | --- |

(e)

otopina deionizirane vode, natrijeva klorida (2,5 % puta ± 0,1 %), (kalcijev klorid (2,5 % puta ± 0,1 %) i sumporne kiseline dovoljne da se dobije otopina s pH 4,0 ± 0,2.

Kriterij prihvatljivosti ispitivanja

| (a) | Izduženje:
  izduženje termoplastičnog materijala, nakon ispitivanja, mora biti barem 85 % početnog izduženja. Izduženje elastomera, nakon ispitivanja, mora biti veće od 100 %. |
| --- | --- |

(a)

Izduženje:

izduženje termoplastičnog materijala, nakon ispitivanja, mora biti barem 85 % početnog izduženja. Izduženje elastomera, nakon ispitivanja, mora biti veće od 100 %.

| (b) | Za strukturalne sastavne dijelove (npr. vlakna):
  ostatak čvrstoće strukturalnog sastavnog dijela nakon ispitivanja mora biti barem 80 % početne vlačne čvrstoće. |
| --- | --- |

(b)

Za strukturalne sastavne dijelove (npr. vlakna):

ostatak čvrstoće strukturalnog sastavnog dijela nakon ispitivanja mora biti barem 80 % početne vlačne čvrstoće.

| (c) | Ne-strukturalni sastavni dijelovi (npr. premazi):
  nisu dopuštene vidljive pukotine. |
| --- | --- |

(c)

Ne-strukturalni sastavni dijelovi (npr. premazi):

nisu dopuštene vidljive pukotine.

2.   Struktura kompozitnih materijala

(a)   Vlakna ugrađena u matricu

| Vlačna svojstva: | ASTM 3039 | Kompozitni materijali vlakna-smola |
| --- | --- | --- |
| ASTM D2343 | Staklo, aramid (vlačna svojstva staklenih vlakana) |
| ASTM D4018.81 | Ugljik (vlačna svojstva beskonačnih vlakana) s posebnom napomenom za matricu |
| Svojstva smicanja: | ASTM D2344 | (Ispitna metoda za provjeru međuslojne čvrstoće na smicanje usporednih vlaknastih kompozitnih materijala metodom kratke grede) |

Vlačna svojstva:

ASTM 3039

Kompozitni materijali vlakna-smola

ASTM D2343

Staklo, aramid (vlačna svojstva staklenih vlakana)

ASTM D4018.81

Ugljik (vlačna svojstva beskonačnih vlakana) s posebnom napomenom za matricu

Svojstva smicanja:

ASTM D2344

(Ispitna metoda za provjeru međuslojne čvrstoće na smicanje usporednih vlaknastih kompozitnih materijala metodom kratke grede)

(b)   Jednako napeta suha vlakna

| Vlačna svojstva: | ASTM D4018.81 | Ugljik (beskonačna vlakna), ostala vlakna. |
| --- | --- | --- |

Vlačna svojstva:

ASTM D4018.81

Ugljik (beskonačna vlakna), ostala vlakna.

3.   Zaštitni premaz

UV-zračenje šteti polimernim materijalima kada su direktno izloženi sunčevoj svjetlosti. Ovisno o postavljanju, proizvođač mora dokazati „sigurni rok trajanja” za premaze.

4.   Termoplastični sastavni dijelovi

Temperatura omekšavanja po Vicatu termoplastičnog sastavnog dijela mora biti iznad 70 °C. Za strukturalne sastavne dijelove temperatura omekšavanja po Vicatu mora biti barem 75 °C.

5.   Termoaktivni sastavni dijelovi

Temperatura omekšavanja po Vicatu termoaktivnog sastavnog dijela mora biti iznad 70 °C.

6.   Elastomerni sastavni dijelovi

Temperatura staklastog prijelaza (Tg) elastomernog sastavnog dijela mora biti niža od – 40 °C. Temperatura staklastog prijelaza mjeri se prema normi ISO 6721 „Plastika – Određivanje dinamičkih mehaničkih svojstava”. Početak temperature staklastog prijelaza dobiva se iz iscrtanog dijagrama modula pohranjivanja ovisno o temperaturi određivanjem temperature, pri čemu se dvije tangente koje predstavljaju krivulje dijagrama prije i poslije velikog gubitka krutosti, sijeku.

---

PRILOG 11.

ODREDBE O HOMOLOGACIJI UREĐAJA ZA UBRIZGAVANJE PLINA ILI MIJEŠALICA PLINA ILI BRIZGALJKI I ZAJEDNIČKOG VODA

1.   Uređaj za ubrizgavanje plina ili brizgaljka

1.1   Definicija: vidjeti stavak 2.10. ovog Pravilnika.

1.2   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2.): razred 1. ili razred 0.

1.3   Razredbeni tlak:

| razred 0. | : | navedeni radni tlak (WP) |
| --- | --- | --- |
| razred 1. | : | 3 000 kPa. |

razred 0.

:

navedeni radni tlak (WP)

razred 1.

:

3 000 kPa.

1.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C

Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja.

1.5   Opća konstrukcijska pravila:

| | Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji.

| | Stavak 6.15.2.1., Odredbe o razredu izolacije. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.2.1., Odredbe o razredu izolacije.

| | Stavak 6.15.3.1., Odredbe kad je isključeno električno napajanje. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.3.1., Odredbe kad je isključeno električno napajanje.

| | Stavak 6.15.4.1., Sredstvo za izmjenu topline (zahtjevi za kompatibilnost i tlak). |
| --- | --- |

Stavak 6.15.4.1., Sredstvo za izmjenu topline (zahtjevi za kompatibilnost i tlak).

1.6   Primjenjivi postupci ispitivanja

| Tlačna proba | : | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje | : | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura | : | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura | : | Prilog 15. stavak 7. |
| UNP kompatibilnost | : | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju | : | Prilog 15. stavak 12. (*2) |
| Otpornost na suhu toplinu | : | Prilog 15. stavak 13. (*1) |
| Starenje ozonom | : | Prilog 15. stavak 14. (*1) |
| Puzanje | : | Prilog 15. stavak 15. (*1) |
| Temperaturni ciklus | : | Prilog 15. stavak 16. (*1) |

Tlačna proba

:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje

:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura

:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura

:

Prilog 15. stavak 7.

UNP kompatibilnost

:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju

:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

Otpornost na suhu toplinu

:

Prilog 15. stavak 13. (*1)

Starenje ozonom

:

Prilog 15. stavak 14. (*1)

Puzanje

:

Prilog 15. stavak 15. (*1)

Temperaturni ciklus

:

Prilog 15. stavak 16. (*1)

2.   Uređaj za ubrizgavanje plina ili miješalica plina

2.1   Definicija: vidjeti stavak 2.10. ovog Pravilnika.

2.2   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2.):

| | razred 2.: za dio s najvišim reguliranim tlakom tijekom djelovanja od 450 kPa. |
| --- | --- |

razred 2.: za dio s najvišim reguliranim tlakom tijekom djelovanja od 450 kPa.

| | razred 2.A: za dio s najvećom reguliranim tlakom tijekom djelovanja od 120 kPa. |
| --- | --- |

razred 2.A: za dio s najvećom reguliranim tlakom tijekom djelovanja od 120 kPa.

2.3   Razredbeni tlak:

| dijelovi razreda 2. | : | 450 kPa. |
| --- | --- | --- |
| dijelovi razreda 2.A | : | 120 kPa. |

dijelovi razreda 2.

:

450 kPa.

dijelovi razreda 2.A

:

120 kPa.

2.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C, kad je pumpa za gorivo ugrađena izvan spremnika.

Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja.

2.5   Opća konstrukcijska pravila:

| | Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji.

| | Stavak 6.15.2.1., Odredbe o razredu izolacije. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.2.1., Odredbe o razredu izolacije.

| | Stavak 6.15.3.1., Odredbe kad je isključeno električno napajanje. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.3.1., Odredbe kad je isključeno električno napajanje.

| | Stavak 6.15.4.1., Sredstvo za izmjenu topline (zahtjevi za kompatibilnost i tlak). |
| --- | --- |

Stavak 6.15.4.1., Sredstvo za izmjenu topline (zahtjevi za kompatibilnost i tlak).

2.6   Primjenjivi postupci ispitivanja

| Tlačna proba | : | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje | : | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura | : | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura | : | Prilog 15. stavak 7. |
| UNP kompatibilnost | : | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju | : | Prilog 15. stavak 12. (*2) |

Tlačna proba

:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje

:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura

:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura

:

Prilog 15. stavak 7.

UNP kompatibilnost

:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju

:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

3.   Zajednički vod

3.1   Definicija: vidjeti stavak 2.18. ovog Pravilnika.

3.2   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2.):

Zajednički vodovi mogu biti razreda 0., 1., 2. ili 2.A.

3.3   Razredbeni tlak:

| dijelovi razreda 0. | : | navedeni radni tlak (WP) |
| --- | --- | --- |
| dijelovi razreda 1. | : | 3 000 kPa. |
| dijelovi razreda 2. | : | 450 kPa. |
| dijelovi razreda 2.A | : | 120 kPa. |

dijelovi razreda 0.

:

navedeni radni tlak (WP)

dijelovi razreda 1.

:

3 000 kPa.

dijelovi razreda 2.

:

450 kPa.

dijelovi razreda 2.A

:

120 kPa.

3.4   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C

Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja.

3.5   Opća konstrukcijska pravila: (ne upotrebljava se)

3.6   Primjenjivi postupci ispitivanja

| 3.6.1 | Za zajedničke vodove razreda 0. i 1.:







  Tlačna proba | : | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje | : | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura | : | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura | : | Prilog 15. stavak 7. |
| UNP kompatibilnost | : | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju | : | Prilog 15. stavak 12. (*2) |
| Otpornost na suhu toplinu | : | Prilog 15. stavak 13. (*1) |
| Starenje ozonom | : | Prilog 15. stavak 14. (*1) |
| Puzanje | : | Prilog 15. stavak 15. (*1) |
| Temperaturni ciklus | : | Prilog 15. stavak 16. (*1) |

3.6.1

Za zajedničke vodove razreda 0. i 1.:

Tlačna proba

:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje

:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura

:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura

:

Prilog 15. stavak 7.

UNP kompatibilnost

:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju

:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

Otpornost na suhu toplinu

:

Prilog 15. stavak 13. (*1)

Starenje ozonom

:

Prilog 15. stavak 14. (*1)

Puzanje

:

Prilog 15. stavak 15. (*1)

Temperaturni ciklus

:

Prilog 15. stavak 16. (*1)

| 3.6.2 | Za zajedničke vodove razreda 2. i/ili 2.A.:







  Tlačna proba | : | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje | : | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura | : | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura | : | Prilog 15. stavak 7. |
| UNP kompatibilnost | : | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju | : | Prilog 15. stavak 12. (*2) |

3.6.2

Za zajedničke vodove razreda 2. i/ili 2.A.:

Tlačna proba

:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje

:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura

:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura

:

Prilog 15. stavak 7.

UNP kompatibilnost

:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju

:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

---

(*1)  Samo za nemetalne dijelove.

(*2)  Samo za metalne dijelove.

---

PRILOG 12.

ODREDBE O HOMOLOGACIJI JEDINICE ZA DOZIRANJE PLINA KAD NIJE KOMBINIRANA S UREĐAJEM (UREĐAJIMA) ZA UBRIZGAVANJE PLINA

1.   Definicija: vidjeti stavak 2.11. ovog Pravilnika.

2.   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2.):

| | razred 2.: za dio s najvišim reguliranim tlakom tijekom djelovanja od 450 kPa. |
| --- | --- |

razred 2.: za dio s najvišim reguliranim tlakom tijekom djelovanja od 450 kPa.

| | razred 2.A: za dio s najvećom reguliranim tlakom tijekom djelovanja od 120 kPa. |
| --- | --- |

razred 2.A: za dio s najvećom reguliranim tlakom tijekom djelovanja od 120 kPa.

3.   Razredbeni tlak:

| dijelovi razreda 2. | : | 450 kPa. |
| --- | --- | --- |
| dijelovi razreda 2.A | : | 120 kPa. |

dijelovi razreda 2.

:

450 kPa.

dijelovi razreda 2.A

:

120 kPa.

4.   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C

Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja.

5.   Opća konstrukcijska pravila:

| | Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji.

| | Stavak 6.15.3.1., Odredbe o ventilima aktiviranima električnim napajanjem. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.3.1., Odredbe o ventilima aktiviranima električnim napajanjem.

| | Stavak 6.15.4., Sredstvo za izmjenu topline (zahtjevi za kompatibilnost i tlak). |
| --- | --- |

Stavak 6.15.4., Sredstvo za izmjenu topline (zahtjevi za kompatibilnost i tlak).

| | Stavak 6.15.5., Sigurnost premošćenja prekoračenja tlaka. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.5., Sigurnost premošćenja prekoračenja tlaka.

6.   Primjenjivi postupci ispitivanja

| Tlačna proba | : | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje | : | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura | : | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura | : | Prilog 15. stavak 7. |
| UNP kompatibilnost | : | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju | : | Prilog 15. stavak 12. (*2) |

Tlačna proba

:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje

:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura

:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura

:

Prilog 15. stavak 7.

UNP kompatibilnost

:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju

:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

Napomene:

Dijelovi jedinice za doziranje plina (razred 2. ili 2.A) moraju biti nepropusni kad su izlazni otvori na takvom dijelu zatvoreni.

Pri tlačnoj probi svi izlazni otvori, uključujući i otvore na prostoru za hlađenje, moraju biti zatvoreni.

---

(*1)  Samo za nemetalne dijelove.

(*2)  Samo za metalne dijelove.

---

PRILOG 13.

ODREDBE O HOMOLOGACIJI SENZORA TLAKA I/ILI TEMPERATURE

1.   Definicija:

| | Senzor tlaka: vidjeti stavak 2.13. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

Senzor tlaka: vidjeti stavak 2.13. ovog Pravilnika.

| | Senzor temperature: vidjeti stavak 2.13. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

Senzor temperature: vidjeti stavak 2.13. ovog Pravilnika.

2.   Razvrstavanje u razred sastavnog dijela (u skladu sa slikom 1., stavak 2.):

Senzori tlaka i temperature mogu biti razreda 0., 1., 2. ili 2.A.

3.   Razredbeni tlak:

| dijelovi razreda 0. | : | navedeni radni tlak (WP) |
| --- | --- | --- |
| dijelovi razreda 1. | : | 3 000 kPa. |
| dijelovi razreda 2. | : | 450 kPa. |
| dijelovi razreda 2.A | : | 120 kPa. |

dijelovi razreda 0.

:

navedeni radni tlak (WP)

dijelovi razreda 1.

:

3 000 kPa.

dijelovi razreda 2.

:

450 kPa.

dijelovi razreda 2.A

:

120 kPa.

4.   Konstrukcijske temperature:

– 20 °C do 120 °C

Za temperature koje prelaze prethodno navedene vrijednosti primjenjuju se posebna ispitivanja.

5.   Opća konstrukcijska pravila:

| | Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.2., Odredbe o električnoj izolaciji.

| | Stavak 6.15.4.1., Sredstvo za izmjenu topline (zahtjevi za kompatibilnost i tlak). |
| --- | --- |

Stavak 6.15.4.1., Sredstvo za izmjenu topline (zahtjevi za kompatibilnost i tlak).

| | Stavak 6.15.6.2., Odredbe o sprečavanju protoka plina. |
| --- | --- |

Stavak 6.15.6.2., Odredbe o sprečavanju protoka plina.

6.   Primjenjivi postupci ispitivanja

| 6.1 | Za dijelove razreda 0. i 1.:







  Tlačna proba | : | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje | : | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura | : | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura | : | Prilog 15. stavak 7. |
| UNP kompatibilnost | : | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju | : | Prilog 15. stavak 12. (*2) |
| Otpornost na suhu toplinu | : | Prilog 15. stavak 13. (*1) |
| Starenje ozonom | : | Prilog 15. stavak 14. (*1) |
| Puzanje | : | Prilog 15. stavak 15. (*1) |
| Temperaturni ciklus | : | Prilog 15. stavak 16. (*1) |

6.1

Za dijelove razreda 0. i 1.:

Tlačna proba

:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje

:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura

:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura

:

Prilog 15. stavak 7.

UNP kompatibilnost

:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju

:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

Otpornost na suhu toplinu

:

Prilog 15. stavak 13. (*1)

Starenje ozonom

:

Prilog 15. stavak 14. (*1)

Puzanje

:

Prilog 15. stavak 15. (*1)

Temperaturni ciklus

:

Prilog 15. stavak 16. (*1)

| 6.2 | Za dijelove razreda 2. ili 2.A:







  Tlačna proba | : | Prilog 15. stavak 4. |
| --- | --- | --- | --- |
| Vanjsko propuštanje | : | Prilog 15. stavak 5. |
| Visoka temperatura | : | Prilog 15. stavak 6. |
| Niska temperatura | : | Prilog 15. stavak 7. |
| UNP kompatibilnost | : | Prilog 15. stavak 11. (*1) |
| Otpornost na koroziju | : | Prilog 15. stavak 12. (*2) |

6.2

Za dijelove razreda 2. ili 2.A:

Tlačna proba

:

Prilog 15. stavak 4.

Vanjsko propuštanje

:

Prilog 15. stavak 5.

Visoka temperatura

:

Prilog 15. stavak 6.

Niska temperatura

:

Prilog 15. stavak 7.

UNP kompatibilnost

:

Prilog 15. stavak 11. (*1)

Otpornost na koroziju

:

Prilog 15. stavak 12. (*2)

---

(*1)  Samo za nemetalne dijelove.

(*2)  Samo za metalne dijelove.

---

PRILOG 14.

ODREDBE O HOMOLOGACIJI ELEKTRONIČKE UPRAVLJAČKE JEDINICE

1.   Elektronička upravljačka jedinica može biti svaki uređaj koji nadzire potrebu motora za UNP-om i u slučaju puknuća cijevi za dovod goriva i/ili iznenadnog zaustavljanja (zatajenja) motora zatvara daljinski upravljani servisni ventil (ventile), zaporne ventile i pumpu za gorivo sustava za UNP.

2.   Kašnjenje u zatvaranju zapornog ventila nakon iznenadnog zaustavljanja (zatajenja) motora ne smije biti duže od pet sekundi.

2.1   Ne dovodeći u pitanje odredbe iz stavaka 1. i 2., daljinski upravljani servisni ventil (ventili) i zaporni ventili mogu ostati u otvorenom položaju za vrijeme faza automatskog zaustavljanja.

3.   Elektronička upravljačka jedinica mora zadovoljavati odgovarajuće zahtjeve za elektromagnetsku kompatibilnost (EMC) u skladu s Pravilnikom br. 10, niz izmjena 02, ili drugim istovrijednim Pravilnikom.

4.   Električna neispravnost sustava vozila ne smije dovesti do nekontroliranog otvaranja bilo kojeg ventila.

5.   Izlazni signal elektroničke upravljačke jedinice ne smije biti aktivan kad se isključi ili ukloni električno napajanje.

---

PRILOG 15.

POSTUPCI ISPITIVANJA

1.   Razvrstavanje

1.1   Sastavni dijelovi za UNP za uporabu u vozilima razvrstavaju se prema najvišem pogonskom tlaku i funkciji koju obavljaju u skladu s poglavljem 2. ovog Pravilnika.

1.2   Razvrstavanjem sastavnih dijelova utvrđuju se ispitivanja koja treba provesti za homologaciju sastavnih dijelova.

2.   Primjenjivi postupci ispitivanja

U tablici 1. navode se postupci ispitivanja koji se primjenjuju za svaki razred sastavnih dijelova.

Tablica 1.

| Ispitivanje | Razred 0. | Razred 1. | Razred 2.A | Razred 3. | Stavak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povišeni tlak | x | x | x | x | 4. |
| Vanjsko propuštanje | x | x | x | x | 5. |
| Visoka temperatura | x | x | x | x | 6. |
| Niska temperatura | x | x | x | x | 7. |
| Propuštanje na sjedištu ventila | x | x | | x | 8. |
| Ispitivanja trajnosti i funkcionalnosti | x | x | | x | 9. |
| Ispitivanje djelovanja | x | | | x | 10. |
| UNP kompatibilnost | x | x | x | x | 11. |
| Otpornost na koroziju | x | x | x | x | 12. |
| Otpornost na suhu toplinu: | x | x | | x | 13. |
| Starenje ozonom | x | x | | x | 14. |
| Puzanje | x | x | | x | 15. |
| Temperaturni ciklus | x | x | | x | 16. |
| Kompatibilnost s tekućinom izmjenjivača topline | x | | x | | 17. |

Ispitivanje

Razred 0.

Razred 1.

Razred 2.A

Razred 3.

Stavak

Povišeni tlak

x

x

x

x

4.

Vanjsko propuštanje

x

x

x

x

5.

Visoka temperatura

x

x

x

x

6.

Niska temperatura

x

x

x

x

7.

Propuštanje na sjedištu ventila

x

x

x

8.

Ispitivanja trajnosti i funkcionalnosti

x

x

x

9.

Ispitivanje djelovanja

x

x

10.

UNP kompatibilnost

x

x

x

x

11.

Otpornost na koroziju

x

x

x

x

12.

Otpornost na suhu toplinu:

x

x

x

13.

Starenje ozonom

x

x

x

14.

Puzanje

x

x

x

15.

Temperaturni ciklus

x

x

x

16.

Kompatibilnost s tekućinom izmjenjivača topline

x

x

17.

3.   Opći zahtjevi

3.1   Ispitivanja propuštanja provode se s plinom pod tlakom kao što je zrak ili dušik.

3.2   Za postizanje zahtijevanog tlaka za ispitivanje hidrostatičke čvrstoće može se upotrijebiti voda ili neka druga tekućina.

3.3   U svim rezultatima ispitivanja navodi se vrsta upotrijebljene tekućine za ispitivanje, ako je primjenjivo.

3.4   Trajanje ispitivanja propuštanja i ispitivanja hidrostatičke čvrstoće ne smije biti manje od jedne minute.

3.5   Sva se ispitivanja provode pri sobnoj temperaturi od 20 °C ± 5 °C, osim ako je drukčije navedeno.

4.   Tlačna proba u hidrauličkim uvjetima

Sastavni dio koji sadržava UNP mora sa zatvorenim izlazom iz visokotlačnog dijela izdržati hidraulički tlak koji je određen u tablici 1. (2,25 puta najveći razredbeni tlak) najmanje jednu minutu, a da pri tome ne dođe do vidljivog napuknuća ili trajne deformacije.

Uzorci koji su bili podvrgnuti ispitivanju trajnosti iz stavka 9. ovog Priloga spajaju se na izvor hidrostatičkog tlaka. Upravljani zaporni ventil i manometar, s rasponom tlaka koji je od najmanje 1,5 puta do najviše 2 puta ispitni tlak, ugrađuju se u cjevovod za dovod hidrostatičkog tlaka.

Tablica 2. prikazuje razredbeni tlak i tlakove koje treba upotrijebiti u tlačnoj probi u skladu s razvrstavanjem.

Tablica 2.

| Razvrstavanje sastavnih dijelova | Razredbeni tlak (kPa) | Ispitni hidraulički tlak za tlačnu probu (kPa) |
| --- | --- | --- |
| Razred 0.: | radni tlak (WP) | 2,25 WP-a |
| Razred 1.: | 3 000 | 6 750 |
| Razred 3.: | 3 000 ili WP | 6 750 ili 2,25 WP-a |
| Razred 2.A: | 120 | 270 |
| Razred 2.: | 450 | 1 015 |

Razvrstavanje sastavnih dijelova

Razredbeni tlak (kPa)

Ispitni hidraulički tlak za tlačnu probu (kPa)

Razred 0.:

radni tlak (WP)

2,25 WP-a

Razred 1.:

3 000

6 750

Razred 3.:

3 000 ili WP

6 750 ili 2,25 WP-a

Razred 2.A:

120

270

Razred 2.:

450

1 015

5.   Ispitivanje vanjskog propuštanja

5.1   Sastavni dio ne smije pokazivati propuštanje na stablu, brtvama kućišta ili drugim spojevima niti smije pokazati znakove poroznosti na odljevcima tijekom ispitivanja koje je opisano u stavku 5.3. pri svakom aerostatičkom tlaku između 0 i tlaka navedenog u tablici 3. Smatra se da su navedene odredbe zadovoljene ako su ispunjeni zahtjevi iz stavka 5.4.

5.2   Ispitivanje se provodi pri:

| (a) | sobnoj temperaturi; |
| --- | --- |

(a)

sobnoj temperaturi;

| (b) | najnižoj radnoj temperaturi; |
| --- | --- |

(b)

najnižoj radnoj temperaturi;

| (c) | najvišoj radnoj temperaturi. |
| --- | --- |

(c)

najvišoj radnoj temperaturi.

Najviše i najniže radne temperature navedene su u prilozima.

5.3   Tijekom ovog ispitivanja ispitivana oprema povezana je s izvorom aerostatičkog tlaka (koji iznosi 1,5 puta najviši tlak i, u slučaju sastavnog dijela razreda 3., 2,25 puta najviši razredbeni tlak). Upravljani zaporni ventil i manometar, s rasponom tlaka koji je od najmanje 1,5 puta do najviše 2 puta ispitni tlak, ugrađuju se u cjevovod za dovod tlaka. Manometar se postavlja između upravljanog zapornog ventila i ispitivanog uzorka. Dok je uzorak pod ispitnim tlakom, potapa ga se u vodu kako bi se otkrilo propuštanje ili ga se podvrgava drugoj istovrijednoj metodi ispitivanja (mjerenje protoka ili pada tlaka).

Tablica 3.

Razredbeni tlakovi i tlakovi ispitivanja propuštanja u skladu s razvrstavanjem

| Razvrstavanje sastavnih dijelova | Razredbeni tlak
  [kPa] | Ispitni tlak za ispitivanje povišenim tlakom
  [kPa] |
| --- | --- | --- |
| Razred 0.: | radni tlak (WP) | 1,5 WP-a |
| Razred 1.: | 3 000 | 4 500 |
| Razred 2.A: | 120 | 180 |
| Razred 2.: | 450 | 675 |
| Razred 3.: | 3 000 | 6 750 |

Razvrstavanje sastavnih dijelova

Razredbeni tlak

[kPa]

Ispitni tlak za ispitivanje povišenim tlakom

[kPa]

Razred 0.:

radni tlak (WP)

1,5 WP-a

Razred 1.:

3 000

4 500

Razred 2.A:

120

180

Razred 2.:

450

675

Razred 3.:

3 000

6 750

5.4   Vanjsko propuštanje ne smije prijeći zahtjeve navedene u prilozima ili, ako zahtjevi nisu navedeni, ne smije prijeći 15 cm3/h sa zatvorenim izlaznim otvorom, kad je izložen tlaku plina koji je jednak tlaku ispitivanja propuštanja.

6.   Ispitivanje pri visokoj temperaturi

Sastavni dio koji sadržava UNP ne smije propuštati više od 15 cm3/h sa zatvorenim izlazom kad je izložen tlaku plina koji je jednak tlaku ispitivanja propuštanja (tablica 3., stavak 5.3.) pri najvećoj radnoj temperaturi, kako je navedeno u prilozima. Sastavni dio kondicionira se pri toj temperaturi najmanje osam sati.

7.   Ispitivanje pri niskoj temperaturi

Sastavni dio koji sadržava UNP ne smije propuštati više od 15 cm3/h sa zatvorenim izlazom kad je izložen tlaku plina koji je jednak tlaku ispitivanja propuštanja (tablica 3., stavak 5.3.) pri najmanjoj radnoj temperaturi (– 20 °C). Sastavni dio kondicionira se pri toj temperaturi najmanje osam sati.

8.   Propuštanje na sjedištu ventila

8.1   Sljedeća se ispitivanja propuštanja na sjedištu ventila provode na uzorcima servisnog ventila ili jedinice za punjenje koji su već bili ispitani na vanjsko propuštanje prema stavku 5.

8.1.1   Ispitivanja propuštanja na sjedištu ventila provode se tako da je ulazni otvor uzorka ventila povezan s izvorom aerostatičkog tlaka, a ventil u zatvorenom položaju s otvorenim izlaznim otvorom. Upravljani zaporni ventil i manometar, s rasponom tlaka koji je od najmanje 1,5 puta do najviše 2 puta ispitni tlak, ugrađuju se u cjevovod za dovod tlaka. Manometar se postavlja između upravljanog zapornog ventila i ispitivanog uzorka. Dok je uzorak pod ispitnim tlakom, promatra se dolazi li do propuštanja iz otvorenog izlaza koji je potopljen u vodu, ako nije drukčije naznačeno.

8.1.2   Sukladnost sa stavcima od 8.2. do 8.8. utvrđuje se spajanjem određene duljine cijevi na izlaz ventila. Otvoreni kraj te izlazne cijevi stavlja se u okrenutu bocu koja je umjerena u kubičnim centimetrima. Okrenuta boca vodonepropusno se zatvara. Naprava se namjesti tako:

| (a) | da se kraj izlazne cijevi postavi približno 13 mm iznad ravnine vode u okrenutoj boci i |
| --- | --- |

(a)

da se kraj izlazne cijevi postavi približno 13 mm iznad ravnine vode u okrenutoj boci i

| (b) | da je voda u boci i izvan nje na istoj razini. U tom je položaju potrebno zabilježiti razinu vode u boci. S ventilom u zatvorenom položaju kao posljedicom uobičajenog djelovanja, na ulaz ventila se tijekom najmanje dvije minute usmjeri zrak ili dušik pri određenom ispitnom tlaku. Tijekom tog vremena okomiti se položaj boce prema potrebi namješta kako bi se zadržala jednaka razina vode u boci i izvan nje. |
| --- | --- |

(b)

da je voda u boci i izvan nje na istoj razini. U tom je položaju potrebno zabilježiti razinu vode u boci. S ventilom u zatvorenom položaju kao posljedicom uobičajenog djelovanja, na ulaz ventila se tijekom najmanje dvije minute usmjeri zrak ili dušik pri određenom ispitnom tlaku. Tijekom tog vremena okomiti se položaj boce prema potrebi namješta kako bi se zadržala jednaka razina vode u boci i izvan nje.

Nakon razdoblja ispitivanja i s jednakim razinama vode u boci i izvan nje ponovo se zabilježi razina vode u boci. Iz razlike obujma u boci izračunava se stupanj propuštanja prema slijedećoj formuli:

Formula

pri čemu je:

| V1 | = | stupanj propuštanja, kubični centimetri zraka ili dušika na sat. |
| --- | --- | --- |
| Vt | = | povećanje obujma unutar boce tijekom ispitivanja. |
| t | = | trajanje ispitivanja, u minutama. |
| P | = | barometarski tlak tijekom ispitivanja, u kPa. |
| T | = | temperatura ispitivanja tijekom ispitivanja, u K. |

V1

=

stupanj propuštanja, kubični centimetri zraka ili dušika na sat.

Vt

=

povećanje obujma unutar boce tijekom ispitivanja.

t

=

trajanje ispitivanja, u minutama.

P

=

barometarski tlak tijekom ispitivanja, u kPa.

T

=

temperatura ispitivanja tijekom ispitivanja, u K.

8.1.3   Umjesto prethodno navedenom metodom, propuštanje se može izmjeriti mjeračem protoka koji je postavljen na ulazni dio ispitivanog ventila. Mjerač protoka za upotrijebljenu ispitnu tekućinu mora moći točno pokazati najveće dopuštene vrijednosti protoka propuštanja.

8.2   Sjedište zapornog ventila, kad je u zatvorenom položaju, ne smije propuštati pri bilo kojem aerostatičkom tlaku od 0 do 3 000 kPa ili od 0 do radnog tlaka (WP) u skladu s razredbenim tlakom ventila.

8.3   Nepovratni ventil s elastičnim sjedištem, kad je u zatvorenom položaju, ne smije propuštati pri bilo kojem aerostatičkom tlaku između 50 i 3 000 kPa.

8.4   Propuštanje nepovratnog ventila s metalnim sjedištem u zatvorenom položaju ne smije biti veće od 0,50 dm3/h, kad je ventil izložen ulaznom tlaku do ispitnog tlaka u skladu s tablicom 3. iz stavka 5.3.

8.5   Sjedište gornjeg nepovratnog ventila koji se upotrebljava na jedinici za punjenje, kad je u zatvorenom položaju, ne smije propuštati pri bilo kojem aerostatičkom tlaku između 50 i 3 000 kPa.

8.6   Sjedište dodatnog priključka, kad je u zatvorenom položaju, ne smije propuštati pri bilo kojem aerostatičkom tlaku između 0 i 3 000 kPa.

8.7   U ventilu za rasterećenje tlaka u plinskoj cijevi ne smije doći do unutarnjeg propuštanja pri tlaku do 3 000 kPa ili do radnog tlaka (WP) u skladu s razredbenim tlakom ventila.

8.8   U ventilu za rasterećenje tlaka (sigurnosni ispusni ventil) ne smije doći do unutarnjeg propuštanja pri tlaku do 2 600 kPa.

9.   Ispitivanje trajnosti

9.1   Jedinica za punjenje ili servisni ventil moraju moći ispuniti zahtjeve ispitivanja propuštanja iz stavaka 5. i 8. nakon što je na njima izveden niz ciklusa otvaranja i zatvaranja, kako je navedeno u prilozima ovom Pravilniku.

9.2   Zaporni ventil ispituje se sa zatvorenim izlaznim otvorom ventila. Tijelo ventila mora se napuniti n-heksanom i ulazni otvor ventila biti pod tlakom od 3 000 kPa ili radnim tlakom (WP) u skladu s razredbenim tlakom ventila.

9.3   Ispitivanje trajnosti izvodi se brzinom od najmanje deset puta u minuti. Za zaporni ventil moment zatvaranja mora odgovarati veličini kola za rukovanje, ključa za ventile ili drugog sredstva koje se upotrebljava za rukovanje ventilom.

9.4   Odgovarajuća ispitivanja vanjskog propuštanja i propuštanja na sjedištu ventila, kako je opisano pod „ispitivanje vanjskog propuštanja” u stavku 5. i pod „ispitivanje propuštanja na sjedištu ventila” u stavku 8. provode se odmah nakon ispitivanja trajnosti.

9.5   Ispitivanje trajnosti ventila za ograničavanje punjenja na 80 %

9.5.1   Ventil za ograničavanje punjenja na 80 % mora izdržati 6 000 potpunih ciklusa punjenja do najveće razine punjenja.

9.6   Ispitivanje trajnosti regulatora tlaka i isparivača

Regulator mora izdržati 50 000 ciklusa bez ikakvog kvara pri ispitivanju prema sljedećem postupku:

| (a) | regulator se izlaže ciklusima od 95 % ukupnog broja ciklusa pri sobnoj temperaturi i pri razredbenom tlaku. Svaki ciklus sastoji se od faze protoka dok se izlazni tlak ne ustali, nakon čega se unutar jedne sekunde protok plina prekine ventilom koji je ugrađen iza regulatora dok se ne postigne ustaljeni tlak zatvaranja. Ustaljeni izlazni tlakovi određeni su kao namješteni tlak ± 15 % tijekom najmanje 5 s; |
| --- | --- |

(a)

regulator se izlaže ciklusima od 95 % ukupnog broja ciklusa pri sobnoj temperaturi i pri razredbenom tlaku. Svaki ciklus sastoji se od faze protoka dok se izlazni tlak ne ustali, nakon čega se unutar jedne sekunde protok plina prekine ventilom koji je ugrađen iza regulatora dok se ne postigne ustaljeni tlak zatvaranja. Ustaljeni izlazni tlakovi određeni su kao namješteni tlak ± 15 % tijekom najmanje 5 s;

| (b) | ulazni tlak regulatora izlaže se ciklusima od 1 % ukupnog broja ciklusa pri sobnoj temperaturi od 100 % do 50 % razredbenog tlaka. Trajanje svakog ciklusa ne smije biti manje od 10 s; |
| --- | --- |

(b)

ulazni tlak regulatora izlaže se ciklusima od 1 % ukupnog broja ciklusa pri sobnoj temperaturi od 100 % do 50 % razredbenog tlaka. Trajanje svakog ciklusa ne smije biti manje od 10 s;

| (c) | postupak izlaganja ciklusima iz podstavka (a) ponavlja se pri temperaturi od 120 °C i pri razredbenom tlaku tijekom 1 % ukupnog broja ciklusa; |
| --- | --- |

(c)

postupak izlaganja ciklusima iz podstavka (a) ponavlja se pri temperaturi od 120 °C i pri razredbenom tlaku tijekom 1 % ukupnog broja ciklusa;

| (d) | postupak izlaganja ciklusima iz podstavka (b) ponavlja se pri temperaturi od 120 °C i pri razredbenom tlaku tijekom 1 % ukupnog broja ciklusa; |
| --- | --- |

(d)

postupak izlaganja ciklusima iz podstavka (b) ponavlja se pri temperaturi od 120 °C i pri razredbenom tlaku tijekom 1 % ukupnog broja ciklusa;

| (e) | postupak izlaganja ciklusima iz podstavka (a) ponavlja se pri temperaturi od – 20 °C i pri 50 % razredbenog tlaka tijekom 1 % ukupnog broja ciklusa; |
| --- | --- |

(e)

postupak izlaganja ciklusima iz podstavka (a) ponavlja se pri temperaturi od – 20 °C i pri 50 % razredbenog tlaka tijekom 1 % ukupnog broja ciklusa;

| (f) | postupak izlaganja ciklusima iz podstavka (b) ponavlja se pri temperaturi od – 20 °C i pri 50 % razredbenog tlaka tijekom 1 % ukupnog broja ciklusa; |
| --- | --- |

(f)

postupak izlaganja ciklusima iz podstavka (b) ponavlja se pri temperaturi od – 20 °C i pri 50 % razredbenog tlaka tijekom 1 % ukupnog broja ciklusa;

| (g) | nakon završetka svih ispitivanja iz podstavaka (a), (b), (c), (d), (e) i (f) regulator ne smije propuštati kako je opisano u ispitivanju vanjskog propuštanja iz stavka 5. pri temperaturi od – 20 °C, pri sobnoj temperaturi i pri temperaturi + 120 °C. |
| --- | --- |

(g)

nakon završetka svih ispitivanja iz podstavaka (a), (b), (c), (d), (e) i (f) regulator ne smije propuštati kako je opisano u ispitivanju vanjskog propuštanja iz stavka 5. pri temperaturi od – 20 °C, pri sobnoj temperaturi i pri temperaturi + 120 °C.

10.   Ispitivanja djelovanja

10.1   Ispitivanje djelovanja ventila za rasterećenje (tlaka u plinskoj cijevi)

10.1.1   U slučaju ventila za rasterećenje tlaka, tri uzorka svake veličine, modela i namještanja upotrebljavaju se za ispitivanja na početku otvaranja i pri ponovnom zatvaranju ventila. Taj isti skup od triju ventila upotrebljava se pri ispitivanju kapaciteta protoka za opažanja navedena u sljedećim stavcima.

Najmanje dva uzastopna opažanja tlaka na početku otvaranja i pri ponovnom zatvaranju izvode se na svakom od triju ispitnih ventila u okviru ispitivanja br. 1 i 3 iz stavaka 10.1.2. i 10.1.4.

10.1.2   Tlak na početku otvaranja i pri ponovnom zatvaranju ventila za rasterećenje tlaka – ispitivanje br. 1

10.1.2.1   Prije nego se podvrgnu ispitivanju kapaciteta protoka, provjerava se svaki od tri uzorka ventila za rasterećenje tlaka određene veličine, modela i namještanja s obzirom na određivanje tlaka otvaranja koji ne smije odstupati za više od + 3 % od prosjeka tlakova; međutim, tlak na početku otvaranja svakog od ta tri ventila ne smije biti manji od 95 % ni veći od 105 % tlaka namještanja označenog na ventilu.

10.1.2.2   Tlak ponovnog zatvaranja ventila za rasterećenje tlaka, prije nego se podvrgne ispitivanju kapaciteta protoka, ne smije biti manji od 50 % početno određenog tlaka na početku otvaranja.

10.1.2.3   Ventil za rasterećenje spaja se na izvor zraka ili drugi aerostatički izvor čiji se tlak može održavati na vrijednosti od najmanje 500 kPa efektivnog tlaka iznad označenog tlaka namještanja ventila koji se ispituje. Upravljani zaporni ventil i manometar, s rasponom tlaka koji je od najmanje 1,5 puta do najviše 2 puta ispitni tlak, ugrađuju se u cjevovod za dovod tlaka. Manometar se ugrađuje u cjevovod između ventila koji se ispituje i upravljanog zapornog ventila. Tlak na početku otvaranja i tlak ponovnog zatvaranja određuju se s pomoću vodene brtve dubine od najviše 100 mm.

10.1.2.4   Nakon što se zabilježi tlak na početku otvaranja ventila, tlak se povećava u odnosu na tu vrijednost dovoljno da se razbrtvi sjedište ventila. Nakon toga se zaporni ventil nepropusno zatvori i pažljivo opaža vodena brtva kao i manometar. Tlak pri kojem mjehurići prestanu prolaziti kroz vodenu brtvu bilježi se kao tlak ponovnog zatvaranja ventila.

10.1.3   Kapacitet protoka ventila za rasterećenje tlaka – ispitivanje br. 2

10.1.3.1   Kapacitet protoka svakog od tri uzorka ventila za rasterećenje tlaka određene veličine, modela i namještanja mora se nalaziti unutar područja od 10 % najveće opažene vrijednosti kapaciteta protoka.

10.1.3.2   Tijekom ispitivanja kapaciteta protoka na svakom ventilu ne smije se pojaviti klopotanje ili drugi neuobičajeni radni uvjeti.

10.1.3.3   Tlak zatvaranja svakog ventila ne smije biti manji od 65 % početno zabilježenog tlaka na početku otvaranja.

10.1.3.4   Ispitivanje kapaciteta protoka na ventilu za rasterećenje tlaka provodi se pri tlaku mjerenja protoka koji iznosi 120 % najvećeg tlaka namještanja.

10.1.3.5   Ispitivanje kapaciteta protoka na ventilu za rasterećenje tlaka provodi se s odgovarajuće konstruiranim i umjerenim mjeračem protoka s mjernim zaslonom i s prirubnicama, priključenim na izvor dobave zraka koji ima odgovarajući kapacitet i tlak. Preinake mjerača protoka, u odnosu na ovdje opisano, i drugi aerostatički medij osim zraka, mogu se upotrijebiti pod uvjetom da su krajnji rezultati isti.

10.1.3.6   Mjerač protoka mora se ugraditi s dovoljno dugim cijevima ispred i iza zaslona ili s drugim rješenjima, uključujući i lopatice za izravnavanje strujanja, tako da se izbjegne pojava smetnji u području zaslona za omjere između promjera zaslona i cijevi koje treba upotrijebiti.

Prirubnice između kojih je ploča sa zaslonom ugrađena i pričvršćena moraju imati vodove za oduzimanje tlaka koji su spojeni na manometar. Taj instrument pokazuje diferencijalni tlak na ploči sa zaslonom i očitana se vrijednost upotrebljava za izračun protoka. Umjereni manometar mora se ugraditi na dio cijevi mjerača protoka iza ploče sa zaslonom. Taj manometar pokazuje tlak protoka, a očitana vrijednost upotrebljava se za izračun protoka.

10.1.3.7   Instrument za pokazivanje temperature mora se priključiti na cijev mjerača protoka iza ploče sa zaslonom za pokazivanje temperature protoka zraka prema sigurnosnom ventilu. Vrijednost koju pokaže taj instrument mora se uključiti u izračun ispravka temperature protoka zraka kako bi se svela na referentnu temperaturu od 15 °C. Barometar mora biti na raspolaganju za pokazivanje prevladavajućeg atmosferskog tlaka.

Vrijednost koju pokaže barometar mora se dodati tlaku protoka zraka koji pokaže manometar. Taj se apsolutni tlak također mora uključiti u izračun protoka. Tlak zraka koji dolazi u mjerač protoka mora se regulirati odgovarajućim ventilom koji je ugrađen u cjevovodu za dovod zraka ispred mjerača protoka. Ventil za rasterećenje tlaka koji se ispituje mora se priključiti na izlaznoj strani mjerača protoka.

10.1.3.8   Kad se provedu sve pripreme za ispitivanje kapaciteta protoka, ventil cijevi za dovod zraka polako se otvara te se povećava tlak u ventilu koji se ispituje do odgovarajućeg tlaka za mjerenje protoka. Tijekom tog razdoblja, tlak pri kojem se ventil „naglo” otvori mora se zabilježiti kao tlak otvaranja.

10.1.3.9   Unaprijed određeni tlak za mjerenje protoka mora u kratkom vremenskom razdoblju ostati nepromijenjen dok se očitanja na instrumentima ne ustale. Očitanja manometra protoka, manometra za mjerenje diferencijalnog tlaka i indikatora temperature protočnog zraka moraju se zabilježiti istodobno. Nakon toga tlak se smanjuje dok ne prestane ispuštanje iz ventila.

Tlak pri kojem se to dogodi zabilježi se kao tlak zatvaranja ventila.

10.1.3.10   Iz zabilježenih podataka i poznatog koeficijenta zaslona mjerača, kapacitet protoka zraka ispitanog ventila za rasterećenje tlaka izračunava se prema sljedećoj jednadžbi:

Formula

pri čemu je:

| Q | = | protok ventila za rasterećenje tlaka u m3/min zraka pri apsolutnom tlaku od 100 kPa i 15 °C. |
| --- | --- | --- |
| Fb | = | osnovni faktor zaslona mjerača protoka pri apsolutnom tlaku od 100 kPa i 15 °C. |
| HUF | = | faktor temperature protočnog zraka za pretvaranje zabilježene temperature na referentnu temperaturu od 15 °C. |
| h | = | diferencijalni tlak na zaslonu mjerača u kPa. |
| p | = | tlak zraka koji napaja ventil za rasterećenje tlaka u kPa apsolutnog tlaka (zabilježeni manometarski tlak uvećan za zabilježeni barometarski tlak). |
| 60. | = | nazivnik za pretvaranje jednadžbe iz m3/h u m3/min. |

Q

=

protok ventila za rasterećenje tlaka u m3/min zraka pri apsolutnom tlaku od 100 kPa i 15 °C.

Fb

=

osnovni faktor zaslona mjerača protoka pri apsolutnom tlaku od 100 kPa i 15 °C.

HUF

=

faktor temperature protočnog zraka za pretvaranje zabilježene temperature na referentnu temperaturu od 15 °C.

h

=

diferencijalni tlak na zaslonu mjerača u kPa.

p

=

tlak zraka koji napaja ventil za rasterećenje tlaka u kPa apsolutnog tlaka (zabilježeni manometarski tlak uvećan za zabilježeni barometarski tlak).

60.

=

nazivnik za pretvaranje jednadžbe iz m3/h u m3/min.

10.1.3.11   Prosječni protok triju ventila za rasterećenje tlaka, zaokružen na najbližih pet jedinica uzima se kao kapacitet protoka ventila posebne veličine, modela i namještanja.

10.1.4   Ponovno provjeravanje tlakova na početku otvaranja i pri ponovnom zatvaranju ventila za rasterećenje tlaka – ispitivanje br. 3

10.1.4.1   Nakon ispitivanja kapaciteta protoka, tlak na početku otvaranja ventila za rasterećenje tlaka ne smije biti manji od 85 %, niti tlak ponovnog zatvaranja ne smije biti manji od 80 % početnih tlakova na početku otvaranja i pri ponovnom zatvaranju zabilježenih u okviru ispitivanja br. 1 iz stavka 10.1.2.

10.1.4.2   Ova se ispitivanja provode približno jedan sat nakon ispitivanja kapaciteta protoka te je ispitni postupak isti kao što je opisano u ispitivanju br. 1 iz stavka 10.1.2.

10.2   Ispitivanje djelovanja ventila za ograničavanje protoka

10.2.1   Ventil za ograničavanje protoka djeluje kad protok nije veći za više od 10 % niti manji za više od 20 % od nazivnog kapaciteta protoka zatvaranja prema specifikaciji proizvođača, i automatski se zatvori pri diferencijalnom tlaku u ventilu manjem od 100 kPa tijekom ispitivanja djelovanja koje je opisano u nastavku.

10.2.2   Ovim se ispitivanjima podvrgavaju tri uzorka svake veličine i oblika ventila. Ventil koji je namijenjen samo za uporabu s tekućinom ispituje se samo s vodom, a u drugim slučajevima ispitivanja se provode sa zrakom i s vodom. Osim kako je navedeno u stavku 10.2.3., na svakom se uzorku ugrađenom u okomiti, vodoravni i preokrenuti položaj provode zasebna ispitivanja. Ispitivanja sa zrakom provode se bez cijevi ili drugog ograničenja priključenog na izlazni otvor ispitnih uzoraka.

10.2.3   Ventil namijenjen za ugradnju u samo jednom položaju može se ispitati samo u tom položaju.

10.2.4   Ispitivanje sa zrakom provodi se s odgovarajuće konstruiranim i umjerenim mjeračem protoka s mjernim zaslonom i s prirubnicama, priključenim na izvor dobave zraka koji ima odgovarajući kapacitet i tlak.

10.2.5   Ispitni se uzorak priključuje na izlaz mjerača protoka. Manometar ili umjereni indikator tlaka s podjelom ljestvice s najviše po 3 kPa mora se ugraditi ispred ispitnoga uzorka za prikazivanje tlaka zatvaranja.

10.2.6   Ispitivanje se provodi laganim povećavanjem protoka zraka kroz mjerač protoka dok se ventil za ograničavanje protoka ne zatvori. U trenutku zatvaranja zabilježi se diferencijalni tlak na zaslonu mjerača protoka i tlak zatvaranja koji pokaže manometar. Nakon toga izračuna se protok pri zatvaranju.

10.2.7   Mogu se upotrebljavati druge vrste mjerača protoka i drugi plinovi, osim zraka.

10.2.8   Ispitivanje s vodom provodi se uporabom mjerača protoka tekućine (ili jednakovrijedne naprave) koji je ugrađen u cijevni sustav koji raspolaže dovoljnim tlakom za osiguravanje potrebnog protoka. Taj sustav mora uključivati ulazni piezometar ili cijev koja je najmanje jednu veličinu cijevi veća od ventila koji se ispituje, pri čemu je ventil za kontrolu protoka spojen između mjerača protoka i piezometra. Za smanjenje učinka tlačnog udara pri zatvaranju ventila za ograničavanje protoka može se upotrijebiti crijevo ili hidrostatički ventil za rasterećenje ili oboje.

10.2.9   Ispitni se uzorak spoji na izlaznu stranu piezometra. Manometar ili umjereni mjerač tlaka tipa s kašnjenjem, koji omogućuju mjerenja u rasponu od 0 do 1 440 kPa, moraju se priključiti na strani uzimanja tlaka ispred ispitnog uzorka za prikazivanje tlaka zatvaranja. Uporabom određene duljine gumenog crijeva mora se napraviti veza između manometra i uzimanja tlaka, s ventilom koji se ugradi na ulaz manometra kako bi se omogućilo ispuštanje zraka iz sustava.

10.2.10   Prije tog ispitivanja ventil za kontrolu protoka malo se otvori, pri čemu je ispusni ventil manometra otvoren, da se ukloni zrak iz sustava. Ispusni ventil nakon toga se zatvori i ispitivanje se provede s laganim povećavanjem protoka dok se kontrolni ventil ne zatvori. Manometar tijekom ispitivanja mora biti ugrađen na istoj visini kao i ispitni uzorak. U trenutku zatvaranja zabilježi se protok i tlak zatvaranja. Kad je ventil za ograničavanje protoka u zatvorenom položaju, zabilježi se propuštanje ili zaobilazni protok.

10.2.11   Ventil za ograničavanje protoka koji se upotrebljava u sklopu s jedinicom za punjenje mora se automatski zatvoriti kad diferencijalni tlak ne prelazi 138 kPa pri ispitivanju opisanom u nastavku.

10.2.12   Ovim se ispitivanjima podvrgavaju tri uzorka svake veličine. Ispitivanja se provode sa zrakom, a pojedinačna ispitivanja provode se na svakom uzorku ugrađenom okomito i vodoravno. Ispitivanja se provode kao što je opisano u stavcima od 10.2.4. do 10.2.7. sa spojnicom crijeva jedinice za punjenje priključenom na ispitni uzorak i s gornjim nepovratnim ventilom u otvorenom položaju.

10.3   Ispitivanje brzine punjenja

10.3.1   Ispitivanje dobrog funkcioniranja uređaja za ograničavanje razine punjenja spremnika mora se provesti s protocima od 20, 50 i 80 l/min ili do najvećeg protoka pod dolaznim apsolutnim tlakom od 700 kPa.

10.4   Ispitivanje trajnosti za ograničivač punjenja

Uređaj za ograničavanje razine punjenja spremnika mora izdržati 6 000 potpunih ciklusa punjenja do najveće razine punjenja.

10.4.1   Područje primjene

Svaki uređaj za ograničavanje razine punjenja spremnika koji djeluje s plovkom, nakon što su na njemu provedena ispitivanja za potvrđivanje:

| | da ograničava razinu punjenja spremnika na najviše 80 % njegova kapaciteta, |
| --- | --- |

da ograničava razinu punjenja spremnika na najviše 80 % njegova kapaciteta,

| | da ne dopušta, u zatvorenom položaju, punjenje spremnika stopom većom od 0,5 litara/min, |
| --- | --- |

da ne dopušta, u zatvorenom položaju, punjenje spremnika stopom većom od 0,5 litara/min,

| | mora se podvrgnuti jednom od postupaka ispitivanja opisanih u stavcima 10.5.5. ili 10.5.6. kako bi se osiguralo da je uređaj proizveden da izdrži očekivana dinamička vibracijska opterećenja i da vibracije sustava u uporabi neće prouzročiti snižavanje radnog učinka ili neispravno djelovanje. |
| --- | --- |

mora se podvrgnuti jednom od postupaka ispitivanja opisanih u stavcima 10.5.5. ili 10.5.6. kako bi se osiguralo da je uređaj proizveden da izdrži očekivana dinamička vibracijska opterećenja i da vibracije sustava u uporabi neće prouzročiti snižavanje radnog učinka ili neispravno djelovanje.

10.5   Postupak ispitivanja na vibracije

10.5.1   Oprema i tehnike ugradnje

Uređaj koji se ispituje mora se pričvrstiti na stroj za vibriranje uobičajenim spojnim elementima, izravno na pobuđivač vibracija ili prijenosnu ploču, ili krutom konstrukcijom koja može prenijeti specificirane vibracijske uvjete. Oprema, koja se upotrebljava za mjerenje i/ili zapisivanje razine ubrzanja ili amplitude i frekvencije, mora imati točnost od najmanje 10 % izmjerene vrijednosti.

10.5.2   Izbor postupka

Ispitivanja se izvode u skladu s postupkom A opisanim u stavku 10.5.5. ili postupkom B opisanim u stavku 10.5.6., po izboru homologacijskog tijela.

10.5.3   Općenito

Sljedeća ispitivanja provode se duž svake od tri međusobno okomite osi uređaja koji se ispituje:

10.5.4   Postupak A

10.5.4.1   Traženje rezonancije

Rezonantne frekvencije ograničivača punjenja određuju se polaganim mijenjanjem frekvencije upotrijebljene u određenom području sa smanjenim razinama ispitivanja, ali s amplitudom dovoljnom da uređaj vibrira. Za traženje sinusne rezonancije može se upotrijebiti razina ispitivanja i trajanje ciklusa koje je propisano za ispitivanje ciklusima, pod uvjetom da je vrijeme traženja rezonancije uključeno u propisano vrijeme ispitivanja ciklusima iz stavka 10.5.4.3.

10.5.4.2   Trajno ispitivanje rezonancije

Uređaj koji se ispituje vibrira 30 minuta u smjeru svake osi na četiri najjače rezonantne frekvencije određene u stavku 10.5.5.1. Razina ispitivanja mora biti 1,5 g (14,7 m/s2). Ako su pronađene više od četiri značajne rezonantne frekvencije u smjeru svake osi, za ovo se ispitivanje odabiru četiri najjače rezonantne frekvencije. Ako dođe do promjene rezonantne frekvencije za vrijeme ispitivanja, vrijeme njezine pojave zapisuje se te se frekvencija odmah namješta na najveću rezonanciju. Zapisuje se konačna rezonantna frekvencija. Ukupno vrijeme trajnog ispitivanja uključuje se u zahtijevano vrijeme ispitivanja ciklusima prema stavku 10.5.4.3.

10.5.4.3   Ispitivanje ciklusima na sinusne vibracije

Uzorak se ispituje na sinusne vibracije u trajanju tri sata u smjeru svake ortogonalne osi u sljedećim uvjetima:

| | razina ubrzanja od 1,5 g (14,7 m/s2), |
| --- | --- |

razina ubrzanja od 1,5 g (14,7 m/s2),

| | raspon frekvencije od 5 do 200 Hz, |
| --- | --- |

raspon frekvencije od 5 do 200 Hz,

| | vrijeme vibriranja 12 minuta. |
| --- | --- |

vrijeme vibriranja 12 minuta.

Frekvencije za primijenjene vibracije moraju se mijenjati logaritamski u navedenom rasponu frekvencija.

Navedeno vrijeme promjene frekvencija je zbrojeno vrijeme povećavanja i smanjivanja frekvencija.

10.5.5   Postupak B

10.5.5.1   Ispitivanje se provodi na stolu za sinusne vibracije, sa stalnim ubrzanjem od 1,5 g i frekvencijama u rasponu od 5 do 200 Hz. Ispitivanje mora trajati pet sati za svaku od osi navedenih u stavku 10.5.4. Frekvencijsko područje od 5 do 200 Hz mora biti pokriveno u oba smjera u 15 minuta.

10.5.5.2   Kao druga mogućnost, ako se ispitivanje ne provodi na stolu sa stalnim ubrzanjem, frekvencijsko područje od 5 do 200 Hz mora se razdijeliti na 11 poluoktavnih područja, od kojih svako ima stalnu amplitudu, tako da se teoretsko ubrzanje nalazi između 1 i 2 g (g = 9,8 m/sec2).

Vibracijske amplitude za svako područje su sljedeće:

| Amplituda u mm
  (vršna vrijednost) | Frekvencija u Hz
  (za ubrzanje = 1 g) | Frekvencija u Hz
  (za ubrzanje = 2 g) |
| --- | --- | --- |
| 10 | 5 | 7 |
| 5 | 7 | 10 |
| 2,50 | 10 | 14 |
| 1,25 | 14 | 20 |
| 0,60 | 20 | 29 |
| 0,30 | 29 | 41 |
| 0,15 | 41 | 57 |
| 0,08 | 57 | 79 |
| 0,04 | 79 | 111 |
| 0,02 | 111 | 157 |
| 0,01 | 157 | 222 |

Amplituda u mm

(vršna vrijednost)

Frekvencija u Hz

(za ubrzanje = 1 g)

Frekvencija u Hz

(za ubrzanje = 2 g)

10

5

7

5

7

10

2,50

10

14

1,25

14

20

0,60

20

29

0,30

29

41

0,15

41

57

0,08

57

79

0,04

79

111

0,02

111

157

0,01

157

222

Svako područje mora biti pokriveno u oba smjera u dvije minute, što čini ukupno 30 minuta za svako područje.

10.5.6   Specifikacija

Nakon što se podvrgne jednom od prethodno opisanih postupaka vibracijskog ispitivanja, na uređaju ne smije biti mehaničkih oštećenja i smatra se da zadovoljava zahtjeve vibracijskih ispitivanja samo u slučaju kad vrijednosti njegovih karakterističnih parametara, tj.:

| | stupanj punjenja pri zatvorenom položaju, |
| --- | --- |

stupanj punjenja pri zatvorenom položaju,

| | brzina punjenja koja je dopuštena u zatvorenom položaju, |
| --- | --- |

brzina punjenja koja je dopuštena u zatvorenom položaju,

| | ne prelaze propisane granice i ne prelaze za više od 10 % vrijednosti prije vibracijskih ispitivanja. |
| --- | --- |

ne prelaze propisane granice i ne prelaze za više od 10 % vrijednosti prije vibracijskih ispitivanja.

11.   Ispitivanje kompatibilnosti umjetnih materijala s UNP-om

11.1   Umjetni dio koji je u dodiru s tekućim UNP-om ne smije pokazivati prevelike promjene obujma ili težine.

Otpornost na n-pentan u skladu s normom ISO 1817 pri sljedećim uvjetima:

| (a) | sredstvo: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

sredstvo: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dopušteno odstupanje u skladu s ISO 1817);

| (c) | vrijeme potapanja: 72 sata. |
| --- | --- |

(c)

vrijeme potapanja: 72 sata.

11.2   Zahtjevi:

| | najveća promjena obujma 20 %; |
| --- | --- |

najveća promjena obujma 20 %;

| | Nakon držanja 48 sati na zraku temperature 40 °C masa se u odnosu na početnu vrijednost ne smije smanjiti za više od 5 %. |
| --- | --- |

Nakon držanja 48 sati na zraku temperature 40 °C masa se u odnosu na početnu vrijednost ne smije smanjiti za više od 5 %.

12.   Otpornost na koroziju

12.1   Metalni sastavni dio koji sadržava UNP mora zadovoljiti zahtjeve ispitivanja propuštanja iz stavaka 4., 5., 6. i 7. nakon što je 144 sata bio podvrgnut ispitivanju u slanoj komori u skladu s normom ISO 9227, sa svim zatvorenim priključcima.

Kao druga mogućnost provodi se neobvezno ispitivanje:

12.1.1   Metalni sastavni dio koji sadržava UNP mora zadovoljiti zahtjeve ispitivanja propuštanja iz stavaka 4., 5., 6. i 7. nakon što je bio podvrgnut ispitivanju u slanoj komori u skladu s normom IEC 68-2-52 Kb: Ispitivanje slanom vodenom prašinom.

Postupak ispitivanja

| | Prije ispitivanja sastavni dio mora se očistiti u skladu s uputama proizvođača. Svi priključci moraju biti zatvoreni. Tijekom ispitivanja sastavni dio ne smije djelovati. |
| --- | --- |

Prije ispitivanja sastavni dio mora se očistiti u skladu s uputama proizvođača. Svi priključci moraju biti zatvoreni. Tijekom ispitivanja sastavni dio ne smije djelovati.

| | Nakon toga se sastavni dio dva sata izlaže prskanju sa solnom otopinom, koja sadržava 5 % NaCl (maseni %) s manje od 0,3 % nečistoća i 95 % destilirane ili demineralizirane vode pri temperaturi 20 °C. Nakon prskanja sastavni se dio drži 168 sati pri temperaturi 40 °C i relativnoj vlažnosti 90 – 95 %. Ta se faza mora ponoviti četiri puta. |
| --- | --- |

Nakon toga se sastavni dio dva sata izlaže prskanju sa solnom otopinom, koja sadržava 5 % NaCl (maseni %) s manje od 0,3 % nečistoća i 95 % destilirane ili demineralizirane vode pri temperaturi 20 °C. Nakon prskanja sastavni se dio drži 168 sati pri temperaturi 40 °C i relativnoj vlažnosti 90 – 95 %. Ta se faza mora ponoviti četiri puta.

| | Nakon ispitivanja sastavni dio mora se očistiti i sušiti jedan sat pri temperaturi 55 °C. Sastavni dio nakon toga se kondicionira četiri sata na referentne uvjete prije podvrgavanja daljnjem ispitivanju. |
| --- | --- |

Nakon ispitivanja sastavni dio mora se očistiti i sušiti jedan sat pri temperaturi 55 °C. Sastavni dio nakon toga se kondicionira četiri sata na referentne uvjete prije podvrgavanja daljnjem ispitivanju.

12.2   Bakreni ili mjedeni sastavni dio koji sadržava UNP mora zadovoljiti zahtjeve ispitivanja propuštanja iz stavaka 4., 5., 6. i 7. nakon što je 24 sata bio potopljen u amonijaku u skladu s normom ISO 6957, sa svim zatvorenim priključcima.

13.   Otpornost na suhu toplinu:

Ispitivanje se provodi u skladu s normom ISO 188. Ispitni komad mora 168 sati biti izložen zraku temperature koja je jednaka najvišoj radnoj temperaturi.

Dopuštena promjena vlačne čvrstoće ne smije prijeći + 25 %.

Dopuštena promjena prekidnog produljenja ne smije prijeći sljedeće vrijednosti:

| | najveće povećanje 10 %; |
| --- | --- |

najveće povećanje 10 %;

| | najveće smanjenje 30 %. |
| --- | --- |

najveće smanjenje 30 %.

14.   Starenje ozonom

14.1   Ispitivanje se provodi u skladu s normom ISO 1431/1.

Ispitni komad, koji se izlaže naprezanju do izduženja od 20 %, mora se tijekom 72 sata izložiti zraku temperature 40 °C s koncentracijom ozona od 50 dijelova na 100 milijuna dijelova ozona.

14.2   Pukotine na ispitnom komadu nisu dopuštene.

15.   Puzanje

Nemetalni dio koji sadržava tekući UNP mora zadovoljiti zahtjeve ispitivanja propuštanja iz stavaka 5., 6. i 7. nakon što je najmanje 96 sati bio izložen hidrauličkom tlaku koji iznosi 2,25 puta najviši pogonski tlak pri temperaturi 120 °C. Kao tekućina za ispitivanje smije se upotrijebiti voda ili neka druga odgovarajuća hidraulička tekućina.

16.   Ispitivanje temperaturnim ciklusima

Nemetalni dio koji sadržava tekući UNP mora zadovoljiti zahtjeve ispitivanja propuštanja iz stavaka 5., 6. i 7. nakon što je 96 sati bio izložen temperaturnim ciklusima od najniže do najviše radne temperature s vremenskim trajanjem ciklusa od 120 minuta, pri najvišem radnom tlaku (WP).

17.   Kompatibilnost s tekućinama za izmjenu topline nemetalnih dijelova

17.1   Ispitni komadi moraju biti 168 sati potopljeni u sredstvu za izmjenu topline temperature 90 °C, nakon čega se 48 sati suše pri temperaturi 40 °C. Sastav sredstva za izmjenu topline koji se upotrebljava za ispitivanje mora biti mješavina vode i etilenglikola u omjeru 50 %/50 %.

17.2   Zahtjevi ispitivanja smatraju se ispunjenima ako je promjena obujma manja od 20 %, promjena mase manja od 5 %, promjena vlačne čvrstoće manja od – 25 % i promjena prekidnog izduženja unutar – 30 % i + 10 %.

---

PRILOG 16.

ODREDBE O IDENTIFIKACIJSKOJ OZNACI ZA UNP ZA VOZILA KATEGORIJA M2 I M3

UNP

Znak se sastoji od naljepnice koja mora biti otporna na vremenske uvjete.

Boje i mjere naljepnice moraju ispunjavati sljedeće zahtjeve:

Boje

| Pozadina | : | zelena |
| --- | --- | --- |
| Rub | : | bijela ili reflektirajuće bijela |
| Slova | : | bijela ili reflektirajuće bijela |

Pozadina

:

zelena

Rub

:

bijela ili reflektirajuće bijela

Slova

:

bijela ili reflektirajuće bijela

Mjere

| Širina ruba | : | 4 – 6 mm |
| --- | --- | --- |
| Visina znaka | : | ≥ 25 mm |
| Debljina znaka | : | ≥ 4 mm |
| Širina naljepnice | : | 110 – 150 mm |
| Visina naljepnice | : | 80 – 110 mm |

Širina ruba

:

4 – 6 mm

Visina znaka

:

≥ 25 mm

Debljina znaka

:

≥ 4 mm

Širina naljepnice

:

110 – 150 mm

Visina naljepnice

:

80 – 110 mm

Riječ „UNP” mora biti smještena na sredini naljepnice.

---

PRILOG 17.

ODREDBE O IDENTIFIKACIJSKOJ OZNACI ZA DODATNI PRIKLJUČAK

SAMO ZA POTREBE SERVISIRANJA

Znak se sastoji od naljepnice koja mora biti otporna na vremenske uvjete.

Boje i mjere naljepnice moraju ispunjavati sljedeće zahtjeve:

Boje

| Pozadina | : | crvena |
| --- | --- | --- |
| Slova | : | bijela ili reflektirajuće bijela |

Pozadina

:

crvena

Slova

:

bijela ili reflektirajuće bijela

Mjere

| Visina znaka | : | ≥ 5 mm |
| --- | --- | --- |
| Debljina znaka | : | ≥ 1 mm |
| Širina naljepnice | : | 70 – 90 mm |
| Visina naljepnice | : | 20 – 30 mm |

Visina znaka

:

≥ 5 mm

Debljina znaka

:

≥ 1 mm

Širina naljepnice

:

70 – 90 mm

Visina naljepnice

:

20 – 30 mm

Na sredini naljepnice mora biti smješten tekst „SAMO ZA POTREBE SERVISIRANJA”.

---