# Az Európai Unió L 253/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 253 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. szeptember 17. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 253

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. szeptember 17.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság (EU) 2016/1672 végrehajtási rendelete (2016. szeptember 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/1673 végrehajtási rendelete (2016. szeptember 16.) az Ukrajnából származó baromfihúsra vonatkozóan az (EU) 2015/2078 végrehajtási rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2016. szeptember 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról | 4 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1674 végrehajtási határozata (2016. szeptember 15.) a németországi kiskereskedelmi gáz- és villamosenergia-ellátásnak a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről
  (az értesítés a C(2016) 5779. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 6 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság (EU) 2016/1672 végrehajtási rendelete (2016. szeptember 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság (EU) 2016/1673 végrehajtási rendelete (2016. szeptember 16.) az Ukrajnából származó baromfihúsra vonatkozóan az (EU) 2015/2078 végrehajtási rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2016. szeptember 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról

4

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2016/1674 végrehajtási határozata (2016. szeptember 15.) a németországi kiskereskedelmi gáz- és villamosenergia-ellátásnak a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről
  (az értesítés a C(2016) 5779. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 5779. számú dokumentummal történt)

1

6

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.9.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.9.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 253/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1672 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. szeptember 16.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 16-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 175,1 |
| ZZ | 175,1 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0709 93 10 | TR | 135,1 |
| ZZ | 135,1 |
| 0805 50 10 | AR | 115,8 |
| CL | 133,1 |
| MA | 81,7 |
| TR | 123,0 |
| UY | 112,8 |
| ZA | 136,5 |
| ZZ | 117,2 |
| 0806 10 10 | EG | 265,2 |
| TR | 133,2 |
| ZZ | 199,2 |
| 0808 10 80 | AR | 117,5 |
| BR | 97,9 |
| CL | 132,7 |
| NZ | 124,7 |
| US | 141,5 |
| ZA | 102,6 |
| ZZ | 119,5 |
| 0808 30 90 | AR | 168,5 |
| CL | 110,0 |
| TR | 139,0 |
| ZA | 124,8 |
| ZZ | 135,6 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 126,9 |
| ZZ | 126,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

175,1

ZZ

175,1

0707 00 05

TR

116,3

ZZ

116,3

0709 93 10

TR

135,1

ZZ

135,1

0805 50 10

AR

115,8

CL

133,1

MA

81,7

TR

123,0

UY

112,8

ZA

136,5

ZZ

117,2

0806 10 10

EG

265,2

TR

133,2

ZZ

199,2

0808 10 80

AR

117,5

BR

97,9

CL

132,7

NZ

124,7

US

141,5

ZA

102,6

ZZ

119,5

0808 30 90

AR

168,5

CL

110,0

TR

139,0

ZA

124,8

ZZ

135,6

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

126,9

ZZ

126,9

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 2016.9.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 253/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.9.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 253/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1673 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. szeptember 16.)

az Ukrajnából származó baromfihúsra vonatkozóan az (EU) 2015/2078 végrehajtási rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2016. szeptember 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 188. cikke (1) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/2078 bizottsági végrehajtási rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg az Ukrajnából származó baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/2078 bizottsági végrehajtási rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg az Ukrajnából származó baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A 2016. szeptember 1. és 7. között a 2016. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a 09.4273 tételszámú vámkontingens esetében a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó, az 1301/2006/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke (2) bekezdésével együtt értelmezett 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően kiszámított elosztási együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki. |
| --- | --- |

(2)

A 2016. szeptember 1. és 7. között a 2016. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a 09.4273 tételszámú vámkontingens esetében a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó, az 1301/2006/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke (2) bekezdésével együtt értelmezett 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően kiszámított elosztási együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki.

| (3) | Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(3)

Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2015/2078 végrehajtási rendelet alapján a 2016. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre az e rendelet mellékletében megállapított elosztási együtthatót kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 16-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 2015. november 18-i (EU) 2015/2078 végrehajtási rendelete az Ukrajnából származó baromfihúsra vonatkozó uniós behozatali vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről (HL L 302., 2015.11.19., 63. o.).

2

(3)  A Bizottság 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK rendelete az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 238., 2006.9.1., 13. o.).

3

---

MELLÉKLET

| Tételszám | A 2016. október 1-jétőldecember 31-ig tartó alidőszakra benyújtott kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 2,424195 |
| 09.4274 | — |

Tételszám

A 2016. október 1-jétőldecember 31-ig tartó alidőszakra benyújtott kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható

(%)

09.4273

2,424195

09.4274

—

---

HATÁROZATOK

| 2016.9.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 253/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.9.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 253/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1674 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. szeptember 15.)

a németországi kiskereskedelmi gáz- és villamosenergia-ellátásnak a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről

(az értesítés a C(2016) 5779. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 34. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a németországi energiaipari és vízügyi ágazatban tevékenykedő vállalkozások társulása, a Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V. (a továbbiakban: BDEW) 2016. március 21-i e-mail üzenetében a Bizottsághoz benyújtott kérelmére,

a közbeszerzési tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően,

mivel:

1.   TÉNYÁLLÁS

TÉNYÁLLÁS

| (1) | A BDEW 2016. március 21-i e-mail üzenetében a 2014/25/EU irányelv 35. cikke szerinti kérelemmel (a továbbiakban: kérelem) fordult a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(1)

A BDEW 2016. március 21-i e-mail üzenetében a 2014/25/EU irányelv 35. cikke szerinti kérelemmel (a továbbiakban: kérelem) fordult a Bizottsághoz.

| (2) | A 2014/25/EU irányelv 4. cikke értelmében vett ajánlatkérő szervnek minősülő, a németországi energiaipari és vízügyi ágazatban tevékenykedő vállalkozásokat tömörítő társulás, a BDEW által benyújtott kérelem az abban ismertetettek alapján a következő tevékenységekre irányul:






  a) | azon ügyfelek kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása, amelyek villamosenergia-fogyasztását fogyasztásmérővel mérik (registrierende Leistungsmessung – a továbbiakban: RLM-fogyasztók), valamint amelyek villamosenergia-fogyasztásának számlázása standard terhelés alapján történik (a továbbiakban: SLP-fogyasztók), kivéve a törvényileg és az elektromosfűtés-piac által meghatározott alapellátási feltételek szerint ellátott SLP-fogyasztókat; |
| --- | --- | --- |

(2)

A 2014/25/EU irányelv 4. cikke értelmében vett ajánlatkérő szervnek minősülő, a németországi energiaipari és vízügyi ágazatban tevékenykedő vállalkozásokat tömörítő társulás, a BDEW által benyújtott kérelem az abban ismertetettek alapján a következő tevékenységekre irányul:

a)

azon ügyfelek kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása, amelyek villamosenergia-fogyasztását fogyasztásmérővel mérik (registrierende Leistungsmessung – a továbbiakban: RLM-fogyasztók), valamint amelyek villamosenergia-fogyasztásának számlázása standard terhelés alapján történik (a továbbiakban: SLP-fogyasztók), kivéve a törvényileg és az elektromosfűtés-piac által meghatározott alapellátási feltételek szerint ellátott SLP-fogyasztókat;

| b) | kiskereskedelmi gázszolgáltatás RLM- és SLP-fogyasztók részére, kivéve a törvényileg meghatározott alapellátási feltételek szerint ellátott fogyasztókat; |
| --- | --- |

b)

kiskereskedelmi gázszolgáltatás RLM- és SLP-fogyasztók részére, kivéve a törvényileg meghatározott alapellátási feltételek szerint ellátott fogyasztókat;

| (3) | A kérelemhez csatolták a német szövetségi versenyfelügyeleti hatóság (Bundeskartellamt; a továbbiakban: BkartA) 2015. december 11-i véleményét (a továbbiakban: vélemény). E véleményben a BkartA értékeli a kiskereskedelmi gáz- és villamosenergia-ellátás piacait és azt a következtetést vonja le, hogy az RLM- és SLP-fogyasztók kiskereskedelmi gáz- és villamosenergia-ellátására vonatkozó mentesítés feltételei teljesülnek. |
| --- | --- |

(3)

A kérelemhez csatolták a német szövetségi versenyfelügyeleti hatóság (Bundeskartellamt; a továbbiakban: BkartA) 2015. december 11-i véleményét (a továbbiakban: vélemény). E véleményben a BkartA értékeli a kiskereskedelmi gáz- és villamosenergia-ellátás piacait és azt a következtetést vonja le, hogy az RLM- és SLP-fogyasztók kiskereskedelmi gáz- és villamosenergia-ellátására vonatkozó mentesítés feltételei teljesülnek.

2.   JOGI KERET

JOGI KERET

| (4) | A 2014/25/EU irányelv a kiskereskedelmi gáz- és villamosenergia-ellátással kapcsolatos tevékenységek folytatásához szükséges szerződések odaítélésére alkalmazandó, kivéve, ha a tevékenységet az irányelv 34. cikke alapján mentesítették. |
| --- | --- |

(4)

A 2014/25/EU irányelv a kiskereskedelmi gáz- és villamosenergia-ellátással kapcsolatos tevékenységek folytatásához szükséges szerződések odaítélésére alkalmazandó, kivéve, ha a tevékenységet az irányelv 34. cikke alapján mentesítették.

| (5) | A 2014/25/EU irányelv 34. cikke előírja, hogy az irányelv hatálya alá tartozó tevékenység folytatására irányuló szerződés nem tartozik ezen irányelv hatálya alá, ha a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit. |
| --- | --- |

(5)

A 2014/25/EU irányelv 34. cikke előírja, hogy az irányelv hatálya alá tartozó tevékenység folytatására irányuló szerződés nem tartozik ezen irányelv hatálya alá, ha a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit.

3.   ÉRTÉKELÉS

ÉRTÉKELÉS

3.1.   A piacra való szabad bejutás

A piacra való szabad bejutás

| (6) | A piacra való belépés akkor minősül szabadnak, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő uniós jogszabályokat. E jogszabályokat a 2014/25/EU irányelv III. melléklete sorolja fel. A villamosenergia-ágazatra vonatkozóan a jogszabály a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) hivatkozik. A gázágazatra vonatkozóan a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) hivatkozik. |
| --- | --- |

(6)

A piacra való belépés akkor minősül szabadnak, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő uniós jogszabályokat. E jogszabályokat a 2014/25/EU irányelv III. melléklete sorolja fel. A villamosenergia-ágazatra vonatkozóan a jogszabály a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) hivatkozik. A gázágazatra vonatkozóan a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) hivatkozik.

2

3

| (7) | Németország átültette a 2009/72/EK és a 2009/73/EK irányelvet az energiagazdálkodásról szóló nemzeti törvényébe, az Energiewirtschaftgesetzbe (a továbbiakban: EnWG). A villamos áram és a gáz értékesítését az EnWG 4. részének 36. és azt követő cikkei szabályozzák. A német villamosenergia-alapellátási rendelet (Stromgrundversorgungsverordnung; a továbbiakban: StormGVV) (4) és a gázalapellátási rendelet (Gasgrundversorgungsverordnung; a továbbiakban GasGVV) (5) szintén tartalmaz különös törvényi rendelkezéseket a villamos áram és a gáz értékesítését illetően. Következésképpen, és a 34. cikk (1) bekezdése alapján, a piacra való bejutás szabadnak tekinthető a Németországi Szövetségi Köztársaság teljes területén. |
| --- | --- |

(7)

Németország átültette a 2009/72/EK és a 2009/73/EK irányelvet az energiagazdálkodásról szóló nemzeti törvényébe, az Energiewirtschaftgesetzbe (a továbbiakban: EnWG). A villamos áram és a gáz értékesítését az EnWG 4. részének 36. és azt követő cikkei szabályozzák. A német villamosenergia-alapellátási rendelet (Stromgrundversorgungsverordnung; a továbbiakban: StormGVV) (4) és a gázalapellátási rendelet (Gasgrundversorgungsverordnung; a továbbiakban GasGVV) (5) szintén tartalmaz különös törvényi rendelkezéseket a villamos áram és a gáz értékesítését illetően. Következésképpen, és a 34. cikk (1) bekezdése alapján, a piacra való bejutás szabadnak tekinthető a Németországi Szövetségi Köztársaság teljes területén.

4

5

3.2.   A versenynek való közvetlen kitettség

A versenynek való közvetlen kitettség

| (8) | Az, hogy egy tevékenység egy adott piacon közvetlen módon ki van-e téve a versenynek, több mutató alapján kerül megállapításra, amelyek közül önmagában egyik sem döntő jelentőségű. Az e határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik fontos, mérlegelendő paraméter az adott piac főbb szereplőinek piaci részesedése. Figyelembe véve a szóban forgó piacok jellemzőit, további kritériumokat is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(8)

Az, hogy egy tevékenység egy adott piacon közvetlen módon ki van-e téve a versenynek, több mutató alapján kerül megállapításra, amelyek közül önmagában egyik sem döntő jelentőségű. Az e határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik fontos, mérlegelendő paraméter az adott piac főbb szereplőinek piaci részesedése. Figyelembe véve a szóban forgó piacok jellemzőit, további kritériumokat is figyelembe kell venni.

| (9) | Noha bizonyos esetekben a piac szűkebb meghatározása is elképzelhető, e határozat alkalmazásában az érintett piac pontos meghatározása nyitva hagyható, mivel a szűkebb vagy a tágabb értelmű meghatározástól függetlenül ugyanaz marad az elemzés eredménye. |
| --- | --- |

(9)

Noha bizonyos esetekben a piac szűkebb meghatározása is elképzelhető, e határozat alkalmazásában az érintett piac pontos meghatározása nyitva hagyható, mivel a szűkebb vagy a tágabb értelmű meghatározástól függetlenül ugyanaz marad az elemzés eredménye.

| (10) | Ez a határozat nem sérti a versenyszabályok és más uniós jogterületen hozott szabályok alkalmazását. Így különösen a versenynek való közvetlen kitettségnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikke szerinti értékeléséhez használt kritériumok és módszertan nem szükségképpen azonosak azokkal, amelyeket az EUMSZ 101. vagy 102. cikke, vagy a 139/2004/EK tanácsi rendelet (6) alapján végzett értékeléskor alkalmaznak. Ezt a Törvényszék is megerősítette egy közelmúltbeli ítéletében (7). |
| --- | --- |

(10)

Ez a határozat nem sérti a versenyszabályok és más uniós jogterületen hozott szabályok alkalmazását. Így különösen a versenynek való közvetlen kitettségnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikke szerinti értékeléséhez használt kritériumok és módszertan nem szükségképpen azonosak azokkal, amelyeket az EUMSZ 101. vagy 102. cikke, vagy a 139/2004/EK tanácsi rendelet (6) alapján végzett értékeléskor alkalmaznak. Ezt a Törvényszék is megerősítette egy közelmúltbeli ítéletében (7).

6

7

| (11) | Szem előtt kell tartani, hogy e határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett szolgáltatások ki vannak-e téve olyan mértékű versenynek (olyan piacokon, amelyekre a belépés a 2014/25/EU irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy a 2014/25/EU irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok jelentette fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik az érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását. |
| --- | --- |

(11)

Szem előtt kell tartani, hogy e határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett szolgáltatások ki vannak-e téve olyan mértékű versenynek (olyan piacokon, amelyekre a belépés a 2014/25/EU irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy a 2014/25/EU irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok jelentette fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik az érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását.

3. 2.1.   Érintett termékpiacok

Érintett termékpiacok

3.2.1.1.   Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás

Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás

| (12) | A Bizottság korábbi gyakorlata alapján kiskereskedelmi szinten a villamosenergia-ellátás megfelelő termékpiaca a kiskereskedelmi villamosenergia-piac (8). A végfelhasználók villamosenergia-ellátását illetően a Bizottság különbséget tesz a kisfogyasztók ellátása (lakossági, kisvállalkozói) és a nagyfeszültségű vagy közepes feszültségű hálózatokhoz kapcsolódó nagy ipari fogyasztók (ipari és kereskedelmi nagyfogyasztók) ellátása között (9). A különbségtétel a keresleti oldalon jelentkező különböző követelményekkel és profilokkal, valamint a kínálati oldalon jellemző különböző szolgáltatásokkal és technológiákkal függ össze (10). |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság korábbi gyakorlata alapján kiskereskedelmi szinten a villamosenergia-ellátás megfelelő termékpiaca a kiskereskedelmi villamosenergia-piac (8). A végfelhasználók villamosenergia-ellátását illetően a Bizottság különbséget tesz a kisfogyasztók ellátása (lakossági, kisvállalkozói) és a nagyfeszültségű vagy közepes feszültségű hálózatokhoz kapcsolódó nagy ipari fogyasztók (ipari és kereskedelmi nagyfogyasztók) ellátása között (9). A különbségtétel a keresleti oldalon jelentkező különböző követelményekkel és profilokkal, valamint a kínálati oldalon jellemző különböző szolgáltatásokkal és technológiákkal függ össze (10).

8

9

10

| (13) | A Bizottsághoz hasonlóan a BkartA is különbséget tesz a fogyasztói szokások alapján a kis- és nagy villamosenergia-fogyasztók között (11). Ennek során különbséget tesz azon ügyfelek között, akik villamosenergia-fogyasztását fogyasztásmérővel mérik (RLM-fogyasztók), valamint akik villamosenergia-fogyasztásának számlázása standard terhelés alapján történik (SLP-fogyasztók). |
| --- | --- |

(13)

A Bizottsághoz hasonlóan a BkartA is különbséget tesz a fogyasztói szokások alapján a kis- és nagy villamosenergia-fogyasztók között (11). Ennek során különbséget tesz azon ügyfelek között, akik villamosenergia-fogyasztását fogyasztásmérővel mérik (RLM-fogyasztók), valamint akik villamosenergia-fogyasztásának számlázása standard terhelés alapján történik (SLP-fogyasztók).

11

| (14) | Az RLM-fogyasztók éves fogyasztása meghaladja a 100 MWh-t és ezért főszabály szerint ipari vagy kereskedelmi nagyfogyasztóknak minősülnek. (12) Az RLM-hez társuló magas költségek miatt az csak akkor éri meg, ha elérik a magas fogyasztási mennyiséget. Az RLM-fogyasztókra jellemző a villamosenergia termelési és költségtényezőként való használata. E fogyasztói csoport esetében a villamosenergia használata saját termelésükben jellemző termelési és költségtényező. A kereslet lényegesen más irányultságú és szerkezetű, mint az SLP-fogyasztók (13) esetében. |
| --- | --- |

(14)

Az RLM-fogyasztók éves fogyasztása meghaladja a 100 MWh-t és ezért főszabály szerint ipari vagy kereskedelmi nagyfogyasztóknak minősülnek. (12) Az RLM-hez társuló magas költségek miatt az csak akkor éri meg, ha elérik a magas fogyasztási mennyiséget. Az RLM-fogyasztókra jellemző a villamosenergia termelési és költségtényezőként való használata. E fogyasztói csoport esetében a villamosenergia használata saját termelésükben jellemző termelési és költségtényező. A kereslet lényegesen más irányultságú és szerkezetű, mint az SLP-fogyasztók (13) esetében.

12

13

| (15) | Az SLP-fogyasztók viszonylag alacsony mennyiségű energiát fogyasztó felhasználók. A német energiagazdálkodásról szóló törvény (EnWG) 3. szakaszának 22. pontja értelmében vett lakossági fogyasztók (évente legfeljebb 10 000 KWh fogyasztással), valamint kisvállalkozások (legfeljebb 100 MWh energiafogyasztással), akik az energiát elsősorban otthonukban történő saját fogyasztás vagy szakmai, mezőgazdasági vagy üzleti célú fogyasztás végett vásárolják (14). |
| --- | --- |

(15)

Az SLP-fogyasztók viszonylag alacsony mennyiségű energiát fogyasztó felhasználók. A német energiagazdálkodásról szóló törvény (EnWG) 3. szakaszának 22. pontja értelmében vett lakossági fogyasztók (évente legfeljebb 10 000 KWh fogyasztással), valamint kisvállalkozások (legfeljebb 100 MWh energiafogyasztással), akik az energiát elsősorban otthonukban történő saját fogyasztás vagy szakmai, mezőgazdasági vagy üzleti célú fogyasztás végett vásárolják (14).

14

| (16) | A BKartA három további külön termékpiacot határoz meg az SLP-fogyasztók ellátására (15):






  a) | Az SLP-fogyasztók ellátásának az EnWG (16) 36. és 38. cikke szerinti általános feltételekkel és általános díjszabással működő piaca mint alapvető és kisegítő ellátás egy szinte teljesen törvényileg szabályozott és tervezett termék. Az SLP alapellátás fogyasztóival kötött szerződést a felekkel nem tárgyalják meg; ehelyett a szerződés a német villamosenergia-alapellátási rendelet (StromGVV) 2. cikkének (2) bekezdése szerint jön létre a végfelhasználó és a törvényes szolgáltató között a villamosenergia használatba vételének pillanatában |
| --- | --- | --- |

(16)

A BKartA három további külön termékpiacot határoz meg az SLP-fogyasztók ellátására (15):

15

a)

Az SLP-fogyasztók ellátásának az EnWG (16) 36. és 38. cikke szerinti általános feltételekkel és általános díjszabással működő piaca mint alapvető és kisegítő ellátás egy szinte teljesen törvényileg szabályozott és tervezett termék. Az SLP alapellátás fogyasztóival kötött szerződést a felekkel nem tárgyalják meg; ehelyett a szerződés a német villamosenergia-alapellátási rendelet (StromGVV) 2. cikkének (2) bekezdése szerint jön létre a végfelhasználó és a törvényes szolgáltató között a villamosenergia használatba vételének pillanatában

16

| b) | Az SLP-fogyasztók ellátásának az általános feltételeket és díjszabásokat nem alkalmazó piaca, amelyre az alapellátás szerinti ügyfelekhez képest jelentős árkülönbségek alakultak ki. (17) |
| --- | --- |

b)

Az SLP-fogyasztók ellátásának az általános feltételeket és díjszabásokat nem alkalmazó piaca, amelyre az alapellátás szerinti ügyfelekhez képest jelentős árkülönbségek alakultak ki. (17)

17

| c) | Az SLP fogyasztók helyiségek fűtésére szolgáló árammal való ellátásának az általános feltételeket és díjszabásokat alkalmazó piaca (fűtésre szolgáló villamosenergia piaca), amely az év adott időszakától függően jelentős ingadozásnak van kitéve, amelyre azonban csúcsidőben sokkal nagyobb mennyiségben van szükség, mint a háztartási villamosenergia esetében, jelentős árkülönbségeket eredményezve, amelyek kizárják más említett termékekkel való helyettesíthetőségét. (18). |
| --- | --- |

c)

Az SLP fogyasztók helyiségek fűtésére szolgáló árammal való ellátásának az általános feltételeket és díjszabásokat alkalmazó piaca (fűtésre szolgáló villamosenergia piaca), amely az év adott időszakától függően jelentős ingadozásnak van kitéve, amelyre azonban csúcsidőben sokkal nagyobb mennyiségben van szükség, mint a háztartási villamosenergia esetében, jelentős árkülönbségeket eredményezve, amelyek kizárják más említett termékekkel való helyettesíthetőségét. (18).

18

| (17) | A kérelem az RLM-fogyasztók és az egyedi szerződéssel rendelkező SLP-fogyasztók villamosenergiával való ellátásának piacára vonatkozik. A kérelem nem vonatkozik az SLP alapellátási piacára és a fűtésre szolgáló villamosenergia piacára, ahol a BKartA véleménye szerint a feltételek nem teljesülnek. |
| --- | --- |

(17)

A kérelem az RLM-fogyasztók és az egyedi szerződéssel rendelkező SLP-fogyasztók villamosenergiával való ellátásának piacára vonatkozik. A kérelem nem vonatkozik az SLP alapellátási piacára és a fűtésre szolgáló villamosenergia piacára, ahol a BKartA véleménye szerint a feltételek nem teljesülnek.

3.2.1.2.   Kiskereskedelmi gázellátás

Kiskereskedelmi gázellátás

| (18) | A Bizottság a következő piacok között tesz különbséget: földgázellátás i. kisfogyasztók (a háztartásokat is beleértve) és ii. nagyfogyasztók részére, amely nagy ipari fogyasztók és erőművek további alkategóriájára osztható (19). |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság a következő piacok között tesz különbséget: földgázellátás i. kisfogyasztók (a háztartásokat is beleértve) és ii. nagyfogyasztók részére, amely nagy ipari fogyasztók és erőművek további alkategóriájára osztható (19).

19

| (19) | A piac meghatározása során a BKartA az ellátás szakaszaira helyezi a hangsúlyt és különbséget tesz a nagy- és kisfogyasztók földgázzal való ellátása között, elhatárolva egymástól az RLM- és az SLP-fogyasztók ellátásának piacát (20). Az RLM-fogyasztók éves fogyasztása meghaladja az 1,5GWh-t, míg az SLP-fogyasztók éves fogyasztása legfeljebb 1,5 GWh (21). |
| --- | --- |

(19)

A piac meghatározása során a BKartA az ellátás szakaszaira helyezi a hangsúlyt és különbséget tesz a nagy- és kisfogyasztók földgázzal való ellátása között, elhatárolva egymástól az RLM- és az SLP-fogyasztók ellátásának piacát (20). Az RLM-fogyasztók éves fogyasztása meghaladja az 1,5GWh-t, míg az SLP-fogyasztók éves fogyasztása legfeljebb 1,5 GWh (21).

20

21

| (20) | Az SLP-fogyasztókra vonatkozó korábbi döntéshozatali gyakorlatától eltérve a BKartA most – a villamosenergia-ágazathoz hasonlóan – további különbséget tesz a következők között:






  a) | az SLP-fogyasztók alap- és kisegítő ellátása (alapellátási piac), és |
| --- | --- | --- |

(20)

Az SLP-fogyasztókra vonatkozó korábbi döntéshozatali gyakorlatától eltérve a BKartA most – a villamosenergia-ágazathoz hasonlóan – további különbséget tesz a következők között:

a)

az SLP-fogyasztók alap- és kisegítő ellátása (alapellátási piac), és

| b) | az SLP-fogyasztók egyedi szerződés alapján való ellátása (egyedi szerződéses piac) (22). |
| --- | --- |

b)

az SLP-fogyasztók egyedi szerződés alapján való ellátása (egyedi szerződéses piac) (22).

22

| (21) | E két piac közötti különbségtétel alapja, hogy az alap- és a kisegítő ellátás gyakorlatilag átfogó szerződési kötelezettséggel jár (23). Az alapellátást nyújtó szolgáltató köteles ellátni a lakossági ügyfeleket és a szolgáltatás feltételei nagyrészt jogilag vannak meghatározva. Ezenkívül jelentős árkülönbség van az alapellátás és az egyedi szerződések alapján történő ellátás között (24). |
| --- | --- |

(21)

E két piac közötti különbségtétel alapja, hogy az alap- és a kisegítő ellátás gyakorlatilag átfogó szerződési kötelezettséggel jár (23). Az alapellátást nyújtó szolgáltató köteles ellátni a lakossági ügyfeleket és a szolgáltatás feltételei nagyrészt jogilag vannak meghatározva. Ezenkívül jelentős árkülönbség van az alapellátás és az egyedi szerződések alapján történő ellátás között (24).

23

24

| (22) | A kérelem az RLM-fogyasztók és az egyedi szerződéssel rendelkező SLP-fogyasztók gázzal való ellátásának piacára vonatkozik. |
| --- | --- |

(22)

A kérelem az RLM-fogyasztók és az egyedi szerződéssel rendelkező SLP-fogyasztók gázzal való ellátásának piacára vonatkozik.

| (23) | Tekintettel a (12)–(21) preambulumbekezdésben vizsgált tényezőkre, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek teljesülésének értékelése céljából – a többi uniós jogszabály sérelme nélkül – az érintett termékpiacok a következők:






  a) | az RLM-fogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása; |
| --- | --- | --- |

(23)

Tekintettel a (12)–(21) preambulumbekezdésben vizsgált tényezőkre, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek teljesülésének értékelése céljából – a többi uniós jogszabály sérelme nélkül – az érintett termékpiacok a következők:

a)

az RLM-fogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása;

| b) | az egyedi szerződéssel rendelkező RLM-fogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása; |
| --- | --- |

b)

az egyedi szerződéssel rendelkező RLM-fogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása;

| c) | az RLM-fogyasztók kiskereskedelmi gázellátása; |
| --- | --- |

c)

az RLM-fogyasztók kiskereskedelmi gázellátása;

| d) | az egyedi szerződéssel rendelkező RLM-fogyasztók kiskereskedelmi gázellátása. |
| --- | --- |

d)

az egyedi szerződéssel rendelkező RLM-fogyasztók kiskereskedelmi gázellátása.

3. 2.2.   Érintett földrajzi piacok

Érintett földrajzi piacok

3.2.2.1.   Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás

Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás

| (24) | Az M.5496. sz. Vattenfall/Nuon Energy ügyre vonatkozó határozatában (25) a Bizottság megállapította, hogy a németországi nagyfogyasztók (vagy RLM-fogyasztók) piaca nemzeti piac, míg a kis- és háztartási fogyasztók (vagy SLP-fogyasztók) esetében az elosztó méretétől függően lehet regionális is. Ugyanakkor végső soron nyitva hagyta az érintett földrajzi piac fogalmának pontos meghatározását. A Bizottság az M. 7778. sz. Vattenfall/Engie/GASAG ügyre vonatkozó határozatában (26) megint csak azt tárgyalta, hogy a kisfogyasztóknak nyújtott kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás és a kisfogyasztóknak nyújtott kiskereskedelmi gázellátás németországi piaca is regionális piacnak tekintendő-e, végül mindkét piacot nyitva hagyva. |
| --- | --- |

(24)

Az M.5496. sz. Vattenfall/Nuon Energy ügyre vonatkozó határozatában (25) a Bizottság megállapította, hogy a németországi nagyfogyasztók (vagy RLM-fogyasztók) piaca nemzeti piac, míg a kis- és háztartási fogyasztók (vagy SLP-fogyasztók) esetében az elosztó méretétől függően lehet regionális is. Ugyanakkor végső soron nyitva hagyta az érintett földrajzi piac fogalmának pontos meghatározását. A Bizottság az M. 7778. sz. Vattenfall/Engie/GASAG ügyre vonatkozó határozatában (26) megint csak azt tárgyalta, hogy a kisfogyasztóknak nyújtott kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás és a kisfogyasztóknak nyújtott kiskereskedelmi gázellátás németországi piaca is regionális piacnak tekintendő-e, végül mindkét piacot nyitva hagyva.

25

26

| (25) | A BKartA megállapította, hogy a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás az RLM- és SLP-fogyasztók esetében egyaránt nemzeti piac volt. Az utóbbi esetben a hálózattal kapcsolatos piac fogalmának általa adott korábbi meghatározásából indult ki, tekintettel az egyedi szerződéssel rendelkező ügyfelek versenyfeltételeiben amiatt bekövetkezett változásra, hogy ma már a szolgáltatók széles köréből választhatnak. |
| --- | --- |

(25)

A BKartA megállapította, hogy a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás az RLM- és SLP-fogyasztók esetében egyaránt nemzeti piac volt. Az utóbbi esetben a hálózattal kapcsolatos piac fogalmának általa adott korábbi meghatározásából indult ki, tekintettel az egyedi szerződéssel rendelkező ügyfelek versenyfeltételeiben amiatt bekövetkezett változásra, hogy ma már a szolgáltatók széles köréből választhatnak.

| (26) | Bár az SLP-fogyasztóknak egyedi szerződést kínáló regionális szolgáltatók többsége a régióra összpontosít, jelentős (és egyre növekvő) számú szolgáltató foglalkozik az állandó szolgáltatási területén kívüli kereskedelemmel. Az összes szolgáltató 4 %-a, összesen több mint 30 társaság látja el a fogyasztókat 251–500 hálózati területen, vagyis országszerte. További 56 vállalkozás több mint 500 hálózati területen működik, lefedve ezzel az egész ország területét. |
| --- | --- |

(26)

Bár az SLP-fogyasztóknak egyedi szerződést kínáló regionális szolgáltatók többsége a régióra összpontosít, jelentős (és egyre növekvő) számú szolgáltató foglalkozik az állandó szolgáltatási területén kívüli kereskedelemmel. Az összes szolgáltató 4 %-a, összesen több mint 30 társaság látja el a fogyasztókat 251–500 hálózati területen, vagyis országszerte. További 56 vállalkozás több mint 500 hálózati területen működik, lefedve ezzel az egész ország területét.

| (27) | A 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek teljesülésének értékelése céljából – a többi uniós jogszabály sérelme nélkül – az RLM-fogyasztók és az egyedi szerződéssel rendelkező SLP-fogyasztók esetében a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás érintett földrajzi piaca nemzeti piac. Még ha az értékelés a regionális szintre helyezné is a hangsúlyt, a kifogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátásának piacán jelentős versenykorlátok lennének. |
| --- | --- |

(27)

A 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek teljesülésének értékelése céljából – a többi uniós jogszabály sérelme nélkül – az RLM-fogyasztók és az egyedi szerződéssel rendelkező SLP-fogyasztók esetében a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás érintett földrajzi piaca nemzeti piac. Még ha az értékelés a regionális szintre helyezné is a hangsúlyt, a kifogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátásának piacán jelentős versenykorlátok lennének.

3.2.2.2.   Kiskereskedelmi gázellátás

Kiskereskedelmi gázellátás

| (28) | A Bizottság az M.5467. sz. RWE/Essent ügyre vonatkozó határozatában (27) megállapította, hogy a kiskereskedelmi gázellátás piaca bizonyíthatóan regionális. Ugyanakkor végső soron nyitva hagyta az érintett földrajzi piac fogalmának pontos meghatározását. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság az M.5467. sz. RWE/Essent ügyre vonatkozó határozatában (27) megállapította, hogy a kiskereskedelmi gázellátás piaca bizonyíthatóan regionális. Ugyanakkor végső soron nyitva hagyta az érintett földrajzi piac fogalmának pontos meghatározását.

27

| (29) | A BKartA megállapította, hogy a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás az RLM- és SLP-fogyasztók esetében egyaránt nemzeti piac. A BKartA, a hálózattal kapcsolatos piac fogalmának általa adott korábbi meghatározásából kiindulva megállapította, hogy az egyedi szerződéssel rendelkező RLM- és SLP-fogyasztók versenyfeltételeiben változás következett be, mivel ma már a szolgáltatók széles köréből választhatnak. |
| --- | --- |

(29)

A BKartA megállapította, hogy a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás az RLM- és SLP-fogyasztók esetében egyaránt nemzeti piac. A BKartA, a hálózattal kapcsolatos piac fogalmának általa adott korábbi meghatározásából kiindulva megállapította, hogy az egyedi szerződéssel rendelkező RLM- és SLP-fogyasztók versenyfeltételeiben változás következett be, mivel ma már a szolgáltatók széles köréből választhatnak.

| (30) | Az EWE/VNG összeolvadásáról szóló határozatában (28) a BKartA részletesen megvizsgálta a gázágazat keretfeltételeit, és az eljárással összefüggésben számos piackutatást végzett. Arra a következtetésre jutott, hogy az RLM-fogyasztók ellátásának piaca nemzeti piac, és már nem függ össze a hálózattal vagy a piaci területtel. A BKartA megállapította, hogy a gyorsan növekvő verseny áthatja a hagyományos elosztási területeket. Az SLP-fogyasztók tekintetében a BKartA szintén arra a következtetésre jutott, hogy a piac nemzeti piac. Az SLP-fogyasztók kellően sok szolgáltató közül választhatnak (átlagosan körülbelül tíz közül), és ezek legmagasabb ára legfeljebb 10 %-kal haladja meg a legalacsonyabb árat. Bár a gázszolgáltatók többsége a régióra összpontosít, több mint 50 (vagyis 7 %-uk) nemzeti alapon tevékenykedik. |
| --- | --- |

(30)

Az EWE/VNG összeolvadásáról szóló határozatában (28) a BKartA részletesen megvizsgálta a gázágazat keretfeltételeit, és az eljárással összefüggésben számos piackutatást végzett. Arra a következtetésre jutott, hogy az RLM-fogyasztók ellátásának piaca nemzeti piac, és már nem függ össze a hálózattal vagy a piaci területtel. A BKartA megállapította, hogy a gyorsan növekvő verseny áthatja a hagyományos elosztási területeket. Az SLP-fogyasztók tekintetében a BKartA szintén arra a következtetésre jutott, hogy a piac nemzeti piac. Az SLP-fogyasztók kellően sok szolgáltató közül választhatnak (átlagosan körülbelül tíz közül), és ezek legmagasabb ára legfeljebb 10 %-kal haladja meg a legalacsonyabb árat. Bár a gázszolgáltatók többsége a régióra összpontosít, több mint 50 (vagyis 7 %-uk) nemzeti alapon tevékenykedik.

28

| (31) | A 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek teljesülésének értékelése céljából – a többi uniós jogszabály sérelme nélkül – a Bizottság úgy tekinti, hogy az RLM-fogyasztók és az egyedi szerződéssel rendelkező SLP-fogyasztók esetében a kiskereskedelmi gázellátás érintett földrajzi piaca nemzeti piac. Még ha az értékelés a regionális szintre helyezné is a hangsúlyt, a kifogyasztók kiskereskedelmi gázellátásának piacán jelentős versenykorlátok lennének. |
| --- | --- |

(31)

A 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek teljesülésének értékelése céljából – a többi uniós jogszabály sérelme nélkül – a Bizottság úgy tekinti, hogy az RLM-fogyasztók és az egyedi szerződéssel rendelkező SLP-fogyasztók esetében a kiskereskedelmi gázellátás érintett földrajzi piaca nemzeti piac. Még ha az értékelés a regionális szintre helyezné is a hangsúlyt, a kifogyasztók kiskereskedelmi gázellátásának piacán jelentős versenykorlátok lennének.

3.2.3.   Piacelemzés

Piacelemzés

3.2.3.1.   Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás

Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás

| (32) | A német nemzeti szabályozó ügynökség, a Bundesnetzagentur (a továbbiakban: BnetzA) és a BKartA által készített közös monitoringjelentés (a továbbiakban: monitoringjelentés) szerint a németországi villamosenergia-lehívás teljes mennyisége a következők szerint alakul: | 2012 (29) | 2013 (30) | 2014 (31) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lehívás összmennyisége (TWh-ban) | 512,0 | 510,6 | 497,8 |
| ebből ipari és kereskedelmi vállalkozások | 377,2 | 372,9 | 367,3 |
| ebből lakossági ügyfelek (32) | 124,5 | 126,1 | 120,2 |
| ebből szivattyús energiatározás | 10,3 | 11,6 | 10,3 |

(32)

A német nemzeti szabályozó ügynökség, a Bundesnetzagentur (a továbbiakban: BnetzA) és a BKartA által készített közös monitoringjelentés (a továbbiakban: monitoringjelentés) szerint a németországi villamosenergia-lehívás teljes mennyisége a következők szerint alakul:

2012 (29)

29

2013 (30)

30

2014 (31)

31

Lehívás összmennyisége (TWh-ban)

512,0

510,6

497,8

ebből ipari és kereskedelmi vállalkozások

377,2

372,9

367,3

ebből lakossági ügyfelek (32)

32

124,5

126,1

120,2

ebből szivattyús energiatározás

10,3

11,6

10,3

| (33) | Az értékesítéseknek a német piac valamennyi fogyasztója közötti megoszlását illetően a kérelmező a villamosenergia-szolgáltatók 2012. évre vonatkozó éves adatai alapján szolgáltatott adatot. Ebből kiderül, hogy a négy legnagyobb társaság együttes piaci részesedése körülbelül 41,6 %. A két legnagyobb szolgáltató, az RWE és az E.ON nem tartozik a közbeszerzési szabályok hatálya alá. |
| --- | --- |

(33)

Az értékesítéseknek a német piac valamennyi fogyasztója közötti megoszlását illetően a kérelmező a villamosenergia-szolgáltatók 2012. évre vonatkozó éves adatai alapján szolgáltatott adatot. Ebből kiderül, hogy a négy legnagyobb társaság együttes piaci részesedése körülbelül 41,6 %. A két legnagyobb szolgáltató, az RWE és az E.ON nem tartozik a közbeszerzési szabályok hatálya alá.

| (34) | A 2015. évi monitoringjelentés alapján a piackutatásban részt vett villamosenergia-szolgáltatók Németország-szerte összesen hozzávetőlegesen 268 TWh villamosenergiát értékesítettek az RLM-fogyasztóknak. Ebből körülbelül 88 TWh volt betudható az RLM-fogyasztók piacán jelen lévő négy legnagyobb vállalkozásnak (RWE, Vattenfall, EnBW és E.ON). Ennek eredményeképpen ezen a piacon a négy legnagyobb vállalkozás összesített piaci részesedése megközelítőleg 33 %-ot tett ki (33). |
| --- | --- |

(34)

A 2015. évi monitoringjelentés alapján a piackutatásban részt vett villamosenergia-szolgáltatók Németország-szerte összesen hozzávetőlegesen 268 TWh villamosenergiát értékesítettek az RLM-fogyasztóknak. Ebből körülbelül 88 TWh volt betudható az RLM-fogyasztók piacán jelen lévő négy legnagyobb vállalkozásnak (RWE, Vattenfall, EnBW és E.ON). Ennek eredményeképpen ezen a piacon a négy legnagyobb vállalkozás összesített piaci részesedése megközelítőleg 33 %-ot tett ki (33).

33

| (35) | 2014-ben összesen körülbelül 103 TWh-t értékesítettek egyedi szerződéssel rendelkező SLP-fogyasztók részére, amely az SLP-fogyasztók részére értékesített összmennyiség 64 %-ának felel meg. (34) 2014-ben a négy legnagyobb vállalkozás kumulált értékesítése körülbelül 37 TWh volt, minek következtében a négy legnagyobb vállalkozás összesített piaci részesedése megközelítőleg 36 %-ot tett ki. (35) |
| --- | --- |

(35)

2014-ben összesen körülbelül 103 TWh-t értékesítettek egyedi szerződéssel rendelkező SLP-fogyasztók részére, amely az SLP-fogyasztók részére értékesített összmennyiség 64 %-ának felel meg. (34) 2014-ben a négy legnagyobb vállalkozás kumulált értékesítése körülbelül 37 TWh volt, minek következtében a négy legnagyobb vállalkozás összesített piaci részesedése megközelítőleg 36 %-ot tett ki. (35)

34

35

| (36) | A BDEW ajánlatkérőnek tekinthető nagyobb tagjainak piaci részesedését a kérelmező a kérelemhez csatolt bizalmas mellékletben adta meg. E piaci részesedés az RLM-fogyasztók ellátása vonatkozásában [...] és az SLP-fogyasztók ellátását illetően [...]. |
| --- | --- |

(36)

A BDEW ajánlatkérőnek tekinthető nagyobb tagjainak piaci részesedését a kérelmező a kérelemhez csatolt bizalmas mellékletben adta meg. E piaci részesedés az RLM-fogyasztók ellátása vonatkozásában [...] és az SLP-fogyasztók ellátását illetően [...].

| (37) | Ahogy az a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (36) 30. cikke alapján hozott bizottsági határozatok állandó gyakorlatából következik, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a villamosenergia-ellátást illetően a három legnagyobb vállalkozás teljes piaci részesedése releváns. A 2010/403/EU bizottsági határozatban (37) Olaszország három legnagyobb villamosenergia-kiskereskedőjének aggregált piaci részesedése 43,89 % volt. A Svédországra vonatkozó 2007/706/EK bizottsági határozatban (38) ez a piaci részesedés 43 % volt. Jelen ügyben a német villamosenergia-piacon a három legnagyobb kiskereskedő piaci részesedése 36,8 %. |
| --- | --- |

(37)

Ahogy az a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (36) 30. cikke alapján hozott bizottsági határozatok állandó gyakorlatából következik, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a villamosenergia-ellátást illetően a három legnagyobb vállalkozás teljes piaci részesedése releváns. A 2010/403/EU bizottsági határozatban (37) Olaszország három legnagyobb villamosenergia-kiskereskedőjének aggregált piaci részesedése 43,89 % volt. A Svédországra vonatkozó 2007/706/EK bizottsági határozatban (38) ez a piaci részesedés 43 % volt. Jelen ügyben a német villamosenergia-piacon a három legnagyobb kiskereskedő piaci részesedése 36,8 %.

36

37

38

| (38) | A német villamosenergia-piacon aktív szolgáltatók száma magas. Véleményében a BKartA azt állítja, hogy több mint 50 szolgáltató az összes hálózati terület 82 %-án aktív. A német végfelhasználók (mind az RLP, mind az SLP-fogyasztókat ideértve) átlagosan 106 szolgáltató közül választhatnak a hálózati területükön. (39) |
| --- | --- |

(38)

A német villamosenergia-piacon aktív szolgáltatók száma magas. Véleményében a BKartA azt állítja, hogy több mint 50 szolgáltató az összes hálózati terület 82 %-án aktív. A német végfelhasználók (mind az RLP, mind az SLP-fogyasztókat ideértve) átlagosan 106 szolgáltató közül választhatnak a hálózati területükön. (39)

39

| (39) | A hatékony versenyt bizonyítja továbbá a villamosenergia-ellátás területén tapasztalható magas szolgáltatóváltási arány. Az (ipari és kereskedelmi) RLM-fogyasztók körében a szolgáltatóváltás aránya 2014-ben körülbelül 11 % volt. Az ipari és kereskedelmi fogyasztók körében a szolgáltatóváltás aránya 2006 óta többé-kevésbé állandó (40). A villamosenergia-szolgáltatók közötti váltás nem jár költséggel. |
| --- | --- |

(39)

A hatékony versenyt bizonyítja továbbá a villamosenergia-ellátás területén tapasztalható magas szolgáltatóváltási arány. Az (ipari és kereskedelmi) RLM-fogyasztók körében a szolgáltatóváltás aránya 2014-ben körülbelül 11 % volt. Az ipari és kereskedelmi fogyasztók körében a szolgáltatóváltás aránya 2006 óta többé-kevésbé állandó (40). A villamosenergia-szolgáltatók közötti váltás nem jár költséggel.

40

| (40) | Ezzel szemben az SLP-fogyasztók körében a szolgáltatóváltás aránya 2006 óta jelentősen nőtt és mértéke jelenleg 3,8 millió. (41) Az alapellátást igénybe vevő lakossági ügyfelek aránya 2014-ben 32,8 % volt, ami azt jelenti, hogy a lakossági ügyfelek 67,2 %-a legalább egyszer váltott villamosenergia-szolgáltatót és így egyedi szerződéssel rendelkezik. (42) |
| --- | --- |

(40)

Ezzel szemben az SLP-fogyasztók körében a szolgáltatóváltás aránya 2006 óta jelentősen nőtt és mértéke jelenleg 3,8 millió. (41) Az alapellátást igénybe vevő lakossági ügyfelek aránya 2014-ben 32,8 % volt, ami azt jelenti, hogy a lakossági ügyfelek 67,2 %-a legalább egyszer váltott villamosenergia-szolgáltatót és így egyedi szerződéssel rendelkezik. (42)

41

42

| (41) | Az egyre hatékonyabb versenyt bizonyítja az alapellátást nyújtó szolgáltatók mint szerződő felek csökkenő jelentősége. A lakossági ügyfelek számára azonban továbbra is dominánsak: 2014-ben 43 %-uk rendelkezett a helyi alapellátást nyújtó szolgáltatóval kötött egyedi szerződéssel. A lakossági ügyfelek 32,8 %-a rendelkezett klasszikus alapellátási szerződéssel (2012: 36,7 %). Az összes ügyfél 24 %-át nem az alapellátást nyújtó szolgáltató látja el (2012: 20,1 %) (43). A helyzet más az egyedi szerződéssel rendelkező kereskedelmi és ipari fogyasztók esetén. 2014-ben az RLM-fogyasztóknak értékesített teljes mennyiség körülbelül 66 %-a nem a helyi alapellátást nyújtó szolgáltatóval kötött szerződésnek, körülbelül 34 %-a pedig az alapellátást nyújtó szolgáltatóval kötött egyedi szerződésnek volt betudható. Az RLM-fogyasztók kevesebb, mint 1 %-a rendelkezik alapellátási szerződéssel, vagyis az alapellátás nagyon korlátozott szerepet tölt be. |
| --- | --- |

(41)

Az egyre hatékonyabb versenyt bizonyítja az alapellátást nyújtó szolgáltatók mint szerződő felek csökkenő jelentősége. A lakossági ügyfelek számára azonban továbbra is dominánsak: 2014-ben 43 %-uk rendelkezett a helyi alapellátást nyújtó szolgáltatóval kötött egyedi szerződéssel. A lakossági ügyfelek 32,8 %-a rendelkezett klasszikus alapellátási szerződéssel (2012: 36,7 %). Az összes ügyfél 24 %-át nem az alapellátást nyújtó szolgáltató látja el (2012: 20,1 %) (43). A helyzet más az egyedi szerződéssel rendelkező kereskedelmi és ipari fogyasztók esetén. 2014-ben az RLM-fogyasztóknak értékesített teljes mennyiség körülbelül 66 %-a nem a helyi alapellátást nyújtó szolgáltatóval kötött szerződésnek, körülbelül 34 %-a pedig az alapellátást nyújtó szolgáltatóval kötött egyedi szerződésnek volt betudható. Az RLM-fogyasztók kevesebb, mint 1 %-a rendelkezik alapellátási szerződéssel, vagyis az alapellátás nagyon korlátozott szerepet tölt be.

43

| (42) | 2014-ben a villamosenergia nagykereskedelmi piacát Németországban a magas likviditás jellemezte. A kétoldalú, tőzsdén kívüli nagykereskedelem mellett az energiatőzsdék kulcsszerepet játszanak. Ezek megbízható kereskedési fórumot hoznak létre és egyúttal fontos árjelzést adnak a többi villamosenergia-ágazat piaci résztvevői számára. |
| --- | --- |

(42)

2014-ben a villamosenergia nagykereskedelmi piacát Németországban a magas likviditás jellemezte. A kétoldalú, tőzsdén kívüli nagykereskedelem mellett az energiatőzsdék kulcsszerepet játszanak. Ezek megbízható kereskedési fórumot hoznak létre és egyúttal fontos árjelzést adnak a többi villamosenergia-ágazat piaci résztvevői számára.

| (43) | 2014-ben az azonnali és határidős piacok likviditása növekedett. A másnapi (day-ahead) kereskedés mennyisége az EPEX SPOT-on (44) és az EXAA-n (45) a 2013. évi 254 TWh-ról 2014-ben 269 TWh-ra nőtt. A napon belüli (intraday) kereskedés mennyisége az EPEX SPOT-on 30 %-kal nőtt. A határidős villamosenergia-szerződések mennyisége az EEX-en 669 TWh-ról 21 %-kal nőtt, elérve a 812 TWh-t. Ezzel szemben a közvetítői felületeken keresztül létrejött határidős kereskedés mennyisége 17 %-kal esett vissza. 2014-ben közvetítői felületek mintegy 4 500 TWh összmennyiségű határidős villamosenergia-szerződést közvetítettek. (46) A nagykereskedelmi piacok magas likviditása megkönnyíti a kiskereskedelmi piacra újonnan belépők számára például a saját termelési kapacitással rendelkező, már piacon lévő szereplőkkel való versenyt. |
| --- | --- |

(43)

2014-ben az azonnali és határidős piacok likviditása növekedett. A másnapi (day-ahead) kereskedés mennyisége az EPEX SPOT-on (44) és az EXAA-n (45) a 2013. évi 254 TWh-ról 2014-ben 269 TWh-ra nőtt. A napon belüli (intraday) kereskedés mennyisége az EPEX SPOT-on 30 %-kal nőtt. A határidős villamosenergia-szerződések mennyisége az EEX-en 669 TWh-ról 21 %-kal nőtt, elérve a 812 TWh-t. Ezzel szemben a közvetítői felületeken keresztül létrejött határidős kereskedés mennyisége 17 %-kal esett vissza. 2014-ben közvetítői felületek mintegy 4 500 TWh összmennyiségű határidős villamosenergia-szerződést közvetítettek. (46) A nagykereskedelmi piacok magas likviditása megkönnyíti a kiskereskedelmi piacra újonnan belépők számára például a saját termelési kapacitással rendelkező, már piacon lévő szereplőkkel való versenyt.

44

45

46

| (44) | 2014-ben tovább csökkentek a nagykereskedelmi átlagárak. Az azonnali piacokon az átlagárak évről évre 13 % körüli csökkenést mutattak. Az átlagos napi áreloszlás éves összehasonlításban egyre kisebb volt. A határidős villamosenergia-ügyletek árai 2014-ben szintén csökkentek. A 35,09 EUR/MWh ár azt jelenti, hogy az átlagos éves „Phelix Base Year Future” zsinórár az előző évhez képest kicsit több mint 10 %-kal csökkent. Az átlagos „Phelix Peak Year Future” ár 44,40 EUR/MWh volt, ami a 2008-as érték fele. |
| --- | --- |

(44)

2014-ben tovább csökkentek a nagykereskedelmi átlagárak. Az azonnali piacokon az átlagárak évről évre 13 % körüli csökkenést mutattak. Az átlagos napi áreloszlás éves összehasonlításban egyre kisebb volt. A határidős villamosenergia-ügyletek árai 2014-ben szintén csökkentek. A 35,09 EUR/MWh ár azt jelenti, hogy az átlagos éves „Phelix Base Year Future” zsinórár az előző évhez képest kicsit több mint 10 %-kal csökkent. Az átlagos „Phelix Peak Year Future” ár 44,40 EUR/MWh volt, ami a 2008-as érték fele.

| (45) | A villamosenergia-árakat tekintve a lakossági ügyfelek számára Németországban az egyik legmagasabbak az árak (47). Ez többnyire annak tudható be, hogy a villamosenergia árát az adók, a társadalombiztosítási járulékok és illetékek befolyásolják. Az adók előtti ár az uniós átlagon van. Az ipari fogyasztók számára az adókkal növelt ár szintje magasabb, mint az EU-28 átlaga, de átlag alatti, ha levonjuk az adókat. (48) |
| --- | --- |

(45)

A villamosenergia-árakat tekintve a lakossági ügyfelek számára Németországban az egyik legmagasabbak az árak (47). Ez többnyire annak tudható be, hogy a villamosenergia árát az adók, a társadalombiztosítási járulékok és illetékek befolyásolják. Az adók előtti ár az uniós átlagon van. Az ipari fogyasztók számára az adókkal növelt ár szintje magasabb, mint az EU-28 átlaga, de átlag alatti, ha levonjuk az adókat. (48)

47

48

3.2.3.2.   . Kiskereskedelmi gázellátás

. Kiskereskedelmi gázellátás

| (46) | A BNetzA és a BKartA által a gázágazatban végzett elemzésből kiderült, hogy 2014-ben körülbelül 391 TWh gázt értékesítettek az RLM-fogyasztók számára (ideértve a gázerőműveknek történt értékesítéseket is). A három legerősebb vállalkozás kumulált értékesítése 123 TWh volt. (49). E vállalkozások aggregált piaci részesedése így az RLM-fogyasztók körülbelül 32 %-a volt. |
| --- | --- |

(46)

A BNetzA és a BKartA által a gázágazatban végzett elemzésből kiderült, hogy 2014-ben körülbelül 391 TWh gázt értékesítettek az RLM-fogyasztók számára (ideértve a gázerőműveknek történt értékesítéseket is). A három legerősebb vállalkozás kumulált értékesítése 123 TWh volt. (49). E vállalkozások aggregált piaci részesedése így az RLM-fogyasztók körülbelül 32 %-a volt.

49

| (47) | A gázágazatban végzett elemzésből kiderült, hogy 2014-ben körülbelül 321 TWh gázt értékesítettek az SLP-fogyasztók számára. Ebből az egyedi szerződéseknek 261 TWh, az alapellátási szerződéseknek pedig 60 TWh tudható be. Az SLP-fogyasztóknak történt értékesítést tekintve a három legerősebb vállalkozás kumulált értékesítése körülbelül 71 TWh volt, amelyből körülbelül 6 TWh-t az egyedi szerződések tettek ki. Ennek eredményeképpen ezen a piacon a három legerősebb vállalkozás összesített piaci részesedése az értékesítést tekintve az egyedi szerződéssel rendelkező SLP-fogyasztók esetében 19 %, az SLP-fogyasztók esetében pedig 22 % (50). |
| --- | --- |

(47)

A gázágazatban végzett elemzésből kiderült, hogy 2014-ben körülbelül 321 TWh gázt értékesítettek az SLP-fogyasztók számára. Ebből az egyedi szerződéseknek 261 TWh, az alapellátási szerződéseknek pedig 60 TWh tudható be. Az SLP-fogyasztóknak történt értékesítést tekintve a három legerősebb vállalkozás kumulált értékesítése körülbelül 71 TWh volt, amelyből körülbelül 6 TWh-t az egyedi szerződések tettek ki. Ennek eredményeképpen ezen a piacon a három legerősebb vállalkozás összesített piaci részesedése az értékesítést tekintve az egyedi szerződéssel rendelkező SLP-fogyasztók esetében 19 %, az SLP-fogyasztók esetében pedig 22 % (50).

50

| (48) | A BDEW ajánlatkérőnek tekinthető nagyobb tagjainak piaci részesedését a kérelmező a kérelemhez csatolt bizalmas mellékletben adta meg. E piaci részesedés az RLM-fogyasztók ellátása vonatkozásában [...] és az SLP-fogyasztók ellátását illetően [...]. |
| --- | --- |

(48)

A BDEW ajánlatkérőnek tekinthető nagyobb tagjainak piaci részesedését a kérelmező a kérelemhez csatolt bizalmas mellékletben adta meg. E piaci részesedés az RLM-fogyasztók ellátása vonatkozásában [...] és az SLP-fogyasztók ellátását illetően [...].

| (49) | A gázágazatban a végfelhasználók piacán a szállítók nagy változatossága jellemző. A hálózatok majdnem 74 %-ában több, mint 50 gázszolgáltató van jelen. (51) A lakossági ügyfeleket (SLP-fogyasztók) a hálózati területek közel 60 %-ában legalább 50 szolgáltató látja el. (52) A szállítók sokfélesége az elmúlt években növekedett. |
| --- | --- |

(49)

A gázágazatban a végfelhasználók piacán a szállítók nagy változatossága jellemző. A hálózatok majdnem 74 %-ában több, mint 50 gázszolgáltató van jelen. (51) A lakossági ügyfeleket (SLP-fogyasztók) a hálózati területek közel 60 %-ában legalább 50 szolgáltató látja el. (52) A szállítók sokfélesége az elmúlt években növekedett.

51

52

| (50) | Az (ipari és kereskedelmi) RLM-fogyasztók körében a szolgáltatóváltás aránya 2014-ben kicsivel maradt 12 % alatt, és az elmúlt években stabil volt. (53) Az SLP-fogyasztók (lakossági ügyfelek) körében a szolgáltatóváltások teljes mennyisége a korábbi évhez képest stabil maradt. Az egyedi szerződéssel rendelkező SLP-fogyasztók értelemszerűen legalább egyszer váltottak szolgáltatót, hogy az alapellátás köréből kikerüljenek (54). |
| --- | --- |

(50)

Az (ipari és kereskedelmi) RLM-fogyasztók körében a szolgáltatóváltás aránya 2014-ben kicsivel maradt 12 % alatt, és az elmúlt években stabil volt. (53) Az SLP-fogyasztók (lakossági ügyfelek) körében a szolgáltatóváltások teljes mennyisége a korábbi évhez képest stabil maradt. Az egyedi szerződéssel rendelkező SLP-fogyasztók értelemszerűen legalább egyszer váltottak szolgáltatót, hogy az alapellátás köréből kikerüljenek (54).

53

54

| (51) | 2014-ben a lakossági ügyfelek 19 %-át nem az alapellátást nyújtó gázszolgáltató látta el. A lakossági ügyfelek 57 %-át az alapellátást nyújtó gázszolgáltató egyedi szerződés alapján látta el. A lakossági ügyfeleknek szállított gáz mennyiségének 24 %-át alapellátási szerződés alapján értékesítették (55). Ugyanakkor az alapellátást nyújtó szolgáltatók kisebb szerepet töltenek be az egyedi szerződéssel rendelkező (ipari és kereskedelmi) RLM-fogyasztók körében. 2014-ben az RLM-fogyasztóknak értékesített teljes mennyiség 67 %-a nem a helyi alapellátást nyújtó szolgáltatóval kötött szerződésnek lehetett betudni, és csak körülbelül 33 %-a volt az alapellátást nyújtó szolgáltatóval kötött egyedi szerződésnek betudható. Az RLM-fogyasztók kevesebb, mint 1 %-a rendelkezik alapellátási szerződéssel (56). |
| --- | --- |

(51)

2014-ben a lakossági ügyfelek 19 %-át nem az alapellátást nyújtó gázszolgáltató látta el. A lakossági ügyfelek 57 %-át az alapellátást nyújtó gázszolgáltató egyedi szerződés alapján látta el. A lakossági ügyfeleknek szállított gáz mennyiségének 24 %-át alapellátási szerződés alapján értékesítették (55). Ugyanakkor az alapellátást nyújtó szolgáltatók kisebb szerepet töltenek be az egyedi szerződéssel rendelkező (ipari és kereskedelmi) RLM-fogyasztók körében. 2014-ben az RLM-fogyasztóknak értékesített teljes mennyiség 67 %-a nem a helyi alapellátást nyújtó szolgáltatóval kötött szerződésnek lehetett betudni, és csak körülbelül 33 %-a volt az alapellátást nyújtó szolgáltatóval kötött egyedi szerződésnek betudható. Az RLM-fogyasztók kevesebb, mint 1 %-a rendelkezik alapellátási szerződéssel (56).

55

56

| (52) | 2014-ben a földgáz nagykereskedelmi piacának likviditása Németországban tovább növekedett. A földgáz-nagykereskedelem messze legnagyobb arányban kétoldalúan, a tőzsdén kívül zajlik. A kétoldalú kereskedés előnye, hogy rugalmasan bonyolítható, vagyis különösen anélkül, hogy korlátozott szerződésekre kellene támaszkodni. A tőzsdén kívüli kereskedésben jelentős szerepet játszik a közvetítői felületeken keresztül történő közvetítés. A kétoldalú nagykereskedelmi kereskedésben jelentős növekedés volt tapasztalható. 2014-ben a közvetítői felületeken közvetített, Németországra mint szolgáltatási területre vonatkozó földgázkereskedési ügyletek összesen 3 000 TWh-t tettek ki. Ez 15 %-os növekedésnek felel meg. A tőzsdén bonyolított gázkereskedés mennyisége az azonnali piacon 2014-ben több mint kétszeresére nőtt és 129 TWh körül volt. Ez a 2012. évi azonnali piac mennyisége ötszörösének felel meg. A határidős szerződések mennyisége a 2013-as 29 TWh mennyiségről 2014-ben 83 TWh-ra nőtt (57). |
| --- | --- |

(52)

2014-ben a földgáz nagykereskedelmi piacának likviditása Németországban tovább növekedett. A földgáz-nagykereskedelem messze legnagyobb arányban kétoldalúan, a tőzsdén kívül zajlik. A kétoldalú kereskedés előnye, hogy rugalmasan bonyolítható, vagyis különösen anélkül, hogy korlátozott szerződésekre kellene támaszkodni. A tőzsdén kívüli kereskedésben jelentős szerepet játszik a közvetítői felületeken keresztül történő közvetítés. A kétoldalú nagykereskedelmi kereskedésben jelentős növekedés volt tapasztalható. 2014-ben a közvetítői felületeken közvetített, Németországra mint szolgáltatási területre vonatkozó földgázkereskedési ügyletek összesen 3 000 TWh-t tettek ki. Ez 15 %-os növekedésnek felel meg. A tőzsdén bonyolított gázkereskedés mennyisége az azonnali piacon 2014-ben több mint kétszeresére nőtt és 129 TWh körül volt. Ez a 2012. évi azonnali piac mennyisége ötszörösének felel meg. A határidős szerződések mennyisége a 2013-as 29 TWh mennyiségről 2014-ben 83 TWh-ra nőtt (57).

57

| (53) | 2014-re jelentősen alacsonyabb gázárak voltak jellemzők. Az EEX által számított napi referenciaárak (éves átlagban) körülbelül 22 %-kal estek és a BAFA (a német Szövetségi Gazdasági és Exportellenőrzési Hivatal) által számított átlagos határon túli ár 15 %-kal csökkent. Ezt az árcsökkenést általában a német és európai gázfogyasztás visszaesésének tulajdonítják. |
| --- | --- |

(53)

2014-re jelentősen alacsonyabb gázárak voltak jellemzők. Az EEX által számított napi referenciaárak (éves átlagban) körülbelül 22 %-kal estek és a BAFA (a német Szövetségi Gazdasági és Exportellenőrzési Hivatal) által számított átlagos határon túli ár 15 %-kal csökkent. Ezt az árcsökkenést általában a német és európai gázfogyasztás visszaesésének tulajdonítják.

| (54) | A gázárak a lakossági és ipari fogyasztók esetén is nagyon közel állnak az uniós átlaghoz. (58) |
| --- | --- |

(54)

A gázárak a lakossági és ipari fogyasztók esetén is nagyon közel állnak az uniós átlaghoz. (58)

58

4.   VÉGKÖVETKEZTETÉSEK

VÉGKÖVETKEZTETÉSEK

| (55) | A németországi egyedi szerződéssel rendelkező RLM- és SLP-fogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátását illetően a helyzetet tehát a következőképpen lehet összefoglalni: a három legnagyobb kiskereskedelmi ellátást végző vállalat aggregált piaci részesedése alacsony, a szolgáltatóváltás aránya megfelelő, nincs végfelhasználói árellenőrzés és a nagykereskedelmi piac likviditása magas. Véleményében a BKartA úgy értékeli, hogy ezek a piacok közvetlen módon ki vannak téve a versenynek. |
| --- | --- |

(55)

A németországi egyedi szerződéssel rendelkező RLM- és SLP-fogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátását illetően a helyzetet tehát a következőképpen lehet összefoglalni: a három legnagyobb kiskereskedelmi ellátást végző vállalat aggregált piaci részesedése alacsony, a szolgáltatóváltás aránya megfelelő, nincs végfelhasználói árellenőrzés és a nagykereskedelmi piac likviditása magas. Véleményében a BKartA úgy értékeli, hogy ezek a piacok közvetlen módon ki vannak téve a versenynek.

| (56) | A (32)–(45) preambulumbekezdésben vizsgált tényezőket tekintve a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltétel az egyedi szerződéssel rendelkező RLM és az SLP-fogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása vonatkozásában a Németországi Szövetségi Köztársaság teljes területén teljesül. |
| --- | --- |

(56)

A (32)–(45) preambulumbekezdésben vizsgált tényezőket tekintve a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltétel az egyedi szerződéssel rendelkező RLM és az SLP-fogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása vonatkozásában a Németországi Szövetségi Köztársaság teljes területén teljesül.

| (57) | A németországi egyedi szerződéssel rendelkező RLM- és SLP-fogyasztók kiskereskedelmi földgázellátását illetően a helyzetet tehát a következőképpen lehet összefoglalni: a három legnagyobb kiskereskedelmi ellátást végző vállalat aggregált piaci részesedése alacsony, a szolgáltatóváltás aránya megfelelő, nincs végfelhasználói árellenőrzés és a nagykereskedelmi piac likviditása magas. Véleményében a BKartA úgy értékeli, hogy ezek a piacok közvetlen módon ki vannak téve a versenynek. |
| --- | --- |

(57)

A németországi egyedi szerződéssel rendelkező RLM- és SLP-fogyasztók kiskereskedelmi földgázellátását illetően a helyzetet tehát a következőképpen lehet összefoglalni: a három legnagyobb kiskereskedelmi ellátást végző vállalat aggregált piaci részesedése alacsony, a szolgáltatóváltás aránya megfelelő, nincs végfelhasználói árellenőrzés és a nagykereskedelmi piac likviditása magas. Véleményében a BKartA úgy értékeli, hogy ezek a piacok közvetlen módon ki vannak téve a versenynek.

| (58) | A (46)–(54) preambulumbekezdésben vizsgált tényezőket tekintve a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltétel az egyedi szerződéssel rendelkező RLM- és az SLP-fogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása vonatkozásában a Németországi Szövetségi Köztársaság területén teljesül. |
| --- | --- |

(58)

A (46)–(54) preambulumbekezdésben vizsgált tényezőket tekintve a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltétel az egyedi szerződéssel rendelkező RLM- és az SLP-fogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása vonatkozásában a Németországi Szövetségi Köztársaság területén teljesül.

| (59) | Ez a határozat a 2016. március és 2016. május közötti jogi és ténybeli helyzeten alapul, ahogyan az a kérelmező és a BKartA által benyújtott információkból kirajzolódik. Ez a határozat felülvizsgálható, amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzet lényeges változása következtében már nem teljesülnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek. |
| --- | --- |

(59)

Ez a határozat a 2016. március és 2016. május közötti jogi és ténybeli helyzeten alapul, ahogyan az a kérelmező és a BKartA által benyújtott információkból kirajzolódik. Ez a határozat felülvizsgálható, amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzet lényeges változása következtében már nem teljesülnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek.

| (60) | Mivel a kiskereskedelmi villamosenergia- (59) és gázellátással (60) kapcsolatos egyes szolgáltatások továbbra is a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartoznak, emlékeztetni kell arra, hogy a több tevékenységre kiterjedő szerződéseket az említett irányelv 6. cikkének megfelelően kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy ha az ajánlatkérő olyan, ún. vegyes beszerzést hajt végre, amely egyaránt szolgál a 2014/25/EU irányelv alkalmazása alól mentesített, valamint az alól nem mentesített tevékenységek finanszírozására, azokat a tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek a szerződés fő célját képezik. Azon vegyes beszerzések esetében, ahol az alapvető cél a nem mentesített tevékenységek támogatása, a 2014/25/EU irányelv rendelkezései alkalmazandók. Ha lehetetlen objektíven megállapítani, hogy mely tevékenységre irányul elsősorban a szerződés, a szerződést a 2014/25/EU irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében említett szabályokkal összhangban kell odaítélni. (61) |
| --- | --- |

(60)

Mivel a kiskereskedelmi villamosenergia- (59) és gázellátással (60) kapcsolatos egyes szolgáltatások továbbra is a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartoznak, emlékeztetni kell arra, hogy a több tevékenységre kiterjedő szerződéseket az említett irányelv 6. cikkének megfelelően kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy ha az ajánlatkérő olyan, ún. vegyes beszerzést hajt végre, amely egyaránt szolgál a 2014/25/EU irányelv alkalmazása alól mentesített, valamint az alól nem mentesített tevékenységek finanszírozására, azokat a tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek a szerződés fő célját képezik. Azon vegyes beszerzések esetében, ahol az alapvető cél a nem mentesített tevékenységek támogatása, a 2014/25/EU irányelv rendelkezései alkalmazandók. Ha lehetetlen objektíven megállapítani, hogy mely tevékenységre irányul elsősorban a szerződés, a szerződést a 2014/25/EU irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében említett szabályokkal összhangban kell odaítélni. (61)

59

60

61

| (61) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(61)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó az ajánlatkérő felek által odaítélt és a következő szolgáltatások megvalósítását lehetővé tevő szerződésekre:

| a) | Azon ügyfelek kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása, amelyek fogyasztását fogyasztásmérővel mérik (registrierende Leistungsmessung – RLM), valamint amelyek fogyasztásának számlázása standard terhelés alapján történik (a továbbiakban: SLP-fogyasztók), kivéve a Németországi Szövetségi Köztársaság területén törvényileg és az elektromosfűtés-piac által meghatározott alapellátási feltételek szerint ellátott SLP-fogyasztókat; |
| --- | --- |

a)

Azon ügyfelek kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása, amelyek fogyasztását fogyasztásmérővel mérik (registrierende Leistungsmessung – RLM), valamint amelyek fogyasztásának számlázása standard terhelés alapján történik (a továbbiakban: SLP-fogyasztók), kivéve a Németországi Szövetségi Köztársaság területén törvényileg és az elektromosfűtés-piac által meghatározott alapellátási feltételek szerint ellátott SLP-fogyasztókat;

| b) | Azon ügyfelek kiskereskedelmi földgázellátása, amelyek fogyasztását fogyasztásmérővel mérik (registrierende Leistungsmessung – RLM), valamint amelyek fogyasztásának számlázása standard terhelés alapján történik (a továbbiakban: SLP-fogyasztók), kivéve a Németországi Szövetségi Köztársaság területén törvényileg meghatározott alapellátási feltételek szerint ellátott SLP-fogyasztókat; |
| --- | --- |

b)

Azon ügyfelek kiskereskedelmi földgázellátása, amelyek fogyasztását fogyasztásmérővel mérik (registrierende Leistungsmessung – RLM), valamint amelyek fogyasztásának számlázása standard terhelés alapján történik (a továbbiakban: SLP-fogyasztók), kivéve a Németországi Szövetségi Köztársaság területén törvényileg meghatározott alapellátási feltételek szerint ellátott SLP-fogyasztókat;

2. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

Elżbieta BIEŃKOWSKA

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 94., 2014.3.28., 243. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelve a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 2009/73/EK irányelve a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 94. o.)

3

(4)  A legutóbb a 2014.10.22-i rendelet (BGBl. I. 1631. o.) 1. cikkével módosított, a háztartási fogyasztók alapellátásának és a kisfeszültségű hálózatból történő kiegészítő villamosenergia-ellátásnak az általános feltételeiről szóló, 2006. október 26-i német rendelet (Verordnung über Allgemeine Bedingungen für die Grundversorgung von Haushaltskunden und die Ersatzversorgung mit Elektrizität aus dem Niederspannungsnetz – StromGVV) (BGBl. I, 2391. o.).

4

(5)  A legutóbb a 2014. október 22-i rendelet (BGBl. I. 1631. o.) 2. cikkével módosított, a háztartási fogyasztók alapellátásának és a kisnyomású hálózatból történő kiegészítő gázellátásnak az általános feltételeiről szóló, 2006. október 26-i német rendelet (Gasgrundversorgungsverordnung – GasGVV) (BGBl. I, 2396. o.).

5

(6)  A Tanács 2004. január 20-i 139/2004/EK rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.)

6

(7)  T-463/14, Österreichische Post AG, 28. pont.

7

(8)  M.3440. sz. EDP/HU/GDP ügy, (56) preambulumbekezdés; M.5496. sz. VATTENFALL/NUON ENERGY ügy, (12) preambulumbekezdés

8

(9)  M.3440. sz. EDP/ENI/GDP ügy, (73) preambulumbekezdés; M.2947. sz. Verbund/EnergieAllianz ügy, (35) preambulumbekezdés.

9

(10)  M.5496. sz. VATTENFALL/NUON ENERGY ügy, (12) preambulumbekezdés.

10

(11)  BKartA, 2009. november 30-i B8-107/09. sz. határozata – Integra/Thüga, 28. pont; 2010. április 30-i B8-109/09. sz. határozata – RWE AG és társai, 55. pont.

11

(12)  A legutóbb a 2014. július 21-i törvény (BGBl. I. 1066. o.) 8. cikkével módosított, a villamoshálózathoz való hozzáférésről szóló, 2005. július 25-i rendelet (Stromnetzzugangsverordnung [StromNZV]) (BGBl. I. 2243. o.) 12. cikke; 2014. évi monitoringjelentés, 32. o. és az azt követő oldalak.

12

(13)  BKartA Vélemény, 4. o.

13

(14)  BNetzA és BKartA, az EnWG 35. cikkével összhangban értelmezett 63. cikkének (3) bekezdése, valamint a versenykorlátozás tilalmáról szóló törvény (GWB) 53. cikkének (3) bekezdésével összhangban értelmezett 48. cikkének (3) bekezdése szerinti, 2015. november 10-i monitoringjelentés (2015. évi monitoringjelentés), 33. oldal; szövetségi versenyfelügyeleti hatóság (lásd a fenti 8. lábjegyzetet), 5. o.

14

(15)  BKartA, 2009. november 30-i B8-107/09. sz. határozata – Integra/Thüga, 32. pont; 2010.4.30-i B8-109/09. sz. határozata – RWE AG és társai, 55. pont.

15

(16)  Az EnWG 36. cikke (1) bekezdésének értelmében az energiaszolgáltatónak közölnie kell és az interneten közzé kell tennie a kisfeszültségű és kisnyomású ellátás általános feltételeit és általános árait azokon a hálózati területeken, amelyeken a lakossági fogyasztók részére alapellátást nyújt és a lakossági fogyasztókat e feltételek mellett és ezeken az árakon látja el. Az EnWG 38. cikke értelmében az alapellátást nyújtó szolgáltatóknak emellett törvényi kötelezettségük kisegítő jellegű kisfeszültségű ellátást nyújtaniuk legfeljebb három hónapig valamennyi olyan végső ügyfélnek, amely energiaszolgáltatója mulasztott.

16

(17)  Ibid., hivatkozva a 2015. évi monitoringjelentésre, 10. o., amely szerint csak az egyedi szerződéssel rendelkező fogyasztók piacán kell figyelembe venni, hogy az alternatív szolgáltatók megsértik-e a versenyjogot.

17

(18)  BKartA, Vélemény, 6. o.

18

(19)  M. 4180. sz. Gaz de France/Suez ügy, (63) preambulumbekezdése; M.3868. sz. DONG/Elsam/Energi E2 ügy, (193) és azt követő preambulumbekezdések; M. 3440. sz. EDP/HU/GDP ügy, (215) és azt követő preambulumbekezdések; M.5740. sz. Gazprom/A2A/JOF ügy, (17) és azt követő preambulumbekezdések.

19

(20)  BKartA, 2014. október 23-i határozat, B8 – 69/14, 74. pont.

20

(21)  A legutóbb a 2014. július 21-i törvény (BGBl. I. 1066. o.) 4. cikkével módosított, a földgázhálózathoz való hozzáférésről szóló, 2010. szeptember 3-i rendelet (Gasnetzzugangsverordnung [GasNZV]) (BGBl. I. 1261. o.) 24. cikke.

21

(22)  BKartA, 2014. október 23-i határozat, B8 – 69/14, 168. pont.

22

(23)  BKartA, Vélemény, 8. o.

23

(24)  BKartA, Vélemény, 9. o.; 2015. évi monitoringjelentés, 329. o.

24

(25)  M. 5496. sz. Vattenfall/Nuon Energy ügy, (15) és azt követő preambulumbekezdések.

25

(26)  M. 7778. sz. Vattenfall/Engie/GASAG ügy, (37) preambulumbekezdés.

26

(27)  M. 5467.sz. RWE/Essent ügy, (372) és azt követő preambulumbekezdések.

27

(28)  BKartA, az EWE/VNG ügyben hozott 2014. október 23-i határozat.

28

(29)  BNetzA és BKartA, az EnWG 35. cikkével összhangban értelmezett 63. cikkének (3) bekezdése, valamint a GWB 53. cikkének (3) bekezdésével összhangban értelmezett 48. cikkének (3) bekezdése szerinti, 2013. december 19-i monitoringjelentés (2013. évi monitoringjelentés), 24. o.

29

(30)  2014. évi monitoringjelentés, 26. o.

30

(31)  2015. évi monitoringjelentés, 29. o.

31

(32)  A lakossági ügyfelek olyan végfelhasználók, akik az energiát többnyire saját háztartásukban történő saját felhasználásra vagy 10 000KWh éves fogyasztást meg nem haladó szakmai, mezőgazdasági vagy kereskedelmi céljukra vásárolják (az EnWG 3. szakasz 22. pont) – a meghatározást lásd fentebb.

32

(33)  2015. évi monitoringjelentés, 39. o.

33

(34)  Ugyanott.

34

(35)  2015. évi monitoringjelentés, 40. o.

35

(36)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/17/EK irányelve a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 1. o.)

36

(37)  Bizottság 2010. július 14-i 2010/403/EU határozata Olaszország északi makroövezetében a villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének, valamint Olaszországban a villamos energia közép-, nagy- és igen nagy feszültségű hálózatra kapcsolt végfogyasztók számára történő kiskereskedelmi értékesítésének a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről (HL L 186., 2010.7.20., 44. o.)

37

(38)  A Bizottság 2007. október 29-i 2007/706/EK határozata a svédországi villamosenergia-termelésnek és -értékesítésnek a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről (HL L 287., 2007.11.1., 18. o.).

38

(39)  2015. évi monitoringjelentés, 180. o.

39

(40)  2015. évi monitoringjelentés, 186. o.; BKartA véleménye, 13. o.

40

(41)  2015. évi monitoringjelentés, 188. o.

41

(42)  2015. évi monitoringjelentés, 187. o.

42

(43)  Ugyanott.

43

(44)  Az Epex Spot a németországi, franciaországi, ausztriai és svájci azonnali piacok energiatőzsdéje.

44

(45)  Az Energy Exchange Austria (EXAA) egy közép-európai energiatőzsde, amely Ausztriában és Németországban tevékenykedik.

45

(46)  2015. évi monitoringjelentés, 24. o. és az azt követő oldalak.

46

(47)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/File:Electricity_prices_for_household_consumers,_2015s1_(EUR_kWh).png.

47

(48)  Ugyanott.

48

(49)  2015. évi monitoringjelentés, 254. o.

49

(50)  Ugyanott.

50

(51)  2015. évi monitoringjelentés, 300. o.

51

(52)  Ugyanott.

52

(53)  2015. évi monitoringjelentés, 306. o.

53

(54)  BKartA véleménye, p. 19.

54

(55)  2015. évi monitoringjelentés, 307. o.; BKartA véleménye, 19. o.

55

(56)  2015. évi monitoringjelentés, 304. o.

56

(57)  Az összes értékesítéshez lásd a 2015. évi monitoringjelentést, 245. és 291. o., valamint az azt követő oldalak

57

(58)  
  Lásd a 43. lábjegyzetet.

58

Lásd a 43. lábjegyzetet.

(59)  SLP-fogyasztók alap- és üzemszüneti ellátása, valamint a fűtésre szolgáló villamosenergia-ellátása.

59

(60)  SLP-fogyasztók alap- és üzemszüneti ellátása.

60

(61)  A 2004/17/EK irányelv 9. cikkének alkalmazása érdemben ugyanezen eredményre vezetne.

61

---