# Uradni list L 265/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 265 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 5930. september 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 265

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 5930. september 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 44 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji naprav za zadrževanje otrok v vozilih na motorni pogon (sistemov za zadrževanje otrok) [2016/1722] | 1 |
| | * | Pravilnik št. 48 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav [2016/1723] | 125 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 44 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji naprav za zadrževanje otrok v vozilih na motorni pogon (sistemov za zadrževanje otrok) [2016/1722]

1

*

Pravilnik št. 48 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav [2016/1723]

125

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 30.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 265/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 265/1

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo naslovu:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 44 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji naprav za zadrževanje otrok v vozilih na motorni pogon (sistemov za zadrževanje otrok) [2016/1722]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dopolnila 10 sprememb 04 – začetek veljavnosti: 18. junij 2016

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oznake |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Splošne specifikacije |
| --- | --- |

6.

| 7. | Posebne specifikacije |
| --- | --- |

7.

| 8. | Opis preskusov |
| --- | --- |

8.

| 9. | Poročilo o homologacijskem preskusu in ustreznosti proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Spremembe in razširitev homologacije tipa sistema za zadrževanje otrok |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ustreznost proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Skladnost proizvodnje in rutinski preskusi |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

13.

| 14. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

14.

| 15. | Navodila |
| --- | --- |

15.

| 16. | Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

16.

| 17. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

17.

PRILOGE

| 1 | Sporočilo |
| --- | --- |

1

| 2 | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

2

| 3 | Preskuševalna naprava za preskus odpornosti proti prahu |
| --- | --- |

3

| 4 | Korozijski preskus |
| --- | --- |

4

| 5 | Preskus odrgnjenja in mikrozdrsa |
| --- | --- |

5

| 6 | Opis preskusnega vozička |
| --- | --- |

6

| 7 | Krivulja pojemka ali pospeška preskusnega vozička kot funkcije časa |
| --- | --- |

7

| 8 | Opis preskusnih lutk |
| --- | --- |

8

| 9 | Preskus čelnega trčenja ob oviro |
| --- | --- |

9

| 10 | Preskusni postopek pri trčenju od zadaj |
| --- | --- |

10

| 11 | Dodatna pritrdišča, potrebna za pritrditev sistemov za zadrževanje otrok „poluniverzalne“ kategorije v motornih vozilih |
| --- | --- |

11

| 12 | Sedež |
| --- | --- |

12

| 13 | Standardni varnostni pas |
| --- | --- |

13

| 14 | Homologacijska shema (shematski prikaz iso 9002:2000) |
| --- | --- |

14

| 15 | Pojasnila |
| --- | --- |

15

| 16 | Nadzor skladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

16

| 17 | Preskus materiala, ki absorbira energijo |
| --- | --- |

17

| 18 | Metoda določanja območja udarca na modelu glave pri napravah za zadrževanje otrok s hrbtnim naslonom in za določanje najmanjše velikosti bočnih kril pri nazaj obrnjenih napravah |
| --- | --- |

18

| 19 | Opis kondicioniranja naprav za nastavitev, nameščenih neposredno na sisteme za zadrževanje otrok |
| --- | --- |

19

| 20 | Standardna merilna naprava za ugotavljanje trdnosti zaponke |
| --- | --- |

20

| 21 | Naprava za dinamični preskus udarca |
| --- | --- |

21

| 22 | Preskus bloka spodnjega dela trupa |
| --- | --- |

22

| 23 | Naprave za delovanje obremenitve |
| --- | --- |

23

1.   PODROČJE UPORABE

1.1   Ta pravilnik se uporablja za sisteme za zadrževanje otrok, ki so primerni za namestitev v vozilih na motorni pogon s tremi ali več kolesi in ki niso namenjeni za uporabo z zložljivimi (tip-up) sedeži ali sedeži, obrnjenimi vstran.

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

| 2.1 | sistem za zadrževanje otrok (sistem za zadrževanje) pomeni sklop elementov, ki lahko vključujejo kombinacijo trakov ali gibljivih delov z varovalno zaponko, naprav za nastavitev, pritrdilnih elementov ter v nekaterih primerih dopolnilne naprave, kot na primer prenosni otroški ležalnik, nosilo za otroka, dopolnilni sedež in/ali zaslon za primer trčenja, ki jih je mogoče namestiti v vozilu na motorni pogon. Ta sistem je zasnovan tako, da ob trčenju ali nenadnem pojemku vozila z omejitvijo gibanja telesa uporabnika zmanjša nevarnost poškodbe.

  „ISOFIX“ je sistem za priključitev sistemov za zadrževanje otrok na vozila, ki imajo dve togi pritrdišči, dva ustrezna toga pritrdilna elementa na sistemu za zadrževanje otrok in napravo za omejevanje vrtenja sistema za zadrževanje otrok.
  2.1.1   Sistemi za zadrževanje otrok so razvrščeni v pet „razredov glede na maso“:






  2.1.1.1 | razred 0 za otroke z maso, manjšo od 10 kg; |
| --- | --- | --- |

2.1

sistem za zadrževanje otrok (sistem za zadrževanje) pomeni sklop elementov, ki lahko vključujejo kombinacijo trakov ali gibljivih delov z varovalno zaponko, naprav za nastavitev, pritrdilnih elementov ter v nekaterih primerih dopolnilne naprave, kot na primer prenosni otroški ležalnik, nosilo za otroka, dopolnilni sedež in/ali zaslon za primer trčenja, ki jih je mogoče namestiti v vozilu na motorni pogon. Ta sistem je zasnovan tako, da ob trčenju ali nenadnem pojemku vozila z omejitvijo gibanja telesa uporabnika zmanjša nevarnost poškodbe.

„ISOFIX“ je sistem za priključitev sistemov za zadrževanje otrok na vozila, ki imajo dve togi pritrdišči, dva ustrezna toga pritrdilna elementa na sistemu za zadrževanje otrok in napravo za omejevanje vrtenja sistema za zadrževanje otrok.

2.1.1   Sistemi za zadrževanje otrok so razvrščeni v pet „razredov glede na maso“:

2.1.1.1

razred 0 za otroke z maso, manjšo od 10 kg;

| 2.1.1.2 | razred 0+ za otroke z maso, manjšo od 13 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.2

razred 0+ za otroke z maso, manjšo od 13 kg;

| 2.1.1.3 | razred I za otroke z maso od 9 kg do 18 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.3

razred I za otroke z maso od 9 kg do 18 kg;

| 2.1.1.4 | razred II za otroke z maso od 15 kg do 25 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.4

razred II za otroke z maso od 15 kg do 25 kg;

| 2.1.1.5 | razred III za otroke z maso od 22 kg do 36 kg. |
| --- | --- |

2.1.1.5

razred III za otroke z maso od 22 kg do 36 kg.

| 2.1.1.6 | Sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX so razvrščeni v sedem velikostnih razredov, opisanih v Dodatku 2 Priloge 17 k Pravilniku št. 16:







  A | – | ISO/F3: naprej obrnjen sistem za zadrževanje otrok, celotna višina |
| --- | --- | --- | --- |
| B | – | ISO/F2: naprej obrnjen sistem za zadrževanje otrok, zmanjšana višina |
| B1 | – | ISO/F2X: naprej obrnjen sistem za zadrževanje otrok, zmanjšana višina |
| C | – | ISO/R3: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok, celotna velikost |
| D | – | ISO/R2: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok, zmanjšana velikost |
| E | – | ISO/R1: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok |
| F | – | ISO/L1: v levo obrnjen sistem za zadrževanje otrok (prenosni otroški ležalnik) |
| G | – | ISO/L2: v desno obrnjen sistem za zadrževanje otrok (prenosni otroški ležalnik) |

2.1.1.6

Sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX so razvrščeni v sedem velikostnih razredov, opisanih v Dodatku 2 Priloge 17 k Pravilniku št. 16:

A

–

ISO/F3: naprej obrnjen sistem za zadrževanje otrok, celotna višina

B

–

ISO/F2: naprej obrnjen sistem za zadrževanje otrok, zmanjšana višina

B1

–

ISO/F2X: naprej obrnjen sistem za zadrževanje otrok, zmanjšana višina

C

–

ISO/R3: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok, celotna velikost

D

–

ISO/R2: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok, zmanjšana velikost

E

–

ISO/R1: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok

F

–

ISO/L1: v levo obrnjen sistem za zadrževanje otrok (prenosni otroški ležalnik)

G

–

ISO/L2: v desno obrnjen sistem za zadrževanje otrok (prenosni otroški ležalnik)

| Razred glede na maso | | Velikostni razred ISOFIX |
| --- | --- | --- |
| 0–do 10 kg | F | ISO/L1 |
| G | ISO/L2 |
| E | ISO/R1 |
| 0+–do 13 kg | C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |
| E | ISO/R1 |
| I–9 do 18 kg | A | ISO/F3 |
| B | ISO/F2 |
| B1 | ISO/F2X |
| C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |

Razred glede na maso

Velikostni razred ISOFIX

0–do 10 kg

F

ISO/L1

G

ISO/L2

E

ISO/R1

0+–do 13 kg

C

ISO/R3

D

ISO/R2

E

ISO/R1

I–9 do 18 kg

A

ISO/F3

B

ISO/F2

B1

ISO/F2X

C

ISO/R3

D

ISO/R2

2.1.2   Sistemi za zadrževanje otrok so razvrščeni v štiri „kategorije“:

| 2.1.2.1 | „univerzalna“ kategorija za uporabo na večini sedežev v vozilu, kot je določeno v odstavkih 6.1.1, 6.1.3.1 in 6.1.3.2, in zlasti tistih, ki so na podlagi Pravilnika št. 16 ocenjeni kot ustrezni za takšno kategorijo sistema za zadrževanje otrok; |
| --- | --- |

2.1.2.1

„univerzalna“ kategorija za uporabo na večini sedežev v vozilu, kot je določeno v odstavkih 6.1.1, 6.1.3.1 in 6.1.3.2, in zlasti tistih, ki so na podlagi Pravilnika št. 16 ocenjeni kot ustrezni za takšno kategorijo sistema za zadrževanje otrok;

| 2.1.2.2 | kategorija „za omejeno uporabo“ za uporabo na določenih sedežih za posebne tipe vozil po določilih proizvajalca sistema za zadrževanje otrok ali proizvajalca vozila, kot je določeno v odstavkih 6.1.1 in 6.1.3.1; |
| --- | --- |

2.1.2.2

kategorija „za omejeno uporabo“ za uporabo na določenih sedežih za posebne tipe vozil po določilih proizvajalca sistema za zadrževanje otrok ali proizvajalca vozila, kot je določeno v odstavkih 6.1.1 in 6.1.3.1;

| 2.1.2.3 | „poluniverzalna“ kategorija za uporabo, kot je določeno v odstavkih 6.1.1 in 6.1.3.2; |
| --- | --- |

2.1.2.3

„poluniverzalna“ kategorija za uporabo, kot je določeno v odstavkih 6.1.1 in 6.1.3.2;

| 2.1.2.4 | kategorija „za določena vozila“ za uporabo bodisi:






  2.1.2.4.1 | v določenih tipih vozil, v skladu z odstavkoma 6.1.2 in 6.1.3.3; bodisi |
| --- | --- | --- |

2.1.2.4

kategorija „za določena vozila“ za uporabo bodisi:

2.1.2.4.1

v določenih tipih vozil, v skladu z odstavkoma 6.1.2 in 6.1.3.3; bodisi

| 2.1.2.4.2 | kot „vgrajeni“ sistemi za zadrževanje otrok. |
| --- | --- |

2.1.2.4.2

kot „vgrajeni“ sistemi za zadrževanje otrok.

2.1.3   Zadrževalni sistemi sistemov za zadrževanje otrok so dveh vrst:

| | integrirani, če je zadrževanje otroka v sistemu za zadrževanje neodvisno od katerega koli sredstva, neposredno povezanega z vozilom; |
| --- | --- |

integrirani, če je zadrževanje otroka v sistemu za zadrževanje neodvisno od katerega koli sredstva, neposredno povezanega z vozilom;

| | neintegrirani, če je zadrževanje otroka v sistemu za zadrževanje odvisno od katerega koli sredstva, neposredno povezanega z vozilom; |
| --- | --- |

neintegrirani, če je zadrževanje otroka v sistemu za zadrževanje odvisno od katerega koli sredstva, neposredno povezanega z vozilom;

2.1.3.1   
  „sistem za delno zadrževanje“ pomeni napravo, kot je npr. jezdec, ki pri uporabi skupaj z varnostnim pasom za odrasle, ki poteka okrog otrokovega telesa ali pa zadržuje napravo, v kateri je otrok nameščen, predstavlja popoln sistem za zadrževanje otrok;

2.1.3.2   
  „jezdec“ pomeni trdno blazino, ki se lahko uporabi skupaj z varnostnim pasom za odrasle;

| 2.2 | „varnostni sedež za otroke“ pomeni sistem za zadrževanje otrok, ki vključuje sedež, v katerem je otrok nameščen; |
| --- | --- |

2.2

„varnostni sedež za otroke“ pomeni sistem za zadrževanje otrok, ki vključuje sedež, v katerem je otrok nameščen;

| 2.3 | „pas“ pomeni sistem za zadrževanje otrok, ki vključuje sistem trakov z varnostno zaponko, napravami za nastavitev in pritrdilnimi elementi; |
| --- | --- |

2.3

„pas“ pomeni sistem za zadrževanje otrok, ki vključuje sistem trakov z varnostno zaponko, napravami za nastavitev in pritrdilnimi elementi;

| 2.4 | „sedež“ pomeni konstrukcijo, ki je sestavni del sistema za zadrževanje otrok in je namenjena za namestitev otroka v sedeč položaj;
  2.4.1   
  „prenosni otroški ležalnik“ pomeni sistem za zadrževanje, namenjen za namestitev in zadrževanje otroka, ležečega na hrbtu ali trebuhu tako, da je otrokova hrbtenica pravokotna na srednjo vzdolžno ravnino vozila. Zasnovan je tako, da so v primeru trčenja zadrževalne sile porazdeljene na glavo in telo otroka in ne na okončine;
  2.4.2   
  „sistem za zadrževanje prenosnega otroškega ležalnika“ pomeni napravo, s katero se prenosni otroški ležalnik zadržuje na konstrukciji vozila;
  2.4.3   
  „nosilo za otroka“ pomeni sistem za zadrževanje otrok, obrnjenih v nasprotni smeri vožnje, v polležečem položaju. Zasnovano je tako, da so v primeru čelnega trčenja zadrževalne sile porazdeljene na glavo in telo otroka in ne na okončine; |
| --- | --- |

2.4

„sedež“ pomeni konstrukcijo, ki je sestavni del sistema za zadrževanje otrok in je namenjena za namestitev otroka v sedeč položaj;

2.4.1   
  „prenosni otroški ležalnik“ pomeni sistem za zadrževanje, namenjen za namestitev in zadrževanje otroka, ležečega na hrbtu ali trebuhu tako, da je otrokova hrbtenica pravokotna na srednjo vzdolžno ravnino vozila. Zasnovan je tako, da so v primeru trčenja zadrževalne sile porazdeljene na glavo in telo otroka in ne na okončine;

2.4.2   
  „sistem za zadrževanje prenosnega otroškega ležalnika“ pomeni napravo, s katero se prenosni otroški ležalnik zadržuje na konstrukciji vozila;

2.4.3   
  „nosilo za otroka“ pomeni sistem za zadrževanje otrok, obrnjenih v nasprotni smeri vožnje, v polležečem položaju. Zasnovano je tako, da so v primeru čelnega trčenja zadrževalne sile porazdeljene na glavo in telo otroka in ne na okončine;

| 2.5 | „opora sedeža“ pomeni tisti del sistema za zadrževanje otrok, s katerim je mogoče sedež dvigniti; |
| --- | --- |

2.5

„opora sedeža“ pomeni tisti del sistema za zadrževanje otrok, s katerim je mogoče sedež dvigniti;

| 2.6 | „opora otroka“ pomeni tisti del sistema za zadrževanje otrok, s katerim je mogoče dvigniti otroka znotraj sistema za zadrževanje otrok; |
| --- | --- |

2.6

„opora otroka“ pomeni tisti del sistema za zadrževanje otrok, s katerim je mogoče dvigniti otroka znotraj sistema za zadrževanje otrok;

| 2.7 | „ščitnik pred udarcem“ pomeni napravo, ki je pritrjena pred otrokom in zasnovana tako, da se v primeru čelnega trčenja zadrževalne sile porazdelijo na večji del telesa otroka po višini.
  Glede na odstavek 2.1.3 so ščitniki pred udarcem lahko dveh vrst:







  razred A | : | integrirani; |
| --- | --- | --- | --- |
| razred B | : | neintegrirani; |

2.7

„ščitnik pred udarcem“ pomeni napravo, ki je pritrjena pred otrokom in zasnovana tako, da se v primeru čelnega trčenja zadrževalne sile porazdelijo na večji del telesa otroka po višini.

Glede na odstavek 2.1.3 so ščitniki pred udarcem lahko dveh vrst:

razred A

:

integrirani;

razred B

:

neintegrirani;

| 2.8 | „trak“ pomeni gibljivi del, ki je zasnovan tako, da prenaša sile;
  2.8.1   
  „trebušni trak“ pomeni trak, ki v obliki popolnega pasu ali dela takšnega pasu poteka pred medenico otroka in jo zadržuje, neposredno ali posredno;
  2.8.2   
  „ramenski zadrževalnik“ pomeni tisti del pasu, ki zadržuje zgornji del trupa otroka;
  2.8.3   
  „mednožni trak“ pomeni trak (ali razdeljene trakove, če je sestavljen iz dveh ali več kosov tkanega traku), pritrjen na sistem za zadrževanje otrok in na trebušni pas ter nameščen tako, da poteka med stegni otroka. Zasnovan je tako, da pri običajni uporabi pasu prepreči zdrs otroka pod trebušnim pasom, pri trčenju pa zagotavlja, da se trebušni pas ne premakne z medeničnega dela;
  2.8.4   
  „trak za zadrževanje otroka“ pomeni trak, ki je sestavni del pasu, in zadržuje samo telo otroka;
  2.8.5   
  „pritrdilni trak za sistem za zadrževanje otrok“ pomeni trak, s katerim je sistem za zadrževanje otrok pritrjen na konstrukcijo vozila in je lahko del zadrževalne naprave za sedež v vozilu;
  2.8.6   
  „H-pas“ pomeni sklop pasu, ki vključuje trebušni pas, ramenski pas ter mednožni trak, če je vgrajen;
  2.8.7   
  „Y-pas“ pomeni pas, ki je sestavljen iz traku, ki poteka med nogami otroka, in po enega traku za vsako ramo;
  2.8.8   
  „vodilni trak“ pomeni trak, ki zadržuje ramenski trak varnostnega pasu za odrasle v legi, ki je primerna za otroka, in pri katerem se potek ramenskega traku lahko s pomočjo naprave, ki se premika po traku navzgor in navzdol, nastavi glede na rame uporabnika in v tej legi blokira. Ta vodilni trak ni predviden za prevzem bistvenega dela dinamične obremenitve; |
| --- | --- |

2.8

„trak“ pomeni gibljivi del, ki je zasnovan tako, da prenaša sile;

2.8.1   
  „trebušni trak“ pomeni trak, ki v obliki popolnega pasu ali dela takšnega pasu poteka pred medenico otroka in jo zadržuje, neposredno ali posredno;

2.8.2   
  „ramenski zadrževalnik“ pomeni tisti del pasu, ki zadržuje zgornji del trupa otroka;

2.8.3   
  „mednožni trak“ pomeni trak (ali razdeljene trakove, če je sestavljen iz dveh ali več kosov tkanega traku), pritrjen na sistem za zadrževanje otrok in na trebušni pas ter nameščen tako, da poteka med stegni otroka. Zasnovan je tako, da pri običajni uporabi pasu prepreči zdrs otroka pod trebušnim pasom, pri trčenju pa zagotavlja, da se trebušni pas ne premakne z medeničnega dela;

2.8.4   
  „trak za zadrževanje otroka“ pomeni trak, ki je sestavni del pasu, in zadržuje samo telo otroka;

2.8.5   
  „pritrdilni trak za sistem za zadrževanje otrok“ pomeni trak, s katerim je sistem za zadrževanje otrok pritrjen na konstrukcijo vozila in je lahko del zadrževalne naprave za sedež v vozilu;

2.8.6   
  „H-pas“ pomeni sklop pasu, ki vključuje trebušni pas, ramenski pas ter mednožni trak, če je vgrajen;

2.8.7   
  „Y-pas“ pomeni pas, ki je sestavljen iz traku, ki poteka med nogami otroka, in po enega traku za vsako ramo;

2.8.8   
  „vodilni trak“ pomeni trak, ki zadržuje ramenski trak varnostnega pasu za odrasle v legi, ki je primerna za otroka, in pri katerem se potek ramenskega traku lahko s pomočjo naprave, ki se premika po traku navzgor in navzdol, nastavi glede na rame uporabnika in v tej legi blokira. Ta vodilni trak ni predviden za prevzem bistvenega dela dinamične obremenitve;

| 2.9 | „zaponka“ pomeni napravo za hitro odpenjanje, ki omogoča držanje otroka v sistemu za zadrževanje ali vpetje sistema za zadrževanje na konstrukcijo vozila in se lahko hitro odpre. Zaponka lahko vključuje napravo za nastavitev pasu;
  2.9.1   
  „ugreznjen gumb za odpiranje zaponke“ pomeni gumb, ki zagotavlja, da zaponke ni mogoče odpreti s kroglo premera 40 mm;
  2.9.2   
  „neugreznjen gumb za odpiranje zaponke“ pomeni gumb, ki zagotavlja, da je zaponko mogoče odpreti s kroglo premera 40 mm; |
| --- | --- |

2.9

„zaponka“ pomeni napravo za hitro odpenjanje, ki omogoča držanje otroka v sistemu za zadrževanje ali vpetje sistema za zadrževanje na konstrukcijo vozila in se lahko hitro odpre. Zaponka lahko vključuje napravo za nastavitev pasu;

2.9.1   
  „ugreznjen gumb za odpiranje zaponke“ pomeni gumb, ki zagotavlja, da zaponke ni mogoče odpreti s kroglo premera 40 mm;

2.9.2   
  „neugreznjen gumb za odpiranje zaponke“ pomeni gumb, ki zagotavlja, da je zaponko mogoče odpreti s kroglo premera 40 mm;

| 2.10 | „naprava za nastavitev“ pomeni napravo, ki omogoča, da se sistem za zadrževanje ali njegovi pritrdilni elementi nastavijo glede na postavo uporabnika in/ali obliko vozila. Naprava za nastavitev je lahko del zaponke ali navijala ali katerega koli drugega dela varnostnega pasu;
  2.10.1   
  „naprava za hitro nastavitev“ pomeni napravo za nastavitev, ki jo je mogoče upravljati z eno roko z enakomernim gibanjem;
  2.10.2   
  „naprava za nastavitev, nameščena neposredno na sistemu za zadrževanje otrok“ pomeni napravo za nastavitev integriranega H-pasu, ki je neposredno vgrajen na sistemu za zadrževanje otrok, v nasprotju s tistim z neposredno oporo s tkanim trakom, primernim za nastavljanje; |
| --- | --- |

2.10

„naprava za nastavitev“ pomeni napravo, ki omogoča, da se sistem za zadrževanje ali njegovi pritrdilni elementi nastavijo glede na postavo uporabnika in/ali obliko vozila. Naprava za nastavitev je lahko del zaponke ali navijala ali katerega koli drugega dela varnostnega pasu;

2.10.1   
  „naprava za hitro nastavitev“ pomeni napravo za nastavitev, ki jo je mogoče upravljati z eno roko z enakomernim gibanjem;

2.10.2   
  „naprava za nastavitev, nameščena neposredno na sistemu za zadrževanje otrok“ pomeni napravo za nastavitev integriranega H-pasu, ki je neposredno vgrajen na sistemu za zadrževanje otrok, v nasprotju s tistim z neposredno oporo s tkanim trakom, primernim za nastavljanje;

| 2.11 | „pritrdilni elementi“ pomenijo dele sistema za zadrževanje otrok, vključno z deli za zavarovanje, s katerimi se sistem za zadrževanje otrok lahko pritrdi na konstrukcijo vozila bodisi neposredno bodisi preko sedeža v vozilu;
  2.11.1   
  „podporna noga“ pomeni trajni pritrdilni element na sistemu za zadrževanje otrok, ki ustvarja tlačni prenos obremenitve med sistemom za zadrževanje otrok in konstrukcijo vozila za obvod učinkov blazine sedeža med zaviranjem. Podporna noga je lahko nastavljiva; |
| --- | --- |

2.11

„pritrdilni elementi“ pomenijo dele sistema za zadrževanje otrok, vključno z deli za zavarovanje, s katerimi se sistem za zadrževanje otrok lahko pritrdi na konstrukcijo vozila bodisi neposredno bodisi preko sedeža v vozilu;

2.11.1   
  „podporna noga“ pomeni trajni pritrdilni element na sistemu za zadrževanje otrok, ki ustvarja tlačni prenos obremenitve med sistemom za zadrževanje otrok in konstrukcijo vozila za obvod učinkov blazine sedeža med zaviranjem. Podporna noga je lahko nastavljiva;

| 2.12 | „naprava za absorpcijo energije“ pomeni napravo, ki absorbira energijo neodvisno ali skupaj s trakom in je del sistema za zadrževanje otrok; |
| --- | --- |

2.12

„naprava za absorpcijo energije“ pomeni napravo, ki absorbira energijo neodvisno ali skupaj s trakom in je del sistema za zadrževanje otrok;

| 2.13 | „navijalo“ pomeni napravo za delno ali popolno navijanje traku sistema za zadrževanje otrok. Izraz se nanaša na naslednje naprave:






  2.13.1 | „navijalo s samodejno zaskočitvijo“ pomeni navijalo, ki omogoča, da se trak izvleče do želene dolžine, in ki po tem, ko se zaponka zapne, samodejno prilagodi trak glede na postavo uporabnika; nadaljnje izvlečenje traku ni mogoče, če tega uporabnik ne naredi namerno; |
| --- | --- | --- |

2.13

„navijalo“ pomeni napravo za delno ali popolno navijanje traku sistema za zadrževanje otrok. Izraz se nanaša na naslednje naprave:

2.13.1

„navijalo s samodejno zaskočitvijo“ pomeni navijalo, ki omogoča, da se trak izvleče do želene dolžine, in ki po tem, ko se zaponka zapne, samodejno prilagodi trak glede na postavo uporabnika; nadaljnje izvlečenje traku ni mogoče, če tega uporabnik ne naredi namerno;

| 2.13.2 | „navijalo z zaskočitvijo v sili“ pomeni navijalo, ki pri običajnem načinu vožnje ne omejuje svobode gibanja uporabnika. Taka naprava vključuje naprave za nastavljanje dolžine, ki samodejno prilagajajo dolžino traku glede na postavo uporabnika, in mehanizem za zaskočitev, ki ga v sili sproži:






  2.13.2.1 | zaradi pojemka vozila, izvlečenja traku iz navijala ali katerega koli drugega samodejnega elementa (enostranska občutljivost) ali |
| --- | --- | --- |

2.13.2

„navijalo z zaskočitvijo v sili“ pomeni navijalo, ki pri običajnem načinu vožnje ne omejuje svobode gibanja uporabnika. Taka naprava vključuje naprave za nastavljanje dolžine, ki samodejno prilagajajo dolžino traku glede na postavo uporabnika, in mehanizem za zaskočitev, ki ga v sili sproži:

2.13.2.1

zaradi pojemka vozila, izvlečenja traku iz navijala ali katerega koli drugega samodejnega elementa (enostranska občutljivost) ali

| 2.13.2.2 | zaradi kombinacije katerih koli elementov (večstranska občutljivost); |
| --- | --- |

2.13.2.2

zaradi kombinacije katerih koli elementov (večstranska občutljivost);

| 2.14 | „pritrdišča sistema za zadrževanje“ pomenijo dele konstrukcije vozila ali sedeža, kamor so pritrjeni pritrdilni elementi sistema za zadrževanje otrok.
  2.14.1   
  „dodatno pritrdišče“ pomeni del konstrukcije vozila ali konstrukcije sedeža ali vsak drug del vozila, predviden za pritrditev sistema za zadrževanje otrok in dodan pritrdiščem, homologiranim v skladu s Pravilnikom št. 14. To vključuje pločevino poda preskusnega vozička, opisano v Prilogi 6, ali druge konstrukcijske značilnosti določenih vozil, ko je obremenjeno s podporno nogo;
  2.14.2   
  „spodnje pritrdišče ISOFIX“ pomeni okroglo vodoravno togo oporo s premerom 6 mm, ki vodi od konstrukcije vozila ali sedeža, da sprejme in zadrži sistem za zadrževanje otrok ISOFIX s pritrdilnimi elementi ISOFIX;
  2.14.3   
  „pritrdilni sistem ISOFIX“ pomeni sistem, ki je sestavljen iz dveh spodnjih pritrdišč ISOFIX, ki izpolnjujeta zahteve iz Pravilnika št. 14, in je namenjen za pritrditev sistema za zadrževanje otrok ISOFIX skupaj z napravo za preprečevanje vrtenja;
  2.14.4   
  „naprava za preprečevanje vrtenja“







  (a) | Napravo za preprečevanje vrtenja za univerzalen sistem za zadrževanje otrok ISOFIX sestavlja zgornja priveza ISOFIX. |
| --- | --- | --- |

2.14

„pritrdišča sistema za zadrževanje“ pomenijo dele konstrukcije vozila ali sedeža, kamor so pritrjeni pritrdilni elementi sistema za zadrževanje otrok.

2.14.1   
  „dodatno pritrdišče“ pomeni del konstrukcije vozila ali konstrukcije sedeža ali vsak drug del vozila, predviden za pritrditev sistema za zadrževanje otrok in dodan pritrdiščem, homologiranim v skladu s Pravilnikom št. 14. To vključuje pločevino poda preskusnega vozička, opisano v Prilogi 6, ali druge konstrukcijske značilnosti določenih vozil, ko je obremenjeno s podporno nogo;

2.14.2   
  „spodnje pritrdišče ISOFIX“ pomeni okroglo vodoravno togo oporo s premerom 6 mm, ki vodi od konstrukcije vozila ali sedeža, da sprejme in zadrži sistem za zadrževanje otrok ISOFIX s pritrdilnimi elementi ISOFIX;

2.14.3   
  „pritrdilni sistem ISOFIX“ pomeni sistem, ki je sestavljen iz dveh spodnjih pritrdišč ISOFIX, ki izpolnjujeta zahteve iz Pravilnika št. 14, in je namenjen za pritrditev sistema za zadrževanje otrok ISOFIX skupaj z napravo za preprečevanje vrtenja;

2.14.4   
  „naprava za preprečevanje vrtenja“

(a)

Napravo za preprečevanje vrtenja za univerzalen sistem za zadrževanje otrok ISOFIX sestavlja zgornja priveza ISOFIX.

| (b) | Napravo za preprečevanje vrtenja za poluniverzalen sistem za zadrževanje otrok ISOFIX sestavlja zgornja priveza, armaturna plošča vozila ali podporna noga, namenjena za omejevanje vrtenja sistema za zadrževanje potnikov med čelnim trčenjem. |
| --- | --- |

(b)

Napravo za preprečevanje vrtenja za poluniverzalen sistem za zadrževanje otrok ISOFIX sestavlja zgornja priveza, armaturna plošča vozila ali podporna noga, namenjena za omejevanje vrtenja sistema za zadrževanje potnikov med čelnim trčenjem.

| (c) | Za univerzalne in poluniverzalne sisteme za zadrževanje otrok ISOFIX sedež vozila ne predstavlja naprave za preprečevanje vrtenja; |
| --- | --- |

(c)

Za univerzalne in poluniverzalne sisteme za zadrževanje otrok ISOFIX sedež vozila ne predstavlja naprave za preprečevanje vrtenja;

2.14.5   
  „pritrdišče za zgornjo privezo ISOFIX“ pomeni element, ki izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 14, kot je na primer toga opora, nameščena na določenem območju in zasnovana tako, da sprejme vponko traku za zgornjo privezo ISOFIX in prenese njeno zadrževalno silo na konstrukcijo vozila;

| 2.15 | „naprej obrnjen“ pomeni obrnjen v običajno smer vožnje vozila; |
| --- | --- |

2.15

„naprej obrnjen“ pomeni obrnjen v običajno smer vožnje vozila;

| 2.16 | „nazaj obrnjen“ pomeni obrnjen v smer, ki je nasprotna običajni smeri vožnje vozila; |
| --- | --- |

2.16

„nazaj obrnjen“ pomeni obrnjen v smer, ki je nasprotna običajni smeri vožnje vozila;

| 2.17 | „nagnjen položaj“ pomeni poseben položaj sedeža, ki omogoča otroku, da se nagne nazaj; |
| --- | --- |

2.17

„nagnjen položaj“ pomeni poseben položaj sedeža, ki omogoča otroku, da se nagne nazaj;

| 2.18 | „ležeč položaj/položaj na hrbtu/trebuhu“ pomeni položaj, v katerem glava in telo otroka, z izjemo okončin, ležita na vodoravni površini sistema za zadrževanje; |
| --- | --- |

2.18

„ležeč položaj/položaj na hrbtu/trebuhu“ pomeni položaj, v katerem glava in telo otroka, z izjemo okončin, ležita na vodoravni površini sistema za zadrževanje;

| 2.19 | „tip sistema za zadrževanje otrok“ pomeni sisteme za zadrževanje, ki se ne razlikujejo v vsaj naslednjih pomembnih vidikih:






  2.19.1 | kategoriji, razredih glede na maso ter legi in usmeritvi (kot je opredeljeno v odstavkih 2.15 in 2.16), za katere je namenjen sistem za zadrževanje; |
| --- | --- | --- |

2.19

„tip sistema za zadrževanje otrok“ pomeni sisteme za zadrževanje, ki se ne razlikujejo v vsaj naslednjih pomembnih vidikih:

2.19.1

kategoriji, razredih glede na maso ter legi in usmeritvi (kot je opredeljeno v odstavkih 2.15 in 2.16), za katere je namenjen sistem za zadrževanje;

| 2.19.2 | geometriji sistema za zadrževanje otrok; |
| --- | --- |

2.19.2

geometriji sistema za zadrževanje otrok;

| 2.19.3 | merah, masi, materialu in barvi:






  (a) | sedeža, |
| --- | --- | --- |

2.19.3

merah, masi, materialu in barvi:

(a)

sedeža,

| (b) | blazinjenja in |
| --- | --- |

(b)

blazinjenja in

| (c) | ščitnika pred udarci; |
| --- | --- |

(c)

ščitnika pred udarci;

| 2.19.4 | materialu, tkanju, merah in barvi trakov; |
| --- | --- |

2.19.4

materialu, tkanju, merah in barvi trakov;

| 2.19.5 | togih delih (zaponka, pritrdilni elementi itd.); |
| --- | --- |

2.19.5

togih delih (zaponka, pritrdilni elementi itd.);

| 2.20 | „sedež v vozilu“ pomeni konstrukcijo, ki je lahko del konstrukcije vozila ali ne, skupaj z opremo, in je namenjena za sedenje ene odrasle osebe. V zvezi s tem:






  2.20.1 | „skupina sedežev v vozilu“ pomeni sedežno klop ali več ločenih sedežev, ki so nameščeni drug ob drugem (tj. pritrjeni tako, da so sprednja pritrdišča enega sedeža in sprednja ali zadnja pritrdišča drugega sedeža poravnana ali na črti, ki poteka med temi pritrdišči), pri čemer na vsakem sedežu sedi ena ali več odraslih oseb; |
| --- | --- | --- |

2.20

„sedež v vozilu“ pomeni konstrukcijo, ki je lahko del konstrukcije vozila ali ne, skupaj z opremo, in je namenjena za sedenje ene odrasle osebe. V zvezi s tem:

2.20.1

„skupina sedežev v vozilu“ pomeni sedežno klop ali več ločenih sedežev, ki so nameščeni drug ob drugem (tj. pritrjeni tako, da so sprednja pritrdišča enega sedeža in sprednja ali zadnja pritrdišča drugega sedeža poravnana ali na črti, ki poteka med temi pritrdišči), pri čemer na vsakem sedežu sedi ena ali več odraslih oseb;

| 2.20.2 | „sedežna klop“ pomeni konstrukcijo skupaj z opremo, namenjeno sedenju več kot ene odrasle osebe; |
| --- | --- |

2.20.2

„sedežna klop“ pomeni konstrukcijo skupaj z opremo, namenjeno sedenju več kot ene odrasle osebe;

| 2.20.3 | „sprednji sedeži v vozilu“ pomenijo skupino sedežev, nameščeno v skrajnem sprednjem delu prostora za potnike, tj. neposredno pred temi sedeži ni nobenega drugega sedeža; |
| --- | --- |

2.20.3

„sprednji sedeži v vozilu“ pomenijo skupino sedežev, nameščeno v skrajnem sprednjem delu prostora za potnike, tj. neposredno pred temi sedeži ni nobenega drugega sedeža;

| 2.20.4 | „zadnji sedeži v vozilu“ pomenijo pritrjene, naprej obrnjene sedeže, ki so nameščeni za neko drugo skupino sedežev v vozilu; |
| --- | --- |

2.20.4

„zadnji sedeži v vozilu“ pomenijo pritrjene, naprej obrnjene sedeže, ki so nameščeni za neko drugo skupino sedežev v vozilu;

| 2.20.5 | „pritrdilno mesto ISOFIX“ pomeni sistem, ki omogoča namestitev:






  (a) | univerzalnega naprej obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz tega pravilnika; |
| --- | --- | --- |

2.20.5

„pritrdilno mesto ISOFIX“ pomeni sistem, ki omogoča namestitev:

(a)

univerzalnega naprej obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz tega pravilnika;

| (b) | ali poluniverzalnega naprej obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz tega pravilnika; |
| --- | --- |

(b)

ali poluniverzalnega naprej obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz tega pravilnika;

| (c) | ali poluniverzalnega nazaj obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz tega pravilnika; |
| --- | --- |

(c)

ali poluniverzalnega nazaj obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz tega pravilnika;

| (d) | ali poluniverzalnega vstran obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz tega pravilnika; |
| --- | --- |

(d)

ali poluniverzalnega vstran obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz tega pravilnika;

| (e) | ali sistema za zadrževanje otrok ISOFIX za določena vozila iz tega pravilnika; |
| --- | --- |

(e)

ali sistema za zadrževanje otrok ISOFIX za določena vozila iz tega pravilnika;

| 2.21 | „sistem za nastavitev“ pomeni celotno napravo, s katero se sedež v vozilu ali njegovi deli lahko nastavijo tako, da ustrezajo postavi odraslega uporabnika; ta naprava lahko predvsem omogoča:






  2.21.1 | vzdolžni premik in/ali |
| --- | --- | --- |

2.21

„sistem za nastavitev“ pomeni celotno napravo, s katero se sedež v vozilu ali njegovi deli lahko nastavijo tako, da ustrezajo postavi odraslega uporabnika; ta naprava lahko predvsem omogoča:

2.21.1

vzdolžni premik in/ali

| 2.21.2 | navpični premik in/ali |
| --- | --- |

2.21.2

navpični premik in/ali

| 2.21.3 | kotni premik; |
| --- | --- |

2.21.3

kotni premik;

| 2.22 | „pritrdišče sedeža v vozilu“ pomeni sistem, vključno s pripadajočimi deli konstrukcije vozila, s katerim je celoten sedež za odraslo osebo pritrjen na konstrukcijo vozila; |
| --- | --- |

2.22

„pritrdišče sedeža v vozilu“ pomeni sistem, vključno s pripadajočimi deli konstrukcije vozila, s katerim je celoten sedež za odraslo osebo pritrjen na konstrukcijo vozila;

| 2.23 | „tip sedeža“ pomeni kategorijo sedežev za odrasle osebe, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:






  2.23.1 | obliki, merah in materialih konstrukcije sedeža; |
| --- | --- | --- |

2.23

„tip sedeža“ pomeni kategorijo sedežev za odrasle osebe, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

2.23.1

obliki, merah in materialih konstrukcije sedeža;

| 2.23.2 | tipih in merah sistemov za nastavitev in blokiranje sedeža in |
| --- | --- |

2.23.2

tipih in merah sistemov za nastavitev in blokiranje sedeža in

| 2.23.3 | tipu in merah pritrdišča varnostnega pasu za odrasle na sedežu, pritrdišča sedeža in ustreznih delov konstrukcije vozila; |
| --- | --- |

2.23.3

tipu in merah pritrdišča varnostnega pasu za odrasle na sedežu, pritrdišča sedeža in ustreznih delov konstrukcije vozila;

| 2.24 | „sistem za premikanje“ pomeni napravo, ki omogoča kotni ali vzdolžni premik sedeža za odrasle osebe ali njegovih delov brez fiksnega vmesnega položaja, za lažji vstop in izstop potnikov ter nakladanje in razkladanje predmetov; |
| --- | --- |

2.24

„sistem za premikanje“ pomeni napravo, ki omogoča kotni ali vzdolžni premik sedeža za odrasle osebe ali njegovih delov brez fiksnega vmesnega položaja, za lažji vstop in izstop potnikov ter nakladanje in razkladanje predmetov;

| 2.25 | „sistem za blokiranje sedeža“ pomeni napravo, ki zagotavlja, da sedež za odrasle in njegovi deli ostanejo v položaju za uporabo; |
| --- | --- |

2.25

„sistem za blokiranje sedeža“ pomeni napravo, ki zagotavlja, da sedež za odrasle in njegovi deli ostanejo v položaju za uporabo;

| 2.26 | „blokirna naprava“ pomeni napravo, ki blokira in preprečuje premikanje dela traku varnostnega pasu za odrasle osebe glede na drugi del tkanega traku istega pasu. Takšne naprave lahko delujejo na diagonalni ali trebušni del ali pritrjujejo skupaj trebušni in diagonalni del varnostnega pasu za odrasle osebe. Izraz se nanaša na naslednje razrede:






  2.26.1 | „napravo razreda A“, ki preprečuje, da bi otrok z delom trebušnega pasu potegnil tkani trak iz navijala, če se varnostni pas za odrasle neposredno uporabi za zadrževanje otroka; |
| --- | --- | --- |

2.26

„blokirna naprava“ pomeni napravo, ki blokira in preprečuje premikanje dela traku varnostnega pasu za odrasle osebe glede na drugi del tkanega traku istega pasu. Takšne naprave lahko delujejo na diagonalni ali trebušni del ali pritrjujejo skupaj trebušni in diagonalni del varnostnega pasu za odrasle osebe. Izraz se nanaša na naslednje razrede:

2.26.1

„napravo razreda A“, ki preprečuje, da bi otrok z delom trebušnega pasu potegnil tkani trak iz navijala, če se varnostni pas za odrasle neposredno uporabi za zadrževanje otroka;

| 2.26.2 | „napravo razreda B“, ki omogoča zadrževanje natezne sile v trebušnem delu varnostnega pasu za odrasle, če je ta uporabljen za zadrževanje sistema za zadrževanje otrok. Naprava je namenjena za preprečevanje drsenja tkanega traku iz navijala skozi napravo, ki bi sprostila natezno silo, kar bi povzročilo neugodno lego sistema za zadrževanje; |
| --- | --- |

2.26.2

„napravo razreda B“, ki omogoča zadrževanje natezne sile v trebušnem delu varnostnega pasu za odrasle, če je ta uporabljen za zadrževanje sistema za zadrževanje otrok. Naprava je namenjena za preprečevanje drsenja tkanega traku iz navijala skozi napravo, ki bi sprostila natezno silo, kar bi povzročilo neugodno lego sistema za zadrževanje;

| 2.27 | „sistem za zadrževanje otrok s posebnimi potrebami“ pomeni sistem za zadrževanje, zasnovan za otroke s posebnimi potrebami zaradi fizične ali duševne prizadetosti. Ta naprava lahko zlasti omogoča namestitev dodatnih zadrževalnih naprav za kateri koli del telesa otroka, mora pa zagotavljati vsaj osnovno funkcijo zadrževanja, ki izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika; |
| --- | --- |

2.27

„sistem za zadrževanje otrok s posebnimi potrebami“ pomeni sistem za zadrževanje, zasnovan za otroke s posebnimi potrebami zaradi fizične ali duševne prizadetosti. Ta naprava lahko zlasti omogoča namestitev dodatnih zadrževalnih naprav za kateri koli del telesa otroka, mora pa zagotavljati vsaj osnovno funkcijo zadrževanja, ki izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika;

| 2.28 | „pritrdilni element ISOFIX“ pomeni eno od dveh povezav, ki izpolnjujeta zahteve iz odstavka 6.3.2 tega pravilnika in ki segata od konstrukcije sistema za zadrževanje otrok ISOFIX ter sta združljivi z nizkim pritrdiščem ISOFIX; |
| --- | --- |

2.28

„pritrdilni element ISOFIX“ pomeni eno od dveh povezav, ki izpolnjujeta zahteve iz odstavka 6.3.2 tega pravilnika in ki segata od konstrukcije sistema za zadrževanje otrok ISOFIX ter sta združljivi z nizkim pritrdiščem ISOFIX;

| 2.29 | „sistem za zadrževanje otrok ISOFIX“ pomeni sistem za zadrževanje otrok, ki mora biti pritrjen na pritrdilni sistem ISOFIX, ki izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 14; |
| --- | --- |

2.29

„sistem za zadrževanje otrok ISOFIX“ pomeni sistem za zadrževanje otrok, ki mora biti pritrjen na pritrdilni sistem ISOFIX, ki izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 14;

| 2.30 | „prelom sedeža“ pomeni površino blizu stika ploskev blazine sedeža vozila in naslona sedeža; |
| --- | --- |

2.30

„prelom sedeža“ pomeni površino blizu stika ploskev blazine sedeža vozila in naslona sedeža;

| 2.31 | „pritrdišče sedeža vozila (PSV)“ pomeni pritrdišče v skladu z velikostnimi razredi ISOFIX, ki so opredeljeni v odstavku 2.1.1.6 in katerih mere so podane na slikah 1 do 6 v Dodatku 2 Priloge 17 k Pravilniku št. 16, ki ga proizvajalec sistema za zadrževanje uporablja za določitev ustreznih mer sistema za zadrževanje otrok ISOFIX in za določitev mest za pritrdilne elemente ISOFIX; |
| --- | --- |

2.31

„pritrdišče sedeža vozila (PSV)“ pomeni pritrdišče v skladu z velikostnimi razredi ISOFIX, ki so opredeljeni v odstavku 2.1.1.6 in katerih mere so podane na slikah 1 do 6 v Dodatku 2 Priloge 17 k Pravilniku št. 16, ki ga proizvajalec sistema za zadrževanje uporablja za določitev ustreznih mer sistema za zadrževanje otrok ISOFIX in za določitev mest za pritrdilne elemente ISOFIX;

| 2.32 | „vponka zgornje priveze ISOFIX“ pomeni napravo, ki se namesti na pritrdišče za zgornjo privezo ISOFIX; |
| --- | --- |

2.32

„vponka zgornje priveze ISOFIX“ pomeni napravo, ki se namesti na pritrdišče za zgornjo privezo ISOFIX;

| 2.33 | „kavelj za zgornjo privezo ISOFIX“ pomeni vponko zgornje priveze ISOFIX, ki se običajno uporablja za namestitev traku za zgornjo privezo ISOFIX na pritrdišče za zgornjo privezo ISOFIX, kot je prikazano na sliki 3 Pravilnika št. 14; |
| --- | --- |

2.33

„kavelj za zgornjo privezo ISOFIX“ pomeni vponko zgornje priveze ISOFIX, ki se običajno uporablja za namestitev traku za zgornjo privezo ISOFIX na pritrdišče za zgornjo privezo ISOFIX, kot je prikazano na sliki 3 Pravilnika št. 14;

| 2.34 | „trak za zgornjo privezo ISOFIX“ pomeni tkani trak (ali enakovredno), ki sega od vrha sistema za zadrževanje otrok ISOFIX do pritrdišča za zgornjo privezo ISOFIX in je opremljen z napravo za nastavitev, napravo za popuščanje napetosti in vponko zgornje priveze ISOFIX; |
| --- | --- |

2.34

„trak za zgornjo privezo ISOFIX“ pomeni tkani trak (ali enakovredno), ki sega od vrha sistema za zadrževanje otrok ISOFIX do pritrdišča za zgornjo privezo ISOFIX in je opremljen z napravo za nastavitev, napravo za popuščanje napetosti in vponko zgornje priveze ISOFIX;

| 2.35 | „pritrdilni element zgornje priveze ISOFIX“ pomeni napravo za namestitev traku za zgornjo privezo ISOFIX na sistem za zadrževanje otrok ISOFIX; |
| --- | --- |

2.35

„pritrdilni element zgornje priveze ISOFIX“ pomeni napravo za namestitev traku za zgornjo privezo ISOFIX na sistem za zadrževanje otrok ISOFIX;

| 2.36 | „naprava za popuščanje napetosti“ pomeni sistem, ki omogoča popustitev naprave, ki uravnava in vzdržuje napetost v traku za zgornjo privezo ISOFIX; |
| --- | --- |

2.36

„naprava za popuščanje napetosti“ pomeni sistem, ki omogoča popustitev naprave, ki uravnava in vzdržuje napetost v traku za zgornjo privezo ISOFIX;

| 2.37 | „vodilo za trak varnostnega pasu za odrasle“ pomeni napravo, skozi katero za pravilen potek lege teče varnostni pas za odrasle in ki omogoča prosto gibanje tkanega traku; |
| --- | --- |

2.37

„vodilo za trak varnostnega pasu za odrasle“ pomeni napravo, skozi katero za pravilen potek lege teče varnostni pas za odrasle in ki omogoča prosto gibanje tkanega traku;

| 2.38 | „homologacijski preskus“ pomeni preskus, s katerim se ugotovi, do kolikšne mere tip sistema za zadrževanje otrok, predložen v homologacijo, izpolnjuje zahteve; |
| --- | --- |

2.38

„homologacijski preskus“ pomeni preskus, s katerim se ugotovi, do kolikšne mere tip sistema za zadrževanje otrok, predložen v homologacijo, izpolnjuje zahteve;

| 2.39 | „preskus ustreznosti proizvodnje“ pomeni preskus za ugotavljanje, ali proizvajalec lahko izdela sistem za zadrževanje otrok v skladu s sistemi za zadrževanje otrok, predloženimi v homologacijo; |
| --- | --- |

2.39

„preskus ustreznosti proizvodnje“ pomeni preskus za ugotavljanje, ali proizvajalec lahko izdela sistem za zadrževanje otrok v skladu s sistemi za zadrževanje otrok, predloženimi v homologacijo;

| 2.40 | „rutinsko preskušanje“ pomeni preskušanje določenega števila sistemov za zadrževanje, izbranih iz ene serije, da se preveri, do kolikšne mere izpolnjujejo zahteve. |
| --- | --- |

2.40

„rutinsko preskušanje“ pomeni preskušanje določenega števila sistemov za zadrževanje, izbranih iz ene serije, da se preveri, do kolikšne mere izpolnjujejo zahteve.

| 2.41 | „sistem za premikanje sistema za zadrževanje otrok“ pomeni napravo, ki omogoča kotni ali vzdolžni premik sistema za zadrževanje otrok ali enega od njegovih delov; |
| --- | --- |

2.41

„sistem za premikanje sistema za zadrževanje otrok“ pomeni napravo, ki omogoča kotni ali vzdolžni premik sistema za zadrževanje otrok ali enega od njegovih delov;

| 2.42 | „sistem za blokiranje sistema za zadrževanje otrok“ pomeni napravo, ki zagotavlja, da sistem za zadrževanje otrok in njegovi deli ostajajo v položaju uporabe; |
| --- | --- |

2.42

„sistem za blokiranje sistema za zadrževanje otrok“ pomeni napravo, ki zagotavlja, da sistem za zadrževanje otrok in njegovi deli ostajajo v položaju uporabe;

| 2.43 | „naprava za omejevanje obremenitve“ pomeni napravo, ki se lahko pod določenimi pogoji obremenitve zlomi ali zaskoči. Naprava je zasnovana posebej za te pogoje, njeno delovanje pa mora biti ponovljivo in objektivno dokumentirano v tehnični dokumentaciji. |
| --- | --- |

2.43

„naprava za omejevanje obremenitve“ pomeni napravo, ki se lahko pod določenimi pogoji obremenitve zlomi ali zaskoči. Naprava je zasnovana posebej za te pogoje, njeno delovanje pa mora biti ponovljivo in objektivno dokumentirano v tehnični dokumentaciji.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1   Vlogo za podelitev homologacije tipa sistema za zadrževanje otrok vloži lastnik blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik, ki mora ravnati v skladu s homologacijsko shemo, opisano v Prilogi 14.

3.2   Vlogi za homologacijo v zvezi z vsako vrsto sistema za zadrževanje otrok je treba priložiti:

| 3.2.1 | tehnični opis sistema za zadrževanje otrok, v katerem so opredeljeni trakovi in drugi uporabljeni materiali ter predvideno in ponovljivo delovanje naprav za omejevanje obremenitve. Priložiti je treba risbe delov, ki sestavljajo sistem za zadrževanje otrok, in, v primeru navijal, navodila za namestitev teh navijal in njihovih senzorjev ter izjavo o toksičnosti (odstavek 6.1.5) in vnetljivosti (odstavek 6.1.6), na risbah pa morajo biti označena mesta, namenjena za homologacijsko številko in dodatne simbole glede na krog homologacijske oznake. V opisu mora biti navedena barva modela, predloženega v homologacijo; |
| --- | --- |

3.2.1

tehnični opis sistema za zadrževanje otrok, v katerem so opredeljeni trakovi in drugi uporabljeni materiali ter predvideno in ponovljivo delovanje naprav za omejevanje obremenitve. Priložiti je treba risbe delov, ki sestavljajo sistem za zadrževanje otrok, in, v primeru navijal, navodila za namestitev teh navijal in njihovih senzorjev ter izjavo o toksičnosti (odstavek 6.1.5) in vnetljivosti (odstavek 6.1.6), na risbah pa morajo biti označena mesta, namenjena za homologacijsko številko in dodatne simbole glede na krog homologacijske oznake. V opisu mora biti navedena barva modela, predloženega v homologacijo;

| 3.2.2 | štiri vzorce sistema za zadrževanje otrok; |
| --- | --- |

3.2.2

štiri vzorce sistema za zadrževanje otrok;

| 3.2.3 | 10-metrski del traku za vsako kategorijo traku, ki se uporablja pri sistemu za zadrževanje otrok; in |
| --- | --- |

3.2.3

10-metrski del traku za vsako kategorijo traku, ki se uporablja pri sistemu za zadrževanje otrok; in

| 3.2.4 | dodatne vzorce je treba zagotoviti na zahtevo tehnične službe, ki je pristojna za izvajanje preskusa; |
| --- | --- |

3.2.4

dodatne vzorce je treba zagotoviti na zahtevo tehnične službe, ki je pristojna za izvajanje preskusa;

| 3.2.5 | navodila za uporabo in podatke o pakiranju v skladu z odstavkom 15; |
| --- | --- |

3.2.5

navodila za uporabo in podatke o pakiranju v skladu z odstavkom 15;

| 3.2.6 | v primeru prenosnih otroških ležalnikov in če je sistem za zadrževanje za prenosni otroški ležalnik mogoče uporabiti z več tipi prenosnih otroških ležalnikov, mora njihov proizvajalec predložiti seznam teh tipov. |
| --- | --- |

3.2.6

v primeru prenosnih otroških ležalnikov in če je sistem za zadrževanje za prenosni otroški ležalnik mogoče uporabiti z več tipi prenosnih otroških ležalnikov, mora njihov proizvajalec predložiti seznam teh tipov.

3.3   Kadar se za pritrditev sistema za zadrževanje otrok uporablja odobreni varnostni pas za odrasle, mora biti določeno, katere kategorije varnostnih pasov se lahko uporabljajo, npr. statični trebušni pasovi.

3.4   Homologacijski organ pogodbenice mora pred podelitvijo homologacije preveriti, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi in postopki, ki zagotavljajo učinkovit nadzor, tako da so sistemi za zadrževanje otrok, oprema ali deli v proizvodnji skladni s homologiranim tipom.

4.   OZNAKE

4.1   Vzorci sistema za zadrževanje otrok, predloženega v homologacijo v skladu z določbami iz odstavkov 3.2.2 in 3.2.3, morajo biti jasno in neizbrisno označeni z nazivom, začetnicami ali blagovno znamko proizvajalca.

4.2   Eden od plastičnih delov sistema za zadrževanje otrok (na primer školjka, ščitnik pred udarci, jezdec itd.), razen pasov ali H-pasov, mora biti jasno (in neizbrisno) označen z letom proizvodnje.

4.3   Če se sistem za zadrževanje otrok uporablja skupaj z varnostnim pasom za odrasle, mora biti pravilen potek lege tkanega traku jasno označen z risbo, trajno nameščeno na sistemu za zadrževanje. Če je sistem za zadrževanje pritrjen na svoje mesto z varnostnim pasom za odrasle, mora biti potek tkanega traku jasno označen na proizvodu z barvnimi oznakami. Za označitev lege varnostnega pasu, ko je naprava obrnjena v smeri vožnje, se uporabi rdeča barva, za primer, ko je obrnjena nazaj, pa modra. Za naprave, ki jih je mogoče namestiti obrnjene nazaj ali naprej brez spreminjanja poteka pasu (npr. obračljivi sistemi), se uporabita obe barvi. Isti barvi se uporabita tudi na nalepkah na napravi, ki označujejo način uporabe.

Predvidene lege trebušnega dela in diagonalnega dela varnostnega pasu morajo biti jasno ločene. Vsak del varnostnega pasu mora biti označen z ustreznimi barvnimi oznakami, besedami, oblikami itd.

Na vsaki sliki lege pasu na proizvodu mora biti jasno označena usmeritev sistema za zadrževanje otrok glede na vozilo. Diagrami leg pasu, ki ne prikazujejo sedeža vozila, niso sprejemljivi.

Oznake, določene v tem odstavku, morajo biti vidne, ko je sistem za zadrževanje v vozilu. Pri sistemih za zadrževanje iz razreda 0 morajo biti te oznake vidne tudi takrat, ko se otrok nahaja v napravi za zadrževanje.

4.4   Na sistemih za zadrževanje otrok, obrnjenih nazaj, mora biti na vidnem delu notranje površine (vključno z bočnim krilom ob otrokovi glavi), približno v območju sistema za zadrževanje, kjer počiva otrokova glava, trajno pritrjena naslednja nalepka (prikazane informacije so minimum).

Najmanjša velikost nalepke: 60 × 120 mm

Nalepka mora biti prišita na prevleko po celotnem obodu in/ali trajno pritrjena na prevleko po celotnem hrbtnem delu. Sprejemljiva je kakršna koli druga trajna oblika pritrjevanja, ki je ni mogoče zlahka odstraniti z izdelka in ki ne zbledi. Nalepke v obliki zastavic so izrecno prepovedane.

Če lahko deli sistema za zadrževanje ali kakršni koli dodatki, ki jih zagotovi proizvajalec sistema za zadrževanje otrok, zakrivajo nalepko, je potrebna dodatna nalepka. Ena opozorilna nalepka mora biti trajno vidna v vseh položajih, ko je sistem za zadrževanje otrok pripravljen za uporabo v kateri koli postavitvi.

simboli piktograma morajo biti razdeljeni v prikazane skupine, biti te velikosti ali večji ter v navedeni rdeči, črni in beli barvi

piktogram po standardu ISO 2575: 2004 – Z.01 mora biti te velikosti ali večji ter v navedeni rdeči, črni in beli barvi

obris nalepke, črna navpična in vodoravna črta

zgornji simboli črni z rumenim ali oranžnim ozadjem

belo ozadje

belo ozadje

4.5   V primeru sistemov za zadrževanje otrok, ki jih je mogoče uporabiti tako, da so obrnjeni naprej ali nazaj, mora biti vključeno naslednje besedilo:

„POMEMBNO – SISTEMA NE UPORABLJAJTE OBRNJENEGA NAPREJ, DOKLER TEŽA OTROKA NE PRESEGA ...(glej navodila)“.

4.6   V primeru sistemov za zadrževanje otrok z alternativnimi načini lege pasov morajo biti alternativne stičnetočke za prenašanje obremenitev med sistemom za zadrževanje otrok in varnostnim pasom za odrasle trajno označene. Ta oznaka označuje alternativno lego pasu in mora biti skladna z zgoraj omenjenimi zahtevami za označevanje sedežev, obrnjenih naprej ali nazaj.

4.7   Če sistem za zadrževanje otrok nudi alternativne stične točke za prenašanje obremenitev, mora oznaka iz odstavka 4.3 vsebovati navedbo, da je v navodilih za uporabo opisana alternativna lega pasu.

4.8   Oznaka ISOFIX

Če proizvod vsebuje pritrdilne elemente ISOFIX, morajo biti osebi, ki sistem za zadrževanje otrok namešča v vozilo, trajno vidne naslednje informacije:

logotip ISO ISOFIX, ki mu sledijo črke, ki ustrezajo velikostnim razredom ISOFIX, v katere proizvod spada. Najmanj simbol, ki je sestavljen iz kroga s premerom najmanj 13 mm in vsebuje piktogram. Piktogram se mora jasno razločevati od ozadja kroga. Piktogram mora biti jasno viden, in sicer s pomočjo kontrastnih barv ali zadostne izbočenosti, če je ulit ali reliefen.

B, C in F

Piktogram in/ali besedilo lahko posreduje naslednje informacije. Na oznaki morajo biti navedeni naslednji podatki:

| (a) | ključni koraki za pripravo sedeža za namestitev. Na primer, razložena mora biti metoda za sprostitev zaskočnega sistema ISOFIX; |
| --- | --- |

(a)

ključni koraki za pripravo sedeža za namestitev. Na primer, razložena mora biti metoda za sprostitev zaskočnega sistema ISOFIX;

| (b) | razloženi morajo biti položaj, funkcija in pomen vseh indikatorjev; |
| --- | --- |

(b)

razloženi morajo biti položaj, funkcija in pomen vseh indikatorjev;

| (c) | z enim od spodnjih simbolov, kot je ustrezno, morajo biti navedeni položaj in, če je potrebno, lega zgornjih privez ali drugi načini za omejevanje vrtenja sedeža, ki zahtevajo posredovanje uporabnika; |
| --- | --- |

(c)

z enim od spodnjih simbolov, kot je ustrezno, morajo biti navedeni položaj in, če je potrebno, lega zgornjih privez ali drugi načini za omejevanje vrtenja sedeža, ki zahtevajo posredovanje uporabnika;

Image 3

| (d) | navedeno mora biti, kako se prilagodijo zaskočni zapahi in zgornja priveza ISOFIX ali drugi načini za omejevanje vrtenja sedeža, ki zahtevajo posredovanje uporabnika; |
| --- | --- |

(d)

navedeno mora biti, kako se prilagodijo zaskočni zapahi in zgornja priveza ISOFIX ali drugi načini za omejevanje vrtenja sedeža, ki zahtevajo posredovanje uporabnika;

| (e) | oznaka mora biti trajno pritrjena in vidna uporabniku, ki sedež namešča; |
| --- | --- |

(e)

oznaka mora biti trajno pritrjena in vidna uporabniku, ki sedež namešča;

| (f) | kjer je potrebno, se je treba s pomočjo spodnjega simbola sklicevati na navodila za uporabo sistema za zadrževanje otrok in na lokacijo navedenega dokumenta. |
| --- | --- |

(f)

kjer je potrebno, se je treba s pomočjo spodnjega simbola sklicevati na navodila za uporabo sistema za zadrževanje otrok in na lokacijo navedenega dokumenta.

Image 4

5.   HOMOLOGACIJA

5.1   Preden je mogoče podeliti homologacijo, mora vsak vzorec, predložen v skladu z odstavkoma 3.2.2 in 3.2.3, povsem ustrezati specifikacijam, določenim v odstavkih 6 in 8 tega pravilnika.

5.2   Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 04, kar ustreza spremembam 04, ki so začele veljati 12. septembra 1995) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu sistema za zadrževanje otrok, ki ga zajema ta pravilnik.

5.3   Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije sistema za zadrževanje otrok v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

5.4   Na vsakem sistemu za zadrževanje otrok, ki je v skladu s tipom, homologiranim po tem pravilniku, so poleg oznak iz odstavka 4 na ustreznem mestu nameščeni naslednji podatki:

| 5.4.1 | mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:






  5.4.1.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (1); |
| --- | --- | --- |

5.4.1

mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

5.4.1.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (1);

1

| 5.4.1.2 | homologacijske številke; |
| --- | --- |

5.4.1.2

homologacijske številke;

| 5.4.2 | naslednji dodatni simboli:






  5.4.2.1 | beseda ali besede „univerzalni“, „za omejeno uporabo“, „poluniverzalni“ ali „za določeno vozilo“, odvisno od kategorije sistema za zadrževanje otrok; |
| --- | --- | --- |

5.4.2

naslednji dodatni simboli:

5.4.2.1

beseda ali besede „univerzalni“, „za omejeno uporabo“, „poluniverzalni“ ali „za določeno vozilo“, odvisno od kategorije sistema za zadrževanje otrok;

| 5.4.2.2 | razpon mas, za katere je bil sistem za zadrževanje otrok izdelan, to je 0–10 kg; 0–13 kg; 9–18 kg; 15–25 kg; 22–36 kg; 0–18 kg; 9–25 kg; 15–36 kg; 0–25 kg; 9–36 kg; 0–36 kg; |
| --- | --- |

5.4.2.2

razpon mas, za katere je bil sistem za zadrževanje otrok izdelan, to je 0–10 kg; 0–13 kg; 9–18 kg; 15–25 kg; 22–36 kg; 0–18 kg; 9–25 kg; 15–36 kg; 0–25 kg; 9–36 kg; 0–36 kg;

| 5.4.2.3 | simbol „Y“, kadar naprava vsebuje mednožni trak, v skladu z zahtevami Dopolnila 3 sprememb 02 Pravilnika; |
| --- | --- |

5.4.2.3

simbol „Y“, kadar naprava vsebuje mednožni trak, v skladu z zahtevami Dopolnila 3 sprememb 02 Pravilnika;

| 5.4.2.4 | simbol „S“ v primeru „sistema za zadrževanje otrok s posebnimi potrebami“. |
| --- | --- |

5.4.2.4

simbol „S“ v primeru „sistema za zadrževanje otrok s posebnimi potrebami“.

5.5   Primer namestitve homologacijske oznake je v Prilogi 2 k temu pravilniku.

5.6   Podatki iz odstavka 5.4 morajo biti jasno čitljivi in neizbrisni ter pritrjeni z nalepko ali neposredno oznako. Nalepka ali oznaka mora biti odporna proti obrabi.

5.7   Nalepke iz odstavka 5.6 lahko izda organ, ki je podelil homologacijo, ali proizvajalec po pooblastilu navedenega organa.

6.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

6.1   Namestitev in pritrditev v vozilu

6.1.1   Uporaba sistema za zadrževanje otrok „univerzalne“ in „poluniverzalne“ kategorije ter kategorije „za omejeno uporabo“ je dovoljena na sprednjih in zadnjih sedežih, če so sistemi za zadrževanje vgrajeni skladno z navodili proizvajalca.

6.1.2   Uporaba sistema za zadrževanje otrok v kategoriji „za določena vozila“ je dovoljena na vseh sedežih, kakor tudi v prtljažnem prostoru, če so sistemi za zadrževanje vgrajeni skladno z navodili proizvajalca. Pri nazaj obrnjenem sistemu za zadrževanje mora konstrukcija zagotoviti oporo za glavo otroka, ko je sistem pripravljen za uporabo. To je treba določiti kot črto, ki je pravokotna na naslon sedeža in poteka skozi črto očesa, presečišče pa mora biti najmanj 40 mm pod začetkom polmera opore za glavo.

6.1.3   Sistem za zadrževanje otrok mora biti pritrjen na konstrukcijo vozila ali konstrukcijo sedeža v skladu s kategorijo, v katero sodi:

Možne sestave za homologacijo

Možne sestave za homologacijo

Preglednica razredov/kategorij

Preglednica razredov/kategorij

| Razred/kategorija | Univerzalni (2) | Poluniverzalni (3) | Za omejeno uporabo | Za določena vozila |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SZO | SZO ISOFIX | SZO | SZO ISOFIX | SZO | SZO ISOFIX | SZO | SZO ISOFIX |
| 0 | Otroški ležalnik | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| Obrnjen nazaj | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| 0+ | Obrnjen nazaj | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| I | Obrnjen nazaj | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| Obrnjen naprej
  (integriran) | A | A | A | A | A | NA | A | A |
| Obrnjen naprej
  (neintegriran) | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA |
| Obrnjen naprej
  (neintegriran – glej odstavek 6.1.12) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| II | Obrnjen nazaj | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Obrnjen naprej
  (integriran) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Obrnjen naprej
  (neintegriran) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| III | Obrnjen nazaj | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Obrnjen naprej
  (integriran) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Obrnjen naprej
  (neintegriran) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Pri čemer je:
  SZO: sistem za zadrževanje otrok
  A: se uporablja
  NA: se ne uporablja |

Razred/kategorija

Univerzalni (2)

2

Poluniverzalni (3)

3

Za omejeno uporabo

Za določena vozila

SZO

SZO ISOFIX

SZO

SZO ISOFIX

SZO

SZO ISOFIX

SZO

SZO ISOFIX

0

Otroški ležalnik

A

NA

A

A

A

NA

A

A

Obrnjen nazaj

A

NA

A

A

A

NA

A

A

0+

Obrnjen nazaj

A

NA

A

A

A

NA

A

A

I

Obrnjen nazaj

A

NA

A

A

A

NA

A

A

Obrnjen naprej

(integriran)

A

A

A

A

A

NA

A

A

Obrnjen naprej

(neintegriran)

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

Obrnjen naprej

(neintegriran – glej odstavek 6.1.12)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

II

Obrnjen nazaj

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Obrnjen naprej

(integriran)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Obrnjen naprej

(neintegriran)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

III

Obrnjen nazaj

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Obrnjen naprej

(integriran)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Obrnjen naprej

(neintegriran)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Pri čemer je:

SZO: sistem za zadrževanje otrok

A: se uporablja

NA: se ne uporablja

6.1.3.1   pri „univerzalni“ kategoriji in kategoriji „za omejeno uporabo“ z varnostnim pasom za odraslo osebo (z navijalom ali brez njega), ki izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 16 (ali enakovrednih predpisov) in je nameščen na pritrdišča, ki izpolnjujejo zahteve iz Pravilnika št. 14 (ali enakovrednih predpisov);

6.1.3.2   pri „univerzalni“ kategoriji sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX s pritrdilnimi elementi ISOFIX in zgornjo privezo ISOFIX, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika in so nameščeni na pritrdilni sistem ISOFIX in pritrdišče za zgornjo privezo ISOFIX, ki izpolnjujeta zahteve iz Pravilnika št. 14;

6.1.3.3   pri „poluniverzalni“ kategoriji s spodnjimi pritrdišči iz Pravilnika št. 14 in dodatnimi pritrdišči, ki izpolnjujejo priporočilo iz Priloge 11 k temu pravilniku;

6.1.3.4   pri „polunivezalni“ kategoriji sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX s pritrdilnimi elementi ISOFIX in zgornjo privezo ISOFIX ali podporno nogo ali armaturno ploščo vozila, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika in so nameščeni na pritrdilni sistem ISOFIX in/ali pritrdišče za zgornjo privezo ISOFIX, ki izpolnjujeta zahteve iz Pravilnika št. 14;

6.1.3.5   pri kategoriji „za določeno vozilo“ s pritrdišči, ki jih je zasnoval proizvajalec vozila ali proizvajalec sistema za zadrževanje otrok;

6.1.3.6   pri trakovih za zadrževanje otrok ali traku za pritrditev sistema za zadrževanje otrok, ki uporablja pritrdišča, na katera so že pritrjeni varnostni pasovi za odrasle osebe, mora tehnična služba preveriti:

| | da je dejanska lega pritrdišča pasu za odraslo osebo homologirana skladno s Pravilnikom št. 14 ali enakovrednim predpisom; |
| --- | --- |

da je dejanska lega pritrdišča pasu za odraslo osebo homologirana skladno s Pravilnikom št. 14 ali enakovrednim predpisom;

| | da delovanje ene naprave ne ovira učinkovitega delovanja druge naprave; |
| --- | --- |

da delovanje ene naprave ne ovira učinkovitega delovanja druge naprave;

| | da zaponk sistema za zadrževanje za odrasle ni mogoče nadomestiti z zaponkami dodatnega sistema. |
| --- | --- |

da zaponk sistema za zadrževanje za odrasle ni mogoče nadomestiti z zaponkami dodatnega sistema.

Pri napravah za zadrževanje otrok, ki uporabljajo toge opore ali posebne naprave, nameščene na pritrdišča, homologirana po Pravilniku št. 14, ki premaknejo lego efektivnega pritrdišča izven območja veljavnosti Pravilnika št. 14, veljajo naslednje točke:

| | takšne naprave se lahko homologirajo samo kot „poluniverzalne“ ali „za določeno vozilo“; |
| --- | --- |

takšne naprave se lahko homologirajo samo kot „poluniverzalne“ ali „za določeno vozilo“;

| | tehnična služba za toge opore in pritrdilne elemente uporablja zahteve Priloge 11 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

tehnična služba za toge opore in pritrdilne elemente uporablja zahteve Priloge 11 k temu pravilniku;

| | togo oporo je treba vključiti v dinamični preskus, s tem da obremenitev deluje na srednjo lego, pri tem pa je toga opora, če je nastavljiva, v najbolj iztegnjeni legi; |
| --- | --- |

togo oporo je treba vključiti v dinamični preskus, s tem da obremenitev deluje na srednjo lego, pri tem pa je toga opora, če je nastavljiva, v najbolj iztegnjeni legi;

| | toga opora, pritrjena na katero koli pritrdišče pasu za odrasle osebe, ne sme negativno vplivati na dejansko lego in učinkovitost tega pritrdišča; |
| --- | --- |

toga opora, pritrjena na katero koli pritrdišče pasu za odrasle osebe, ne sme negativno vplivati na dejansko lego in učinkovitost tega pritrdišča;

6.1.3.7   sistemi za zadrževanje otrok, ki uporabljajo podporno nogo, so lahko homologirani samo za „poluniverzalno“ kategorijo ali kategorijo „za določena vozila“, zanje pa veljajo zahteve iz Priloge 11 k temu pravilniku. Proizvajalec sistema za zadrževanje otrok mora upoštevati zahteve podporne noge za njeno pravilno delovanje v vsakem vozilu in zagotoviti ustrezne informacije v zvezi s tem.

6.1.4   Jezdec mora biti pritrjen bodisi z varnostnim pasom za odraslo osebo, če se uporabi preskus iz odstavka 8.1.4, bodisi kako drugače.

6.1.5   Proizvajalec sistema za zadrževanje otrok mora podati pisno izjavo, da je toksičnost materialov, uporabljenih v proizvodnji sistemov za zadrževanje in dostopnih otrokom, ki jih uporabljajo, skladna z ustreznimi deli standarda EN 71:2009, del 3. Po presoji preskuševalnega organa se lahko opravijo preskusi za potrditev veljavnosti izjave. Ta odstavek ne velja za naprave za zadrževanje razredov II in III.

6.1.6   Proizvajalec sistema za zadrževanje otrok mora podati pisno izjavo, da je vnetljivost materialov, uporabljenih v proizvodnji sistemov za zadrževanje, skladna z ustreznimi deli standarda EN 71:2009, del 2. Po presoji preskuševalnega organa se lahko opravijo preskusi za potrditev veljavnosti izjave.

6.1.7   Pri nazaj obrnjenih sistemih za zadrževanje otrok, ki so podprti z armaturno ploščo, se pri homologaciji po tem pravilniku predpostavlja, da je armaturna plošča dovolj toga.

6.1.8   Pri sistemu za zadrževanje otrok „univerzalne“ kategorije, razen univerzalnem sistemu za zadrževanje otrok ISOFIX, se mora najbolj obremenjena stična točka nahajati med sistemom za zadrževanje otrok in varnostnim pasom za odraslo osebo. Ta točka mora biti najmanj 150 mm oddaljena od osi Cr, merjeno, ko je sistem za zadrževanje otrok na napravi za dinamično preskušanje nameščen v skladu s Prilogo 21 k tej uredbi, brez preskusne lutke. To velja za vse konfiguracije nastavitve. Dodatne alternativne lege pasu so dovoljene. Kadar obstaja alternativna lega pasu, jo mora proizvajalec v skladu z odstavkom 15 izrecno navesti v navodilih za uporabo. Pri preskušanju s takimi alternativnimi legami pasov mora sistem za zadrževanje izpolnjevati vse zahteve iz Pravilnika razen tega odstavka.

6.1.9   Če se za namestitev sistema za zadrževanje otrok „univerzalne“ kategorije zahteva uporaba varnostnega pasu za odrasle osebe, je največja dolžina pasu, ki se lahko uporabi v napravi za dinamično preskušanje, določena v Prilogi 13 k temu pravilniku.

Za preverjanje skladnosti s to zahtevo je treba sistem za zadrževanje otrok namestiti na napravo za preskušanje z uporabo ustreznega standardnega varnostnega pasu, opisanega v Prilogi 13. Lutka se namesti samo takrat, kadar je oblika sistema za zadrževanje takšna, da bi namestitev lutke povečala količino uporabljenega varnostnega pasu. Položaj sistema za zadrževanje otrok ne sme povzročati napetosti v varnostnem pasu, razen tiste, ki je posledica standardnega navijala, če je to pritrjeno. Kadar se uporablja varnostni pas z navijalom, mora biti ta pogoj izpolnjen tako, da vsaj 150 mm pasu ostane na vretenu.

6.1.10   Sistemi za zadrževanje otrok razredov 0 in 0+ se ne smejo uporabljati obrnjeni naprej.

6.1.11   Sistemi za zadrževanje otrok razredov 0 in 0+, razen prenosnih otroških ležalnikov, kot so opredeljeni v odstavku 2.4.1, morajo biti integrirani.

6.1.12   Sistemi za zadrževanje otrok razreda I morajo biti integrirani, razen če so opremljeni s ščitnikom pred udarcem razreda B, kot je opredeljen v odstavku 2.7 tega pravilnika.

6.2   Konfiguracija

6.2.1   Konfiguracija sistema za zadrževanje mora biti taka, da

| 6.2.1.1 | sistem za zadrževanje v vsaki predvideni legi naprave zagotavlja predpisano zaščito; pri „sistemih za zadrževanje otrok s posebnimi potrebami“ morajo osnovna zadrževalna sredstva zagotavljati predpisano zaščito v vsaki legi sistema za zadrževanje brez uporabe dodatnih zadrževalnih naprav; |
| --- | --- |

6.2.1.1

sistem za zadrževanje v vsaki predvideni legi naprave zagotavlja predpisano zaščito; pri „sistemih za zadrževanje otrok s posebnimi potrebami“ morajo osnovna zadrževalna sredstva zagotavljati predpisano zaščito v vsaki legi sistema za zadrževanje brez uporabe dodatnih zadrževalnih naprav;

| 6.2.1.2 | se otroka enostavno in hitro postavi in vzame iz sistema za zadrževanje; pri sistemu za zadrževanje otrok, v katerem je otrok pripet s H-pasom ali Y-pasom brez navijala, mora biti med postopkom iz odstavka 7.2.1.4 možno premikati vse ramenske in trebušne pasove drugega proti drugemu.
  V teh primerih je lahko sklop pasov sistema za zadrževanje otrok izdelan z dvema ali več povezovalnimi deli. Pri „sistemih za zadrževanje otrok s posebnimi potrebami“ se razume, da zaradi dodatnih zadrževalnih naprav otroka ni mogoče tako hitro postaviti in vzeti iz sistema za zadrževanje. Kljub temu morajo biti dodatne naprave zasnovane tako, da jih je mogoče čim hitreje odklopiti; |
| --- | --- |

6.2.1.2

se otroka enostavno in hitro postavi in vzame iz sistema za zadrževanje; pri sistemu za zadrževanje otrok, v katerem je otrok pripet s H-pasom ali Y-pasom brez navijala, mora biti med postopkom iz odstavka 7.2.1.4 možno premikati vse ramenske in trebušne pasove drugega proti drugemu.

V teh primerih je lahko sklop pasov sistema za zadrževanje otrok izdelan z dvema ali več povezovalnimi deli. Pri „sistemih za zadrževanje otrok s posebnimi potrebami“ se razume, da zaradi dodatnih zadrževalnih naprav otroka ni mogoče tako hitro postaviti in vzeti iz sistema za zadrževanje. Kljub temu morajo biti dodatne naprave zasnovane tako, da jih je mogoče čim hitreje odklopiti;

| 6.2.1.3 | če je mogoče spremeniti naklon sistema za zadrževanje, ta sprememba naklona ne sme zahtevati ročne ponovne nastavitve trakov. Za spremembo naklona sistema za zadrževanje je potreben nameren poseg z roko; |
| --- | --- |

6.2.1.3

če je mogoče spremeniti naklon sistema za zadrževanje, ta sprememba naklona ne sme zahtevati ročne ponovne nastavitve trakov. Za spremembo naklona sistema za zadrževanje je potreben nameren poseg z roko;

| 6.2.1.4 | morajo sistemi za zadrževanje otrok razredov 0, 0+ in I držati otroka v takšni legi, da je potrebna zaščita zagotovljena tudi, ko otrok spi; |
| --- | --- |

6.2.1.4

morajo sistemi za zadrževanje otrok razredov 0, 0+ in I držati otroka v takšni legi, da je potrebna zaščita zagotovljena tudi, ko otrok spi;

| 6.2.1.5 | je zaradi preprečitve zdrsa pod pasom, bodisi zaradi trčenja bodisi zato, ker je otrok nemiren, predpisan mednožni trak na vseh naprej obrnjenih sistemih za zadrževanje razreda I, v povezavi z integriranim sistemom H-pasu. |
| --- | --- |

6.2.1.5

je zaradi preprečitve zdrsa pod pasom, bodisi zaradi trčenja bodisi zato, ker je otrok nemiren, predpisan mednožni trak na vseh naprej obrnjenih sistemih za zadrževanje razreda I, v povezavi z integriranim sistemom H-pasu.

6.2.2   Pri razredih I, II in III morajo vsi sistemi za zadrževanje, ki uporabljajo „trebušni trak“, voditi ta „trebušni trak“ tako, da se obremenitve, ki jih prenaša trebušni trak, prenašajo preko medenice. Sestav ne sme prekomerno pritiskati na občutljive dele otrokovega organizma (trebuh, spodnji, mednožje itd.).

6.2.2.1   Pri zapetem mednožnem traku v najdaljši nastavljivi legi, če je nastavljiv, ne sme biti mogoče nastaviti trebušnega traku tako, da pri največji in najmanjši preskusni lutki v razredih glede na maso, ki jih zajema homologacija, poteka nad medenico. Pri nobenem naprej obrnjenem sistemu za zadrževanje ne sme biti mogoče nastaviti trebušnega traku tako, da pri največji in najmanjši preskusni lutki v razredih glede na maso, ki jih zajema homologacija, poteka nad medenico.

6.2.2.2   Med dinamičnim preskusom iz odstavka 8.1.3 se trebušni trak v času pred največjim vodoravnim premikom glave ne sme v celoti premakniti naprej od medenične strukture preskusne lutke. Ocena se opravi na podlagi počasnega videoposnetka.

6.2.3   Vsi trakovi sistema za zadrževanje morajo biti nameščeni tako, da pri običajni uporabi ne motijo ali ogrožajo uporabnika. Razmak med trakovi ramenskega pasu v bližini vratu mora biti vsaj tako širok, kot je vrat ustrezne preskusne lutke.

6.2.4   Zasnova mora biti takšna, da v primeru trčenja ne pride do obremenitve na temenu glave otroka.

6.2.4.1   Y-pasovi se lahko uporabijo samo pri nazaj obrnjenih in vstran obrnjenih sistemih za zadrževanje otrok (prenosni otroški ležalniki).

6.2.5   Sistem za zadrževanje otrok mora biti izdelan in nameščen tako, da:

| 6.2.5.1 | obstaja čim manjša nevarnost poškodbe otroka ali ostalih potnikov z ostrimi robovi ali štrlečimi deli (kot je na primer določeno v Pravilniku št. 21); |
| --- | --- |

6.2.5.1

obstaja čim manjša nevarnost poškodbe otroka ali ostalih potnikov z ostrimi robovi ali štrlečimi deli (kot je na primer določeno v Pravilniku št. 21);

| 6.2.5.2 | nima ostrih robov ali štrlečih delov, ki bi lahko poškodovali blazinjenje sedežev v vozilu ali obleko potnikov; |
| --- | --- |

6.2.5.2

nima ostrih robov ali štrlečih delov, ki bi lahko poškodovali blazinjenje sedežev v vozilu ali obleko potnikov;

| 6.2.5.3 | ne izpostavlja občutljivih delov otrokovega telesa (trebuh, mednožje itd.) dodatnim vztrajnostnim silam, ki jih povzroča; |
| --- | --- |

6.2.5.3

ne izpostavlja občutljivih delov otrokovega telesa (trebuh, mednožje itd.) dodatnim vztrajnostnim silam, ki jih povzroča;

| 6.2.5.4 | je zagotovljeno, da v stičnih točkah s trakovi togi deli nimajo ostrih robov, ki bi lahko odrgnili trakove. |
| --- | --- |

6.2.5.4

je zagotovljeno, da v stičnih točkah s trakovi togi deli nimajo ostrih robov, ki bi lahko odrgnili trakove.

6.2.6   Vsak ločljivi del za pritrditev in snemanje sestavnih delov mora biti zasnovan tako, da je nevarnost napačnega sestavljanja ali uporabe čim manjša. „Sistemi za zadrževanje otrok s posebnimi potrebami“ imajo lahko dodatne zadrževalne naprave; te morajo biti zasnovane tako, da ne obstaja nevarnost nepravilnega sestavljanja in da so mehanizmi za odpiranje in njihov način delovanja v primeru sile reševalcem takoj jasni.

6.2.7   Če sistem za zadrževanje otrok razredov I, II ter kombinacije razredov I in II vključuje naslon sedeža, mora njegova notranja višina, določena po diagramu iz Priloge 12, znašati najmanj 500 mm.

6.2.8   Lahko se uporabljajo samo navijala s samodejno zaskočitvijo ali navijala z zaskočitvijo v sili.

6.2.9   Pri napravah za uporabo pri razredu I ne sme biti mogoče, da otrok, potem ko je bil pritrjen v sistem za zadrževanje, z lahkoto zrahlja tisti del sistema, ki drži medenični del; v ta namen morajo biti izpolnjene zahteve iz odstavka 7.2.5 (blokirne naprave); vsaka za to predvidena naprava mora biti stalno pritrjena na sistem za zadrževanje otrok.

6.2.10   Sistem za zadrževanje otrok je lahko zasnovan za uporabo za v več kot enem razredu glede na maso in/ali za več kot enega otroka, pod pogojem da izpolnjuje zahteve, določene za vsako izmed zadevnih razredov. Sistem za zadrževanje otrok „univerzalne“ kategorije mora izpolnjevati zahteve te kategorije za vse razrede glede na maso, za katere je bil homologiran.

6.2.11   Sistemi za zadrževanje otrok z navijalom

Pri sistemu za zadrževanje otrok, ki vključuje navijalo, mora slednje izpolnjevati zahteve iz odstavka 7.2.3.

6.2.12   Pri jezdecih je treba pregledati, ali trakovi in jeziček varnostnega pasu za odrasle osebe z lahkoto tečejo skozi pritrdilne točke. To velja zlasti za jezdece, namenjene za sprednje sedeže osebnih vozil, ki imajo lahko dolge in poltoge nastavitvene ročke. Fiksne zaponke ne sme biti možno potegniti skozi pritrdilne točke jezdecev, prav tako pa ni dopustno, da pas poteka popolnoma drugače kot na preskusnem vozičku.

6.2.13   Če je sistem za zadrževanje otrok namenjen za več kot enega otroka, mora biti vsak sistem za zadrževanje glede na prenos obremenitve in nastavitev popolnoma neodvisen.

6.2.14   Sistemi za zadrževanje otrok, ki vključujejo napihljive sestavne dele, morajo biti izdelani tako, da pogoji uporabe (tlak, temperatura, vlaga) ne vplivajo na izpolnjevanje zahtev tega pravilnika.

6.3   Specifikacije sistema za zadrževanje otrok ISOFIX

6.3.1   Splošne značilnosti

6.3.1.1   Mere

Največje stranske, spodnje in zadnje mere sistema za zadrževanje otrok ISOFIX in mesta pritrdilnega sistema ISOFIX, kamor je treba namestiti pritrdilne elemente sistema, so za proizvajalca sistema za zadrževanje otrok ISOFIX določena s pritrdiščem sedeža vozila (PSV), določenim v odstavku 2.31 tega pravilnika.

6.3.1.2   Masa

Masa sistema za zadrževanje otrok ISOFIX „univerzalne“ in „poluniverzalne“ kategorije ter za razrede 0, 0+ in 1 ne sme presegati 15 kg.

6.3.2   Pritrdilni elementi ISOFIX

6.3.2.1   Tip

Pritrdilni elementi ISOFIX so lahko v skladu s primeri s slike 0(a) ali drugimi ustreznimi zasnovami, ki so del togega mehanizma, ki ga je mogoče prilagoditi in katerega značilnosti določi proizvajalec sistema za zadrževanje otrok ISOFIX.

Slika 0(a)

Slika 0(a)

Image 5

največ 33

največ 33

Mere v mm

Legenda

1 Pritrdilni element sistema za zadrževanje otrok ISOFIX – primer 1

2 Pritrdilni element sistema za zadrževanje otrok ISOFIX – primer 2

6.3.2.2   Mere

Mere za del pritrdilnega elementa sistema za zadrževanje otrok ISOFIX, ki se namesti na pritrdilni sistem ISOFIX, ne smejo presegati največjih mer, navedenih na sliki 0(b).

Slika 0(b)

Slika 0(b)

Image 6

6.3.2.3   Označevanje delne zaskočitve

Sistem za zadrževanje otrok ISOFIX mora vključevati sredstvo, ki jasno označuje, da sta oba pritrdilna elementa ISOFIX popolnoma zaskočena z ustreznimi spodnjimi pritrdišči ISOFIX. Označevanje je lahko zvočno, otipljivo ali vizualno ali kombinacija dveh ali več. V primeru vizualnega označevanja je treba zagotoviti, da je označba vidna v vseh običajnih pogojih osvetlitve.

6.3.3   Specifikacije zgornje priveze sistema za zadrževanje otrok ISOFIX

6.3.3.1   Vponka zgornje priveze

Vponka zgornje priveze mora biti kavelj zgornje priveze ISOFIX, kot je prikazan na sliki 0(c), ali podobne naprave, ki ustrezajo meram na sliki 0(c).

6.3.3.2   Značilnosti zgornje priveze ISOFIX

Zgornja priveza ISOFIX mora biti podprta s tkanim trakom (ali enakovrednim materialom), ki ga je mogoče prilagoditi in mu sprostiti napetost.

6.3.3.2.1   Dolžina zgornje priveze ISOFIX

Dolžina zgornje priveze sistema za zadrževanje otrok ISOFIX mora biti vsaj 2 000 mm.

6.3.3.2.2   Indikator napetosti

Zgornja priveza ISOFIX ali otroški sedež ISOFIX mora biti opremljena z napravo, ki kaže, da trak ni več ohlapen. Naprava je lahko del naprave za prilagoditev ali naprave za popuščanje napetosti.

6.3.3.2.3   Mere

Priključne mere za kavlje zgornje priveze ISOFIX so prikazane na sliki 0(c).

Slika 0(c)

Slika 0(c)

Mere (kavljaste) vponke zgornje priveze ISOFIX

Mere (kavljaste) vponke zgornje priveze ISOFIX

Image 7

tloris

10 do 12

Image 8

glej podroben pogled A

najmanj 2,5

podroben pogled A

45° nominalno

polmer 2,3 do 3,8

toga opora premera 6,4

polmer največ 12

naris

največ 20

najmanj 10,4

Mere v milimetrih

Legenda:

Okoliška konstrukcija (če obstaja)

Površina, na kateri mora biti v celoti nameščen profil vmesnika kavlja zgornje priveze

6.3.4   Določbe za nastavitve

Pritrdilni elementi ISOFIX, ali sistem za zadrževanje otrok ISOFIX sam, morajo biti nastavljivi, da ustrezajo nizu mest pritrdišč ISOFIX, opisanih v Pravilniku št. 14.

6.4   Preverjanje oznak

6.4.1   Tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse, mora preveriti, ali so oznake v skladu z zahtevami iz odstavka 4.

6.5   Preverjanje navodil za namestitev in navodil za uporabo

6.5.1   Tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse, mora preveriti, ali so navodila za namestitev in navodila za uporabo skladna z odstavkom 15.

7.   POSEBNE SPECIFIKACIJE

7.1   Določbe za sestavljeni sistem za zadrževanje

7.1.1   Odpornost proti koroziji

7.1.1.1   Na kompletnem sistemu za zadrževanje otrok ali na njegovih delih, občutljivih na korozijo, je treba opraviti preskus odpornosti proti koroziji skladno z odstavkom 8.1.1.

7.1.1.2   Po preskusu odpornosti proti koroziji iz odstavkov 8.1.1.1 in 8.1.1.2 izkušen opazovalec s prostim očesom ne more videti nobenih znakov poslabšanja stanja, ki bi lahko ogrozilo pravilno delovanje sistema za zadrževanje otrok, in nobene omembe vredne korozije.

7.1.2   Absorpcija energije

7.1.2.1   Pri sistemih s hrbtnim naslonom morajo območja iz Priloge 18 k temu pravilniku pri preskušanju v skladu s Prilogo 17 dopuščati največji pospešek pod 60 g. Ta zahteva velja tudi za mesta ščitnikov pred udarcem na območju možnega udarca v glavo.

7.1.2.2   Pri sistemih za zadrževanje otrok s trajno mehansko pritrjenimi prilagodljivimi napravami za oporo za glavo, pri katerih se višina varnostnega pasu za odrasle ali H-pasu za otroke nadzoruje neposredno s prilagodljivo oporo za glavo, ni nujno zahtevati absorpcije energije na mestih, določenih v Prilogi 18, ki ne morejo priti v stik z glavo preskusne lutke, npr. za oporo za glavo.

7.1.3   Prevrnitev

7.1.3.1   Sistem za zadrževanje otrok je treba preskušati skladno z zahtevami iz odstavka 8.1.2; na nobeni točki med celotnim preskusom ne sme preskusna lutka popolnoma pasti iz naprave. Poleg tega se, ko je preskusni sedež obrnjen na glavo, glava preskusne lutke ne sme premakniti za več kot 300 mm iz svoje prvotne lege v navpični smeri glede na preskusni sedež.

7.1.4   Dinamični preskus

7.1.4.1   Splošno Na sistemu za zadrževanje otrok se opravi dinamični preskus v skladu z odstavkom 8.1.3.

7.1.4.1.1   Sistemi za zadrževanje otrok „univerzalne“ in „poluniverzalne“ kategorije ter kategorije „za omejeno uporabo“ se preskusijo na preskusnem vozičku s preskusnim sedežem iz odstavka 6 v skladu z odstavkom 8.1.3.1.

7.1.4.1.2   Sistemi za zadrževanje otrok kategorije „za določeno vozilo“ se preskusijo na vsakem tipu vozila, za katerega je sistem za zadrževanje otrok namenjen. Tehnična služba, pristojna za izvajanje preskusa, lahko zmanjša število preskušanih modelov vozil, če se ti bistveno ne razlikujejo v vidikih, naštetih v odstavku 7.1.4.1.2.3. Sistem za zadrževanje otrok se lahko preskuša na enega izmed naslednjih načinov:

| 7.1.4.1.2.1 | na celotnem vozilu v skladu z zahtevami iz odstavka 8.1.3.3; |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.1

na celotnem vozilu v skladu z zahtevami iz odstavka 8.1.3.3;

| 7.1.4.1.2.2 | na preskusnem vozičku v karoseriji vozila, kot je določeno v odstavku 8.1.3.2, ali |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.2

na preskusnem vozičku v karoseriji vozila, kot je določeno v odstavku 8.1.3.2, ali

| 7.1.4.1.2.3 | na zadostnih delih karoserije vozila, ki zadovoljivo predstavljajo konstrukcijo vozila in površino trčenja. Če je sistem za zadrževanje otrok namenjen za uporabo na zadnjem sedežu, mora ta del vključevati naslon sprednjega sedeža, zadnji sedež, pločevino poda, stebrička B in C ter streho. Če je sistem za zadrževanje otrok namenjen za uporabo na sprednjem sedežu, mora ta del vključevati armaturno ploščo, stebričke A, vetrobransko steklo, v podu ali na konzoli vgrajene ročice ali upravljalne elemente, sprednji sedež, pločevino poda in streho. Nadalje, če je sistem za zadrževanje otrok namenjen za uporabo v kombinaciji z varnostnim pasom za odrasle, mora ta del vključevati tudi ustrezne varnostne pasove za odrasle. Tehnična služba, ki izvaja preskus, lahko dovoli izključitev delov, če se ugotovi, da so odveč. Preskuse je treba opraviti skladno z odstavkom 8.1.3.2. |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.3

na zadostnih delih karoserije vozila, ki zadovoljivo predstavljajo konstrukcijo vozila in površino trčenja. Če je sistem za zadrževanje otrok namenjen za uporabo na zadnjem sedežu, mora ta del vključevati naslon sprednjega sedeža, zadnji sedež, pločevino poda, stebrička B in C ter streho. Če je sistem za zadrževanje otrok namenjen za uporabo na sprednjem sedežu, mora ta del vključevati armaturno ploščo, stebričke A, vetrobransko steklo, v podu ali na konzoli vgrajene ročice ali upravljalne elemente, sprednji sedež, pločevino poda in streho. Nadalje, če je sistem za zadrževanje otrok namenjen za uporabo v kombinaciji z varnostnim pasom za odrasle, mora ta del vključevati tudi ustrezne varnostne pasove za odrasle. Tehnična služba, ki izvaja preskus, lahko dovoli izključitev delov, če se ugotovi, da so odveč. Preskuse je treba opraviti skladno z odstavkom 8.1.3.2.

7.1.4.1.3   Dinamično preskušanje je treba opraviti na sistemih za zadrževanje otrok, ki pred tem še niso bili obremenjeni.

7.1.4.1.4   Med dinamičnim preskušanjem se ne sme zlomiti noben del sistema za zadrževanje otrok, katerega funkcija je zadrževanje otroka v določeni legi; ravno tako se ne sme zlomiti, odpeti ali sprostiti zaponka, zaskočni sistem ali sistem za nastavitev ali podporna noga, razen če so opredeljeni kot naprave za omejevanje obremenitve. Naprave za omejevanje obremenitve morajo biti jasno opredeljene v tehničnih opisih proizvajalca, kot je določeno v odstavku 3.2.1 tega pravilnika.

7.1.4.1.5   Pri sistemu „neintegriranega tipa“ je treba kot varnostni pas uporabiti v Prilogi 13 k temu pravilniku predpisani standardni varnostni pas z okovjem za njegovo pritrditev. To ne velja za homologacijo sistemov kategorije „za določena vozila“, kjer je treba uporabiti varnostni pas, vgrajen v vozilu.

7.1.4.1.6   Če je sistem za zadrževanje otrok kategorije „za določena vozila“ vgrajen na območju za skrajnjim zadnjim naprej obrnjenim sedežem za odrasle (npr. prtljažni prostor), je treba opraviti preskus z največjimi preskusnimi lutkami na celotnem vozilu, kot je določeno v odstavku 8.1.3.3.3. Ostali preskusi, vključno s preskusom skladnosti proizvodnje, se po želji proizvajalca lahko opravijo po določilih odstavka 8.1.3.2.

7.1.4.1.7   Pri „sistemih za zadrževanje otrok s posebnimi potrebami“ je treba dinamične preskuse, predpisane s tem pravilnikom, izvesti dvakrat za vsak razred glede na maso otroka: prvič z uporabo osnovne funkcije zadrževanja in drugič z uporabo vseh zadrževalnih naprav. Pri teh preskusih je treba zlasti upoštevati zahteve iz odstavkov 6.2.3 in 6.2.4.

7.1.4.1.8   Med dinamičnimi preskusi se standardni varnostni pas, ki se uporablja za pritrditev integriranega sistema za zadrževanje otrok, ne sme odpeti z vodila ali blokirne naprave, ki se uporablja za preskus.

Med dinamičnimi preskusi se standardni varnostni pas, ki se uporablja za pritrditev neintegriranega sistema za zadrževanje otrok, ne sme odpeti z vodila ali blokirne naprave, ki se uporablja za preskus; vendar se za ramenski del standardnega varnostnega pasu to presoja do trenutka, ko se doseže največji vodoravni premik glave preskusne lutke. Poleg tega je med dinamičnim preskusom neintegriranega sistema za zadrževanje otrok meja sprejemljivega premika ramenskega pasu takšna, da spodnji rob ramenskega dela standardnega varnostnega pasu pri največjem vodoravnem premiku glave preskusne lutke ne sme biti nižje od komolca preskusne lutke.

7.1.4.1.9   Sistem za zadrževanje otrok s podporno nogo je treba preskusiti, kot sledi:

| (a) | pri „poluniverzalni“ kategoriji se preskusi čelnega trčenja izvedejo tako, da je podporna noga nastavljena enkrat na največjo in drugič na najmanjšo nastavitev, združljivo z namestitvijo pločevine poda preskusnega vozička. Preskusi za trčenje od zadaj se izvedejo z najbolj neugodnim položajem, ki ga izbere tehnična služba. Med preskusi podporno nogo podpira pločevina poda preskusnega vozička, kot je prikazano na sliki 2 Dodatka 3 k Prilogi 6. Če je med najkrajšo dolžino noge in najvišjo ravnjo pločevine poda prazen prostor, se noga nastavi na višino pločevine poda 140 mm pod Cr. Če je največja dolžina noge večja od tega, kar dovoljuje najnižja raven pločevine poda, se noga nastavi na to najnižjo raven pločevine poda, ki je nameščena 280 mm pod Cr. Pri podporni nogi s prilagodljivimi stopnjami se podporna noga nastavi na naslednjo stopnjo prilagoditve, da se zagotovi, da je podporna noga v stiku s podom; |
| --- | --- |

(a)

pri „poluniverzalni“ kategoriji se preskusi čelnega trčenja izvedejo tako, da je podporna noga nastavljena enkrat na največjo in drugič na najmanjšo nastavitev, združljivo z namestitvijo pločevine poda preskusnega vozička. Preskusi za trčenje od zadaj se izvedejo z najbolj neugodnim položajem, ki ga izbere tehnična služba. Med preskusi podporno nogo podpira pločevina poda preskusnega vozička, kot je prikazano na sliki 2 Dodatka 3 k Prilogi 6. Če je med najkrajšo dolžino noge in najvišjo ravnjo pločevine poda prazen prostor, se noga nastavi na višino pločevine poda 140 mm pod Cr. Če je največja dolžina noge večja od tega, kar dovoljuje najnižja raven pločevine poda, se noga nastavi na to najnižjo raven pločevine poda, ki je nameščena 280 mm pod Cr. Pri podporni nogi s prilagodljivimi stopnjami se podporna noga nastavi na naslednjo stopnjo prilagoditve, da se zagotovi, da je podporna noga v stiku s podom;

| (b) | pri podpornih nogah izven simetrijske ravnine tehnična služba za preskus izbere najneugodnejši položaj; |
| --- | --- |

(b)

pri podpornih nogah izven simetrijske ravnine tehnična služba za preskus izbere najneugodnejši položaj;

| (c) | pri kategoriji „za določeno vozilo“ se podporna noga namesti, kot določi proizvajalec sistema za zadrževanje otrok. |
| --- | --- |

(c)

pri kategoriji „za določeno vozilo“ se podporna noga namesti, kot določi proizvajalec sistema za zadrževanje otrok.

7.1.4.1.10   Pri sistemu za zadrževanje otrok, ki uporablja pritrdilni sistem ISOFIX in napravo proti vrtenju, se, če sploh kakšen, izvede naslednji dinamični preskus:

| 7.1.4.1.10.1 | pri sistemih za zadrževanje otrok ISOFIX za velikostne razrede A, B in B1:






  7.1.4.1.10.1.1 | z uporabo naprave proti vrtenju in |
| --- | --- | --- |

7.1.4.1.10.1

pri sistemih za zadrževanje otrok ISOFIX za velikostne razrede A, B in B1:

7.1.4.1.10.1.1

z uporabo naprave proti vrtenju in

| 7.1.4.1.10.1.2 | brez uporabe naprave proti vrtenju. Če je naprava proti vrtenju podporna noga in jo je mogoče povsem zložiti v podnožje ali školjko sistema za zadrževanje otrok, se preskus izvede, ko je naprava v zloženem položaju oziroma je podporna noga odstranjena. Če naprave ni mogoče povsem zložiti v podnožje, se preskus izvede, ko je naprava nastavljena na svojo najmanjšo dolžino, pločevina poda preskusnega vozička pa je v najnižji legi.
  Ta zahteva ne velja, če se kot naprava proti vrtenju uporablja trajna in neprilagodljiva podporna noga; |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.1.2

brez uporabe naprave proti vrtenju. Če je naprava proti vrtenju podporna noga in jo je mogoče povsem zložiti v podnožje ali školjko sistema za zadrževanje otrok, se preskus izvede, ko je naprava v zloženem položaju oziroma je podporna noga odstranjena. Če naprave ni mogoče povsem zložiti v podnožje, se preskus izvede, ko je naprava nastavljena na svojo najmanjšo dolžino, pločevina poda preskusnega vozička pa je v najnižji legi.

Ta zahteva ne velja, če se kot naprava proti vrtenju uporablja trajna in neprilagodljiva podporna noga;

| 7.1.4.1.10.2 | pri sistemih za zadrževanje otrok ISOFIX drugih velikostnih razredov z uporabo naprave proti vrtenju. |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.2

pri sistemih za zadrževanje otrok ISOFIX drugih velikostnih razredov z uporabo naprave proti vrtenju.

7.1.4.2   Pospešek prsnega koša (4)

4

7.1.4.2.1   Dobljeni pospešek prsnega koša ne sme presegati 55 g, razen če vsota vseh trajanj ne preseže 3 ms.

7.1.4.2.2   Navpična komponenta pospeška od trebuha proti glavi ne sme presegati 30 g, razen če vsota vseh trajanj ne preseže 3 ms.

7.1.4.3   Poškodba trebuha (5)

5

7.1.4.3.1   Med preskusom, opisanim v odstavku 5.3 Dodatka 1 k Prilogi 8, se ne smejo pojaviti vidni znaki poškodbe modelirne mase v trebušnem predelu preskusne lutke, ki bi jih povzročil kateri koli del zadrževalne naprave.

7.1.4.4   Sprememba lege preskusne lutke

7.1.4.4.1   Sistemi za zadrževanje otrok „univerzalne“ in „poluniverzalne“ kategorije ter kategorije „za omejeno uporabo“

| 7.1.4.4.1.1 | Naprej obrnjeni sistemi za zadrževanje otrok: glava preskusne lutke se ne sme premakniti preko ravnin BA in DA s slike 1, razen pri jezdecih in uporabi največje preskusne lutke P10, kadar je vrednost glede na ravnino DA 840 mm.

  Slika 1


  Namestitev za preskušanje naprej obrnjene naprave |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.1

Naprej obrnjeni sistemi za zadrževanje otrok: glava preskusne lutke se ne sme premakniti preko ravnin BA in DA s slike 1, razen pri jezdecih in uporabi največje preskusne lutke P10, kadar je vrednost glede na ravnino DA 840 mm.

Slika 1

Slika 1

Namestitev za preskušanje naprej obrnjene naprave

Namestitev za preskušanje naprej obrnjene naprave

Image 9

| 7.1.4.4.1.2 | Nazaj obrnjeni sistemi za zadrževanje otrok
  7.1.4.4.1.2.1   Sistemi za zadrževanje otrok, ki se naslanjajo na armaturno ploščo: glava preskusne lutke se ne sme premakniti preko ravnin AB, AD in DCr, kot so določene na sliki 2. To se ocenjuje do 300 ms ali do trenutka, ko se preskusna lutka popolnoma ustavi, kar nastopi prej.

  Slika 2


  Namestitev za preskušanje nazaj obrnjene naprave






  Besedilo slike

  jeklena cev 500 × 100 × 90

  7.1.4.4.1.2.2   Sistemi za zadrževanje otrok iz razreda 0, ki se ne naslanjajo na armaturno ploščo, in prenosni otroški ležalniki: glava preskusne lutke se ne sme premakniti preko ravnin AB, AD in DE, kot so prikazane na sliki 3. To se ocenjuje do 300 ms ali do trenutka, ko se preskusna lutka popolnoma ustavi, kar nastopi prej.

  Slika 3


  Namestitev za preskušanje sistemov za zadrževanje otrok iz razreda 0, ki se ne naslanjajo na armaturno ploščo






  7.1.4.4.1.2.3   Sistemi za zadrževanje otrok, ki se ne naslanjajo na armaturno ploščo in ne sodijo v razred 0: | glava preskusne lutke se ne sme premakniti preko ravnin FD, FG in DE, kot so prikazane na sliki 4, prav tako pa ne sme priti do neposrednega stika glave preskusne lutke s togo oporo. To se ocenjuje do 300 ms ali do trenutka, ko se preskusna lutka popolnoma ustavi, kar nastopi prej. |
| --- | --- | --- |

7.1.4.4.1.2

Nazaj obrnjeni sistemi za zadrževanje otrok

7.1.4.4.1.2.1   Sistemi za zadrževanje otrok, ki se naslanjajo na armaturno ploščo: glava preskusne lutke se ne sme premakniti preko ravnin AB, AD in DCr, kot so določene na sliki 2. To se ocenjuje do 300 ms ali do trenutka, ko se preskusna lutka popolnoma ustavi, kar nastopi prej.

Slika 2

Slika 2

Namestitev za preskušanje nazaj obrnjene naprave

Namestitev za preskušanje nazaj obrnjene naprave

Image 10

jeklena cev 500 × 100 × 90

7.1.4.4.1.2.2   Sistemi za zadrževanje otrok iz razreda 0, ki se ne naslanjajo na armaturno ploščo, in prenosni otroški ležalniki: glava preskusne lutke se ne sme premakniti preko ravnin AB, AD in DE, kot so prikazane na sliki 3. To se ocenjuje do 300 ms ali do trenutka, ko se preskusna lutka popolnoma ustavi, kar nastopi prej.

Slika 3

Slika 3

Namestitev za preskušanje sistemov za zadrževanje otrok iz razreda 0, ki se ne naslanjajo na armaturno ploščo

Namestitev za preskušanje sistemov za zadrževanje otrok iz razreda 0, ki se ne naslanjajo na armaturno ploščo

Image 11

7.1.4.4.1.2.3   Sistemi za zadrževanje otrok, ki se ne naslanjajo na armaturno ploščo in ne sodijo v razred 0:

glava preskusne lutke se ne sme premakniti preko ravnin FD, FG in DE, kot so prikazane na sliki 4, prav tako pa ne sme priti do neposrednega stika glave preskusne lutke s togo oporo. To se ocenjuje do 300 ms ali do trenutka, ko se preskusna lutka popolnoma ustavi, kar nastopi prej.

| | Če se tak sistem za zadrževanje otrok dotakne toge opore s premerom 100 mm, pri čemer so izpolnjena vsa merila za obremenitev, je treba opraviti še eno dinamično preskušanje (čelno trčenje) z najtežjo preskusno lutko, namenjeno za tak sistem za zadrževanje otrok, in sicer brez toge opore s premerom 100 mm; pri tem preskusu se zahteva, da so izpolnjena vsa merila razen premika naprej. |
| --- | --- |

Če se tak sistem za zadrževanje otrok dotakne toge opore s premerom 100 mm, pri čemer so izpolnjena vsa merila za obremenitev, je treba opraviti še eno dinamično preskušanje (čelno trčenje) z najtežjo preskusno lutko, namenjeno za tak sistem za zadrževanje otrok, in sicer brez toge opore s premerom 100 mm; pri tem preskusu se zahteva, da so izpolnjena vsa merila razen premika naprej.

Slika 4

Slika 4

Namestitev za preskušanje nazaj obrnjenih sistemov, razen razreda 0, ki se ne naslanjajo na armaturno ploščo

Namestitev za preskušanje nazaj obrnjenih sistemov, razen razreda 0, ki se ne naslanjajo na armaturno ploščo

Image 12

jeklena cev 500 × Ø 100 × Ø 90

7.1.4.4.2   Sistemi za zadrževanje otrok kategorije „za določena vozila“: pri preskušanju v celotnem vozilu ali v karoseriji vozila se glava preskusne lutke ne sme dotakniti nobenega dela vozila. Če se preskusna lutka vendarle dotakne nekega dela vozila, mora biti hitrost udarca glave preskusne lutke manjša od 24 km/h, dotaknjeni del pa mora izpolnjevati zahteve preskusa absorpcije energije, opredeljene v Prilogi 4 Pravilnika št. 21. Pri preskušanjih s celotnimi vozili mora biti po preskusu možno vzeti preskusne lutke iz sistema za zadrževanje otrok brez uporabe orodja.

7.1.5   Odpornost na vpliv temperature

7.1.5.1   Na sklopih zaponk, navijalih ter napravah za nastavitev in zaskočitev, na katere bi lahko vplivala temperatura, je treba opraviti temperaturni preskus iz odstavka 8.2.8.

7.1.5.2   Po temperaturnem preskusu, predpisanem v odstavku 8.2.8.1, na sistemu za zadrževanje otrok ne smejo biti vidni znaki poslabšanja, ki bi lahko škodljivo vplivali na pravilno delovanje sistema za zadrževanje otrok in bi jih strokovnjak lahko opazil s prostim očesom.

7.2   Določbe, ki veljajo za posamezne sestavne dele sistema za zadrževanje

7.2.1   Zaponka

7.2.1.1   Zaponka je zasnovana tako, da izključuje vsako možnost nepravilne uporabe. To med drugim pomeni, da ni mogoče, da zaponka ostane v napol zaprtem položaju. Pri postopku zapiranja zaponke ne sme biti mogoče pomotoma zamenjati delov zaponke. Zaponka lahko ostane v zaprti legi šele takrat, ko so vsi deli zaskočeni. Na mestih, kjer bi zaponka lahko prišla v stik z otrokom, zaponka ne sme biti ožja od najmanjše širine traku, ki je določena v odstavku 7.2.4.1.1. Ta odstavek ne velja za varnostne pasove, ki so že homologirani po Pravilniku ECE št. 16 ali po enakovrednem veljavnem standardu. Pri „sistemu za zadrževanje otrok s posebnimi potrebami“ mora samo zaponka osnovne funkcije zadrževanja izpolnjevati zahteve iz odstavkov od 7.2.1.1 do 7.2.1.9.

7.2.1.2   Zaponka mora ostati zaprta v kateri koli legi, tudi če ni obremenjena. Zaponko mora biti lahko uporabljati in prijeti. Zaponko mora biti mogoče odpreti s pritiskom na gumb ali podobno napravo. Površina, na katero je treba pritisniti, mora imeti v položaju, ko se dejansko odpre in ko je projicirana na ravnino, pravokotno začetni smeri gibanja gumba, naslednje mere: za naprave, obdane z ohišjem, površino, ki ni manjša od 4,5 cm2, in širino, večjo od 15 mm; za naprave brez ohišja površino 2,5 cm2 in širino najmanj 10 mm. Širina mora biti manjša od obeh mer, ki tvorita predpisano površino, izmeri pa se pravokotno na smer premikanja gumba za odpiranje zaponke.

2

2

7.2.1.3   Površina za odpiranje zaponke mora biti obarvana rdeče. Noben drug del zaponke ne sme biti te barve.

7.2.1.4   Otroka mora biti mogoče odpeti iz sistema za zadrževanje z enim samim pritiskom na eno samo zaponko. Pri razredih 0 in 0+ je dovoljeno odstraniti otroka skupaj z zadrževalnimi napravami, kot so nosilo za otroke/prenosni otroški ležalnik/sistemi za zadrževanje prenosnega otroškega ležalnika, če se sistem za zadrževanje otrok lahko odpne s pritiskom na največ dve zaponki.

7.2.1.4.1   Šteje se, da zatična povezava med ramenskimi traki H-pasu ne izpolnjuje zahteve enega posega iz odstavka 7.2.1.4.

7.2.1.5   Pri sistemih za zadrževanje otrok iz razredov II in III mora biti zaponka nameščena tako, da jo otrok, ki se nahaja v napravi, lahko doseže. Poleg tega mora biti zaponka pri sistemih za zadrževanje vseh razredov nameščena tako, da v primeru sile reševalec takoj prepozna njen namen in način delovanja.

7.2.1.6   Odpiranje zaponke mora omogočiti odstranitev otroka neodvisno od „sedeža“, „opore sedeža“ ali „ščitnika pred udarcem“, če je vgrajen, če pa naprava vključuje mednožni trak, se mora ta odpeti z uporabo iste zaponke.

7.2.1.7   Zaponka mora biti sposobna zdržati temperaturni preskus skladno z zahtevami iz odstavka 8.2.8.1 ter potem ponovno delovati, pred dinamičnim preskusom, predpisanim v odstavku 8.1.3, pa mora prestati preskus, ki vključuje 5 000 ± 5 ciklov odpiranja in zapiranja pri običajnih pogojih uporabe.

7.2.1.8   Na zaponki se opravijo naslednji preskusi odpiranja:

| 7.2.1.8.1 | Preskus pod obremenitvijo
  7.2.1.8.1.1   Za ta preskus je treba uporabiti sistem za zadrževanje otrok, na katerem je že bil opravljen dinamični preskus iz odstavka 8.1.3.
  7.2.1.8.1.2   Sila, potrebna za odpiranje zaponke pri preskusu iz odstavka 8.2.1.1 ne sme presegati 80 N. |
| --- | --- |

7.2.1.8.1

Preskus pod obremenitvijo

7.2.1.8.1.1   Za ta preskus je treba uporabiti sistem za zadrževanje otrok, na katerem je že bil opravljen dinamični preskus iz odstavka 8.1.3.

7.2.1.8.1.2   Sila, potrebna za odpiranje zaponke pri preskusu iz odstavka 8.2.1.1 ne sme presegati 80 N.

| 7.2.1.8.2 | Preskus brez obremenitve
  7.2.1.8.2.1   Za ta preskus se uporabi zaponka, ki pred tem še ni bila obremenjena. Sila, potrebna za odpiranje zaponke, ko ta ni obremenjena, mora pri preskusih iz odstavka 8.2.1.2 znašati od 40 do 80 N. |
| --- | --- |

7.2.1.8.2

Preskus brez obremenitve

7.2.1.8.2.1   Za ta preskus se uporabi zaponka, ki pred tem še ni bila obremenjena. Sila, potrebna za odpiranje zaponke, ko ta ni obremenjena, mora pri preskusih iz odstavka 8.2.1.2 znašati od 40 do 80 N.

7.2.1.9   Trdnost

7.2.1.9.1   Med preskusom iz odstavka 8.2.1.3.2 se noben del zaponke ali trakov ob zaponki ali naprav za nastavitev ne sme zlomiti ali se odtrgati.

7.2.1.9.2   Zaponka H-pasu razredov 0 in 0+ mora zdržati silo 4 000 N.

7.2.1.9.3   Zaponka H-pasu razreda I in več mora zdržati silo 10 000 N.

7.2.1.9.4   Homologacijski organ lahko opusti preskus trdnosti zaponke, če podatki, ki so na voljo, kažejo, da je preskus odveč.

7.2.2   Naprava za nastavitev

7.2.2.1   Območje nastavitve mora biti zadostno, da omogoča pravilno nastavitev sistema za zadrževanje otrok z vsemi preskusnimi lutkami iz razreda, za katerega je sistem namenjen, in da omogoča zadovoljivo namestitev v vse specificirane tipe vozil.

7.2.2.2   Vse naprave za nastavitev morajo biti tipa „za hitro nastavitev“, z izjemo naprav, ki se uporabljajo samo pri prvi namestitvi sistema za zadrževanje v vozilu, ki so lahko tudi drugega tipa.

7.2.2.3   Naprave tipa „za hitro nastavitev“ morajo biti lahko dosegljive, če je sistem za zadrževanje otrok pravilno nameščen in če je otrok ali preskusna lutka v sistemu za zadrževanje.

7.2.2.4   Naprava tipa „za hitro nastavitev“ mora biti preprosto prilagodljiva postavi otroka. Zlasti pri preskusu iz odstavka 8.2.2.1, sila, potrebna za delovanje naprave za ročno nastavitev, ne sme presegati 50 N.

7.2.2.5   Dva vzorca naprave za nastavitev sistema za zadrževanje otrok je treba preskusiti skladno z zahtevami temperaturnega preskusa iz odstavkov 8.2.8.1 in 8.2.3.

7.2.2.5.1   Zdrs traku ne sme presegati 25 mm pri eni napravi za nastavitev ali 40 mm pri vseh napravah za nastavitev.

7.2.2.6   Pri preskušanju skladno z odstavkom 8.2.2.1 se naprava ne sme zlomiti ali odtrgati.

7.2.2.7   Naprava za nastavitev, vgrajena neposredno na sistemu za zadrževanje otrok, mora biti zmožna zdržati ponovljeno delovanje in mora pred dinamičnim preskušanjem iz odstavka 8.1.3 opraviti preskus s 5 000 ± 5 ciklov, kot je določen v odstavku 8.2.7.

7.2.3   Navijala

7.2.3.1   Navijala s samodejno zaskočitvijo

7.2.3.1.1   Trak varnostnega pasu, opremljen z navijalom s samodejno zaskočitvijo, se med položajema zaskočitve navijala ne sme odviti za več kot 30 mm. Ko se uporabnik pasu nasloni nazaj, mora pas ostati v svojem prvotnem položaju ali se samodejno vrniti v ta položaj po zaporednih premikih uporabnika naprej.

7.2.3.1.2   Če je navijalo del trebušnega pasu, uvlečna sila traku ne sme biti manjša od 7 N, merjena na prosti dolžini traku med preskusno lutko in navijalom skladno z odstavkom 8.2.4.1. Pri podobnih meritvah za navijalo, ki je del zadrževalnega sistema za prsni koš, uvlečna sila traku ne sme biti manjša od 2 N in ne večja od 7 N. Če trak teče čez prekretno vodilo, se uvlečna sila meri na prosti dolžini traku med preskusno lutko in prekretnim vodilom. Če ima sistem pasov napravo, ki pri ročnem ali samodejnem delovanju preprečuje, da bi se trak popolnoma navil, ta naprava ne sme delovati med izvajanjem teh meritev.

7.2.3.1.3   Trak je treba pri pogojih iz odstavka 8.2.4.2 5 000-krat izvleči in pustiti, da se navije v navijalo. Nato se na navijalu opravi temperaturni preskus po zahtevah iz odstavka 8.2.8.1 ter korozijski preskus iz odstavka 8.1.1, ki mu sledi preskus odpornosti proti prahu iz odstavka 8.2.4.5. Po tem zadovoljivo opravi nadaljnjih 5 000 izvlečenj in navijanj. Po zgornjih preskusih navijalo še vedno deluje pravilno in izpolnjuje zahteve iz odstavkov 7.2.3.1.1 in 7.2.3.1.2.

7.2.3.2   Navijala z zaskočitvijo v sili

7.2.3.2.1   Pri preskušanju skladno z odstavkom 8.2.4.3 mora navijalo, ki se zaskoči v sili, izpolnjevati naslednje zahteve:

| 7.2.3.2.1.1 | navijalo se mora zaskočiti, ko pojemek vozila doseže 0,45 g; |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.1

navijalo se mora zaskočiti, ko pojemek vozila doseže 0,45 g;

| 7.2.3.2.1.2 | navijalo se ne sme zaskočiti pri pospešku traku, manjšem od 0,8 g, merjenem v osi izvlečenja; |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.2

navijalo se ne sme zaskočiti pri pospešku traku, manjšem od 0,8 g, merjenem v osi izvlečenja;

| 7.2.3.2.1.3 | navijalo se ne sme zaskočiti, ko je senzor nagnjen za 12° ali manj v kateri koli smeri od lege namestitve po navodilih proizvajalca; |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.3

navijalo se ne sme zaskočiti, ko je senzor nagnjen za 12° ali manj v kateri koli smeri od lege namestitve po navodilih proizvajalca;

| 7.2.3.2.1.4 | navijalo se mora zaskočiti, ko je senzor nagnjen za 27° ali manj v kateri koli smeri od lege namestitve po navodilih proizvajalca. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.4

navijalo se mora zaskočiti, ko je senzor nagnjen za 27° ali manj v kateri koli smeri od lege namestitve po navodilih proizvajalca.

7.2.3.2.2   Če je delovanje navijala odvisno od zunanjega signala ali vira energije, konstrukcija zagotovi, da se v primeru okvare ali motnje tega signala ali vira energije navijalo samodejno zaskoči.

7.2.3.2.3   Navijalo z zaskočitvijo v sili z večkratnim zaznavanjem mora izpolnjevati zgornje zahteve. Če je poleg tega eden od dejavnikov zaznavanja povezan z izvlečenjem traku, se mora navijalo zaskočiti, ko je pospešek traku 1,5 g, merjen v osi izvlečenja traku.

7.2.3.2.4   Pri preskusih, navedenih v odstavkih 7.2.3.2.1.1 in 7.2.3.2.3, izvlečen del traku ne sme biti daljši od 50 mm, preden se navijalo zaskoči, izhajajoč iz dolžine odvijanja, določene v odstavku 8.2.4.3.1. Pri preskusu iz odstavka 7.2.3.2.1.2 se navijalo ne sme zaskočiti med izvlečenjem 50 mm pasu, izhajajoč iz dolžine odvijanja, določene v odstavku 8.2.4.3.1.

7.2.3.2.5   Če je navijalo del trebušnega pasu, je uvlečna sila traku, merjena na prosti dolžini traku med preskusno lutko in navijalom v skladu z odstavkom 8.2.4.1, manjša od 7 N. Če je navijalo del zadrževalnega sistema za prsni koš, uvlečna sila traku ni manjša od 2 N in ne večja od 7 N. Če trak teče čez prekretno vodilo, se uvlečna sila meri na prosti dolžini traku med preskusno lutko in prekretnim vodilom. Če ima sistem pasov napravo, ki pri ročnem ali samodejnem delovanju preprečuje, da bi se trak popolnoma navil, ta naprava ne sme delovati med izvajanjem teh meritev.

7.2.3.2.6   Trak je treba pri pogojih iz odstavka 8.2.4.2 40 000-krat izvleči in pustiti, da se navije v navijalo. Nato se na navijalu opravi temperaturni preskus po zahtevah iz odstavka 8.2.8.1 ter korozijski preskus iz odstavka 8.1.1, ki mu sledi preskus odpornosti proti prahu iz odstavka 8.2.4.5. Po tem mora zadovoljivo opraviti nadaljnjih 5 000 izvlečenj in navijanj (skupaj 45 000). Po zgornjih preskusih navijalo še vedno deluje pravilno in izpolnjuje zahteve iz odstavkov 7.2.3.2.1 do 7.2.3.2.5.

7.2.4   Trakovi

7.2.4.1   Širina

7.2.4.1.1   Najmanjša širina trakov sistema za zadrževanje otrok, ki prihajajo v stik s preskusno lutko, mora za razrede 0, 0+ in I znašati 25 mm, za razreda II in III pa 38 mm. Te mere je treba meriti med preskusom natezne trdnosti traku iz odstavka 8.2.5.1, brez zaustavitve preskusne naprave in pod obremenitvijo, ki je enaka 75 odstotkom pretržne obremenitve traku.

7.2.4.2   Natezna trdnost po kondicioniranju pri sobni temperaturi

7.2.4.2.1   Pri dveh vzorcih traku je po temperaturni prilagoditvi skladno z odstavkom 8.2.5.2.1 treba določiti pretržno obremenitev po postopku iz odstavka 8.2.5.1.2.

7.2.4.2.2   Razlika med pretržno obremenitvijo dveh vzorcev ne presega 10 % od višje vrednosti izmerjenih pretržnih obremenitev.

7.2.4.3   Natezna trdnost po posebnem kondicioniranju

7.2.4.3.1   Pri dveh vzorcih traku, kondicioniranih skladno z eno od določb iz odstavka 8.2.5.2 (razen odstavka 8.2.5.2.1), pretržna obremenitev traku ne sme biti manjša od 75 % povprečja obremenitev, določenih v preskusu iz odstavka 8.2.5.1.

7.2.4.3.2   Poleg tega pretržna obremenitev ne sme biti manjša od 3,6 kN pri sistemih za zadrževanje razredov 0, 0+ in I, ne manjša od 5 kN pri sistemih za zadrževanje razreda II ter ne manjša od 7,2 kN pri sistemih za zadrževanje razreda III.

7.2.4.3.3   Homologacijski organ lahko opusti enega ali več teh preskusov, če sestava uporabljenega materiala ali podatki, ki so že na voljo, kažejo, da so takšni preskusi odveč.

7.2.4.3.4   Postopek kondicioniranja z odrgnjenjem tipa 1, kot je določeno v odstavku 8.2.5.2.6, se opravi samo, če je rezultat preskusa mikrozdrsa iz odstavka 8.2.3 nad 50 % dovoljene vrednosti, določene v odstavku 7.2.2.5.1.

7.2.4.4   Ne sme biti mogoče, da se celotni trak potegne skozi naprave za nastavitev, zaponke ali pritrdišča.

7.2.5   Blokirna naprava

7.2.5.1   Blokirna naprava mora biti stalno pritrjena na sistemu za zadrževanje otrok.

7.2.5.2   Blokirna naprava ne sme vplivati na trajnost varnostnega pasu za odraslega potnika in mora opraviti temperaturni preskus iz odstavka 8.2.8.1.

7.2.5.3   Blokirna naprava ne sme preprečiti hitre sprostitve otroka iz sistema za zadrževanje.

7.2.5.4   Blokirne naprave razreda A

Po opravljenem preskusu skladno z odstavkom 8.2.6.1 zdrs tkanega traku ne sme presegati 25 mm.

7.2.5.5   Blokirne naprave razreda B

Po opravljenem preskusu skladno z odstavkom 8.2.6.2 zdrs traku ne sme presegati 25 mm.

7.2.6   Specifikacije pritrdilnih elementov ISOFIX

Pritrdilni elementi ISOFIX in indikatorji zaskočitve morajo biti zmožni vzdržati ponovljeno delovanje in morajo pred dinamičnim preskusom iz odstavka 8.1.3 opraviti preskus, ki vključuje 2 000 ± 5 ciklov odpiranja in zapiranja pri običajnih pogojih uporabe.

7.2.7   Pritrdilni elementi ISOFIX morajo imeti mehanizem za zaskočitev, ki izpolnjuje zahteve iz točke (a) ali (b):

| (a) | za sprostitev zaklepnega mehanizma celotnega sedeža sta potrebni dve zaporedni dejanji, pri čemer se prvo dejanje zadrži, medtem ko se drugo izvaja, ali |
| --- | --- |

(a)

za sprostitev zaklepnega mehanizma celotnega sedeža sta potrebni dve zaporedni dejanji, pri čemer se prvo dejanje zadrži, medtem ko se drugo izvaja, ali

| (b) | sila odpiranja pritrdilnega elementa ISOFIX mora biti najmanj 50 N pri preskušanju skladno z odstavkom 8.2.9. |
| --- | --- |

(b)

sila odpiranja pritrdilnega elementa ISOFIX mora biti najmanj 50 N pri preskušanju skladno z odstavkom 8.2.9.

8.   OPIS PRESKUSOV (6)

6

8.1   Preskušanje sestavljenih sistemov za zadrževanje

8.1.1   Korozija

8.1.1.1   V komoro za preskušanje se namestijo kovinski deli sistema za zadrževanje otrok, kot je določeno v Prilogi 4. Pri sistemu, ki vključuje navijalo, je pas odvit na celotno dolžino minus 100 ± 3 mm. Razen kratkih prekinitev, ki so morda potrebne, na primer za preverjanje in dodajanje raztopine soli, preskus izpostavljenosti traja nepretrgoma 50 ± 0,5 ur.

8.1.1.2   Po končanem preskusu izpostavljenosti se kovinski deli sistema za zadrževanje otrok nežno umijejo ali potopijo v čisto tekočo vodo, ki ni toplejša od 38 °C, da se odstranijo morebitni ostanki soli, nato se 24± 1 uro sušijo pri sobni temperaturi od 18 do 25 °C pred pregledom v skladu z odstavkom 7.1.1.2.

8.1.2   Prevrnitev

8.1.2.1   Preskusna lutka mora biti opremljena z eno od naprav za delovanje obremenitve, kot je ustrezno in kot je opisano v Prilogi 23. Preskusna lutka se namesti v sistem za zadrževanje, nameščen skladno s tem pravilnikom in ob upoštevanju navodil proizvajalca, s standardno ohlapnostjo, določeno v odstavku 8.1.3.6, ki mora biti pri vseh sistemih enaka.

8.1.2.2   Sistem za zadrževanje se pritrdi na preskusni sedež ali na sedež v vozilu. Celotni sedež se s kotno hitrostjo 2–5 °/s zavrti za 540° +/– 5° okoli vodoravne osi v srednji vzdolžni ravnini sedeža in se ustavi v tem položaju. Za ta preskus se lahko na preskusni sedež, kot je opisano v Prilogi 6, pritrdijo naprave, določene za uporabo v določenih osebnih vozilih.

8.1.2.3   V tem statičnem obrnjenem položaju poleg preskusne lutke z nameščeno napravo za delovanje obremenitve, opisano v Prilogi 23, deluje navpično navzdol v ravnini, pravokotni na os vrtenja, še masa, štirikrat večja od mase preskusne lutke. Obremenitev mora delovati postopoma in nadzorovano ter s hitrostjo, ki ne presega težnostnega pospeška ali 400 mm/min. Predpisana največja obremenitev mora delovati 30 – 0/+ 5 sekund.

8.1.2.4   Obremenitev se odstrani pri hitrosti največ 400 mm/min in izmeri premik.

8.1.2.5   Celoten sedež se zavrti za 180°, da se vrne v začetni položaj.

8.1.2.6   Ta preskusni cikel se znova opravi z vrtenjem v nasprotno smer. Postopek se nato ponovi v obeh smereh vrtenja, pri čemer se os vrtenja, ki leži v vodoravni ravnini, premakne glede na predhodne preskuse za 90°.

8.1.2.7   Pri teh preskusih je treba vedno uporabiti najmanjšo in največjo preskusno lutko razreda ali razredov, za katere je sistem za zadrževanje namenjen.

Med celotnim preskusnim ciklom ni dovoljeno nastavljati preskusne lutke ali sistemov za zadrževanje otrok.

8.1.3   Dinamični preskusi

8.1.3.1   Preskusi na preskusnem vozičku in preskusnem sedežu

8.1.3.1.1   Naprej obrnjen sistem za zadrževanje

8.1.3.1.1.1   Preskusni voziček in preskusni sedež morata ustrezati zahtevam iz Priloge 6 k temu pravilniku, postopek namestitve za dinamični preskus trčenja pa mora biti skladen s Prilogo 21.

8.1.3.1.1.2   Preskusni voziček mora med celotnim pojemanjem ali pospeševanjem ostati v vodoravni legi.

8.1.3.1.1.3   Napravi za pojemek in pospešek

Vložnik izbere eno od naslednjih dveh naprav:

| 8.1.3.1.1.3.1 | | Naprava za preskušanje pojemka
  Hitrost preskusnega vozička se zmanjšuje z napravo iz Priloge 6 k temu pravilniku ali katero koli drugo napravo, ki daje enake rezultate. Ta naprava mora izpolnjevati zahteve iz odstavka 8.1.3.4 ter naslednje zahteve: |
| --- | --- | --- |

8.1.3.1.1.3.1

Naprava za preskušanje pojemka

Hitrost preskusnega vozička se zmanjšuje z napravo iz Priloge 6 k temu pravilniku ali katero koli drugo napravo, ki daje enake rezultate. Ta naprava mora izpolnjevati zahteve iz odstavka 8.1.3.4 ter naslednje zahteve:

| | Postopek kalibracije:
  Krivulja pojemka preskusnega vozička pri preskusih sistema za zadrževanje otrok v skladu z odstavkom 8.1.3.1 z dodatnimi utežmi v skupni masi do 55 kg za ponazoritev zasedenega sistema za zadrževanje otrok in pri preskusih sistema za zadrževanje otrok v ogrodju karoserije v skladu z odstavkom 8.1.3.2, pri katerih je voziček obremenjen s konstrukcijo vozila in utežmi v skupni masi do x-krat 55 kg za ponazoritev x zasedenih sistemov za zadrževanje otrok, mora pri čelnem trčenju ostati znotraj črtkanega območja grafa iz Dodatka 1 Priloge 7 k temu pravilniku, pri trčenju od zadaj pa znotraj črtkanega območja grafa iz Dodatka 2 Priloge 7 k temu pravilniku.
  Med kalibracijo naprave za zaustavljanje mora biti pot ustavljanja 650 ± 30 mm pri čelnem trčenju in 275 ± 20 mm pri trčenju od zadaj. |
| --- | --- |

Postopek kalibracije:

Krivulja pojemka preskusnega vozička pri preskusih sistema za zadrževanje otrok v skladu z odstavkom 8.1.3.1 z dodatnimi utežmi v skupni masi do 55 kg za ponazoritev zasedenega sistema za zadrževanje otrok in pri preskusih sistema za zadrževanje otrok v ogrodju karoserije v skladu z odstavkom 8.1.3.2, pri katerih je voziček obremenjen s konstrukcijo vozila in utežmi v skupni masi do x-krat 55 kg za ponazoritev x zasedenih sistemov za zadrževanje otrok, mora pri čelnem trčenju ostati znotraj črtkanega območja grafa iz Dodatka 1 Priloge 7 k temu pravilniku, pri trčenju od zadaj pa znotraj črtkanega območja grafa iz Dodatka 2 Priloge 7 k temu pravilniku.

Med kalibracijo naprave za zaustavljanje mora biti pot ustavljanja 650 ± 30 mm pri čelnem trčenju in 275 ± 20 mm pri trčenju od zadaj.

| 8.1.3.1.1.3.2 | Naprava za preskušanje pospeška | Pogoji za dinamični preskus: | Pri čelnem trčenju mora biti pogon preskusnega vozička tak, da med preskusom skupna sprememba hitrosti ΔV znaša 52 + 0 – 2 km/h, krivulja pospeška pa je znotraj črtkanega območja grafa iz Dodatka 1 k Prilogi 7 in nad območjem, ki ga določajo koordinate (5 g, 10 ms) in (9 g, 20 ms). V skladu s standardom ISO 17373 se začetek trčenja (T0) določi za stopnjo pospeška 0,5 g. |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.3.1.1.3.2

Naprava za preskušanje pospeška

Pogoji za dinamični preskus:

Pri čelnem trčenju mora biti pogon preskusnega vozička tak, da med preskusom skupna sprememba hitrosti ΔV znaša 52 + 0 – 2 km/h, krivulja pospeška pa je znotraj črtkanega območja grafa iz Dodatka 1 k Prilogi 7 in nad območjem, ki ga določajo koordinate (5 g, 10 ms) in (9 g, 20 ms). V skladu s standardom ISO 17373 se začetek trčenja (T0) določi za stopnjo pospeška 0,5 g.

| | Pri trčenju od zadaj mora biti pogon preskusnega vozička tak, da med preskusom skupna sprememba hitrosti ΔV znaša 32 + +2 – 0 km/h, krivulja pospeška pa je znotraj črtkanega območja grafa iz Dodatka 2 k Prilogi 7 in nad območjem, ki ga določajo koordinate (5 g, 5 ms) in (10 g, 10 ms). V skladu s standardom ISO 17373 se začetek trčenja (T0) določi za stopnjo pospeška 0,5 g. |
| --- | --- |

Pri trčenju od zadaj mora biti pogon preskusnega vozička tak, da med preskusom skupna sprememba hitrosti ΔV znaša 32 + +2 – 0 km/h, krivulja pospeška pa je znotraj črtkanega območja grafa iz Dodatka 2 k Prilogi 7 in nad območjem, ki ga določajo koordinate (5 g, 5 ms) in (10 g, 10 ms). V skladu s standardom ISO 17373 se začetek trčenja (T0) določi za stopnjo pospeška 0,5 g.

Kljub izpolnjevanju zgornjih zahtev mora tehnična služba uporabiti preskusni voziček (opremljen s sedežem) z maso, večjo od 380 kg, kot je določeno v odstavku 1 Priloge 6.

Če so bili preskusi izvedeni pri višji hitrosti in/ali je krivulja pospeška presegla zgornjo mejo črtkanega območja ter sistem za zadrževanje otrok izpolnjuje zahteve, se preskus šteje za zadovoljivega.

8.1.3.1.1.4   Opraviti je treba naslednje meritve:

| 8.1.3.1.1.4.1 | hitrost preskusnega vozička neposredno pred trčenjem (samo za sani za pojemanje, potrebne za izračun poti ustavljanja); |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.1

hitrost preskusnega vozička neposredno pred trčenjem (samo za sani za pojemanje, potrebne za izračun poti ustavljanja);

| 8.1.3.1.1.4.2 | pot ustavljanja (samo za sani za pojemanje), ki se lahko izračuna z dvojnim integriranjem zabeleženega pojemka sani; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.2

pot ustavljanja (samo za sani za pojemanje), ki se lahko izračuna z dvojnim integriranjem zabeleženega pojemka sani;

| 8.1.3.1.1.4.3 | premik glave preskusne lutke v navpični in vodoravni ravnini za razrede I, II in III, za razreda 0 in 0+ pa premik preskusne lutke brez upoštevanja okončin; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.3

premik glave preskusne lutke v navpični in vodoravni ravnini za razrede I, II in III, za razreda 0 in 0+ pa premik preskusne lutke brez upoštevanja okončin;

| 8.1.3.1.1.4.4 | pojemek prsnega koša v treh medsebojno pravokotnih smereh; razen pri preskusni lutki novorojenčka; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.4

pojemek prsnega koša v treh medsebojno pravokotnih smereh; razen pri preskusni lutki novorojenčka;

| 8.1.3.1.1.4.5 | vse vidne poškodbe modelirne mase na trebuhu (glej odstavek 7.1.4.3.1); razen pri preskusni lutki novorojenčka; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.5

vse vidne poškodbe modelirne mase na trebuhu (glej odstavek 7.1.4.3.1); razen pri preskusni lutki novorojenčka;

| 8.1.3.1.1.4.6 | pospeševanje ali pojemanje preskusnega vozička vsaj za prvih 300 ms. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.6

pospeševanje ali pojemanje preskusnega vozička vsaj za prvih 300 ms.

8.1.3.1.1.5   Po trčenju je treba sistem za zadrževanje otrok vizualno pregledati, ne da se odpre zaponka, da se ugotovi, ali je prišlo do okvare ali preloma.

8.1.3.1.2   Nazaj obrnjen sistem za zadrževanje

8.1.3.1.2.1   Zaradi preverjanja skladnosti z določili za preskus trčenja od zadaj se preskuševalni sedež zavrti za 180 °.

8.1.3.1.2.2   Pri preskušanju nazaj obrnjenega sistema za zadrževanje otrok, namenjenega za uporabo na sprednjem sedežnem mestu, armaturno ploščo predstavlja toga opora, ki je na preskusni voziček pritrjena tako, da vso energijo absorbira sistem za zadrževanje otrok.

8.1.3.1.2.3   Pogoji pojemka morajo ustrezati zahtevam iz odstavka 8.1.3.1.1.3.1.

Pogoji pospeška morajo ustrezati zahtevam iz odstavka 8.1.3.1.1.3.2.

8.1.3.1.2.4   Opravijo se meritve, podobne tistim iz odstavkov od 8.1.3.1.1.4 do 8.1.3.1.1.4.6.

8.1.3.2   Preskus na preskusnem vozičku in v karoseriji vozila

8.1.3.2.1   Naprej obrnjen sistem za zadrževanje

8.1.3.2.1.1   Način pritrditve vozila med preskusom ne sme ojačiti pritrdišč sedežev vozila, varnostnih pasov za odrasle in morebitnih dodatnih pritrdišč, potrebnih za pritrditev sistema za zadrževanje otrok, ali zmanjšati običajne deformacije konstrukcije. Prisoten ne sme biti noben del vozila, ki bi z omejevanjem gibanja preskusne lutke zmanjšal obremenitev, ki ji je med preskusom izpostavljen sistem za zadrževanje otrok. Odstranjeni deli konstrukcije se lahko zamenjajo z deli enake trdnosti, če ne ovirajo gibanja preskusne lutke.

8.1.3.2.1.2   Naprava za pritrditev je zadovoljiva, če ne vpliva na področje, ki se razteza po celotni širini konstrukcije, in če je vozilo ali konstrukcija blokirana ali pritrjena spredaj na razdalji, ki ni manjša od 500 mm od pritrdišča sistema za zadrževanje. Zadaj se konstrukcija pritrdi na dovolj veliki razdalji za pritrdišči, da se zagotovi izpolnjevanje zahtev iz odstavka 8.1.3.2.1.1.

8.1.3.2.1.3   Sedež vozila in sistem za zadrževanje otrok morata biti vgrajena in postavljena v položaj za vožnjo, ki ga izbere tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse, da se zagotovijo najbolj neugodni pogoji za trdnost glede na namestitev preskusne lutke v vozilu. Lega naslona sedeža in sistema za zadrževanje otrok mora biti navedena v poročilu. Naslon sedeža vozila, če je njegov naklon nastavljiv, mora biti blokiran, kot je določil proizvajalec, če pa proizvajalec tega ni določil, mora biti blokiran v položaju, ki je čim bližji kotu 25°.

8.1.3.2.1.4   Če v navodilih za namestitev in uporabo ni navedeno drugače, mora biti sprednji sedež postavljen v skrajni sprednji položaj, ki se običajno uporablja za sisteme za zadrževanje otrok, namenjene za uporabo na sprednjem sedežnem mestu, in v skrajni zadnji položaj, ki se običajno uporablja za sisteme za zadrževanje otrok, namenjene za uporabo na zadnjem sedežnem mestu.

8.1.3.2.1.5   Pogoji pojemanja morajo izpolnjevati zahteve iz odstavka 8.1.3.4. Kot preskuševalni sedež se uporabi sedež zadevnega vozila.

8.1.3.2.1.6   Opraviti je treba naslednje meritve:

| 8.1.3.2.1.6.1 | hitrost preskusnega vozička neposredno pred trčenjem (samo za sani za pojemanje, potrebne za izračun poti ustavljanja); |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.1

hitrost preskusnega vozička neposredno pred trčenjem (samo za sani za pojemanje, potrebne za izračun poti ustavljanja);

| 8.1.3.2.1.6.2 | pot ustavljanja (samo za sani za pojemanje), ki se lahko izračuna z dvojnim integriranjem zabeleženega pojemka sani; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.2

pot ustavljanja (samo za sani za pojemanje), ki se lahko izračuna z dvojnim integriranjem zabeleženega pojemka sani;

| 8.1.3.2.1.6.3 | kateri koli dotik glave preskusne lutke z notranjo steno karoserije; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.3

kateri koli dotik glave preskusne lutke z notranjo steno karoserije;

| 8.1.3.2.1.6.4 | pojemek prsnega koša v treh medsebojno pravokotnih smereh; razen pri preskusni lutki novorojenčka; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.4

pojemek prsnega koša v treh medsebojno pravokotnih smereh; razen pri preskusni lutki novorojenčka;

| 8.1.3.2.1.6.5 | vse vidne poškodbe modelirne mase na trebuhu (glej odstavek 7.1.4.3.1); razen pri preskusni lutki novorojenčka; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.5

vse vidne poškodbe modelirne mase na trebuhu (glej odstavek 7.1.4.3.1); razen pri preskusni lutki novorojenčka;

| 8.1.3.2.1.6.6 | pospeševanje ali pojemanje preskusnega vozička in karoserije vozila vsaj za prvih 300 ms. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.6

pospeševanje ali pojemanje preskusnega vozička in karoserije vozila vsaj za prvih 300 ms.

8.1.3.2.1.7   Po trčenju je treba sistem za zadrževanje otrok vizualno pregledati, ne da se odpre zaponka, da se ugotovi, ali je prišlo do okvare.

8.1.3.2.2   Nazaj obrnjen sistem za zadrževanje

8.1.3.2.2.1   Pri preskusih trčenja od zadaj je treba karoserijo na preskusnem vozičku zavrteti za 180°.

8.1.3.2.2.2   Zahteve so enake kot pri čelnem trčenju.

8.1.3.3   Preskus s celotnim vozilom

8.1.3.3.1   Pogoji pojemanja morajo izpolnjevati zahteve iz odstavka 8.1.3.4.

8.1.3.3.2   Pri preskusih čelnega trčenja je treba uporabiti postopek iz Priloge 9 k temu pravilniku.

8.1.3.3.3   Pri preskusih trčenja od zadaj je treba uporabiti postopek iz Priloge 10 k temu pravilniku.

8.1.3.3.4   Opraviti je treba naslednje meritve:

| 8.1.3.3.4.1 | hitrost vozila/udarne naprave neposredno pred trčenjem; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.1

hitrost vozila/udarne naprave neposredno pred trčenjem;

| 8.1.3.3.4.2 | kateri koli dotik glave preskusne lutke (pri preskusni lutki razreda 0 se ne upoštevajo okončine) z notranjostjo vozila; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.2

kateri koli dotik glave preskusne lutke (pri preskusni lutki razreda 0 se ne upoštevajo okončine) z notranjostjo vozila;

| 8.1.3.3.4.3 | pospešek prsnega koša v treh med seboj pravokotnih smereh, razen pri preskusni lutki novorojenčka; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.3

pospešek prsnega koša v treh med seboj pravokotnih smereh, razen pri preskusni lutki novorojenčka;

| 8.1.3.3.4.4 | vse vidne poškodbe modelirne mase na trebuhu (glej odstavek 7.1.4.3.1); razen pri preskusni lutki novorojenčka. |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.4

vse vidne poškodbe modelirne mase na trebuhu (glej odstavek 7.1.4.3.1); razen pri preskusni lutki novorojenčka.

8.1.3.3.5   Sprednji sedeži, če je njihov naklon nastavljiv, morajo biti blokirani, kot je določil proizvajalec, če pa proizvajalec tega ni določil, morajo biti blokirani v položaju, ki je čim bližji kotu 25°.

8.1.3.3.6   Po trčenju je treba sistem za zadrževanje otrok vizualno pregledati, ne da se odpre zaponka, da se ugotovi, ali je prišlo do okvare ali preloma.

8.1.3.4   V naslednji preglednici so povzeti pogoji za dinamični preskus:

| | | ČELNO TRČENJE | TRČENJE OD ZADAJ |
| --- | --- | --- | --- |
| Preskus | Sistem za zadrževanje | Hitrost
  (km/h) | Preskusni impulz | Pot ustavljanja med preskusom (mm) | Hitrost
  (km/h) | Preskusni impulz | Pot ustavljanja med preskusom (mm) |
| Preskusni voziček s preskusnim sedežem | obrnjen naprej sprednji in zadnji sedeži; univerzalni, poluniverzalni ali za omejeno uporabo (*1) | 50 + 0 – 2 | 1 | 650 ± 50 | — | — | — |
| obrnjen nazaj sprednji in zadnji sedeži; univerzalni, poluniverzalni ali za omejeno uporabo (*2) | 50 + 0 – 2 | 1 | 650 ± 50 | 30 + 2 – 0 | 2 | 275 ± 25 |
| Karoserija vozila na preskusnem vozičku | obrnjen naprej (*1) | 50 + 0 – 2 | 1 ali 3 | 650 ± 50 | — | — | — |
| obrnjen nazaj (*2) | 50 + 0 – 2 | 1 ali 3 | 650 ± 50 | 30 + 2 – 0 | 2 ali 4 | 275 ± 25 |
| Trčenje celotnega vozila v preskuševalno pregrado | obrnjen naprej | 50 + 0 – 2 | 3 | ni določena | — | — | — |
| obrnjen nazaj | 50 + 0 – 2 | 3 | ni določena | 30 + 2 – 0 | 4 | ni določena |
| Opomba: Vse sisteme za zadrževanje razredov 0 in 0 + je treba preskusiti skladno s pogoji za „nazaj obrnjen“sistem za zadrževanje za čelno trčenje in za trčenje od zadaj.
  Legenda: | Preskusni impulz št. 1, kot je določeno v Prilogi 7 – čelno trčenje. |

ČELNO TRČENJE

TRČENJE OD ZADAJ

Preskus

Sistem za zadrževanje

Hitrost

(km/h)

Preskusni impulz

Pot ustavljanja med preskusom (mm)

Hitrost

(km/h)

Preskusni impulz

Pot ustavljanja med preskusom (mm)

Preskusni voziček s preskusnim sedežem

obrnjen naprej sprednji in zadnji sedeži; univerzalni, poluniverzalni ali za omejeno uporabo (*1)

*1

50 + 0 – 2

1

650 ± 50

—

—

—

obrnjen nazaj sprednji in zadnji sedeži; univerzalni, poluniverzalni ali za omejeno uporabo (*2)

*2

50 + 0 – 2

1

650 ± 50

30 + 2 – 0

2

275 ± 25

Karoserija vozila na preskusnem vozičku

obrnjen naprej (*1)

*1

50 + 0 – 2

1 ali 3

650 ± 50

—

—

—

obrnjen nazaj (*2)

*2

50 + 0 – 2

1 ali 3

650 ± 50

30 + 2 – 0

2 ali 4

275 ± 25

Trčenje celotnega vozila v preskuševalno pregrado

obrnjen naprej

50 + 0 – 2

3

ni določena

—

—

—

obrnjen nazaj

50 + 0 – 2

3

ni določena

30 + 2 – 0

4

ni določena

Opomba: Vse sisteme za zadrževanje razredov 0 in 0 + je treba preskusiti skladno s pogoji za „nazaj obrnjen“sistem za zadrževanje za čelno trčenje in za trčenje od zadaj.

Opomba:

Legenda:

Preskusni impulz št. 1, kot je določeno v Prilogi 7 – čelno trčenje.

| | Preskusni impulz št. 2, kot je določeno v Prilogi 7 – trčenje od zadaj. |
| --- | --- |

Preskusni impulz št. 2, kot je določeno v Prilogi 7 – trčenje od zadaj.

| | Preskusni impulz št. 3 – impulz pojemka vozila pri čelnem trčenju. |
| --- | --- |

Preskusni impulz št. 3 – impulz pojemka vozila pri čelnem trčenju.

| | Preskusni impulz št. 4 – impulz pojemka vozila pri trčenju od zadaj. |
| --- | --- |

Preskusni impulz št. 4 – impulz pojemka vozila pri trčenju od zadaj.

8.1.3.5   Sistemi za zadrževanje otrok z dodatnimi pritrdišči

8.1.3.5.1   Pri sistemih za zadrževanje otrok, ki so namenjeni za uporabo skladno z odstavkom 2.1.2.3 in za katere so potrebna dodatna pritrdišča, je treba opraviti preskus čelnega trčenja skladno z odstavkom 8.1.3.4, kot sledi:

8.1.3.5.2   Pri napravah s kratkimi zgornjimi pritrdilnimi trakovi, namenjenih npr. za pritrditev na zadnjo polico vozila, mora biti lega zgornjih pritrdišč na preskusnem vozičku takšna, kot je določeno v Dodatku 3 k Prilogi 6.

8.1.3.5.3   Pri napravah z dolgimi zgornjimi pritrdilnimi trakovi, ki so namenjeni npr. za uporabo, ko ni čvrste zadnje police, in pri katerih so zgornji pritrdilni trakovi pritrjeni na podu vozila, morajo biti pritrdišča na preskusnem vozičku takšna, kot je določeno v Dodatku 3 k Prilogi 6.

8.1.3.5.4   Pri napravah, namenjenih za uporabo pri obeh izvedbah, je treba opraviti preskuse, določene v odstavkih 8.1.3.5.2 in 8.1.3.5.3; pri preskusih, ki se izvajajo skladno z odstavkom 8.1.3.5.3, je treba uporabiti samo težjo preskusno lutko.

8.1.3.5.5   Pri nazaj obrnjenih napravah mora biti spodnje pritrdišče na preskusnem vozičku takšno, kot je določeno v Dodatku 3 k Prilogi 6.

8.1.3.5.6   Pri prenosnih otroških ležalnikih, ki uporabljajo dodatne trakove, ki so pritrjeni na dva varnostna pasova za odrasle osebe, kjer prenos obremenitve poteka neposredno preko varnostnega pasu za odrasle osebe na spodnje pritrdišče varnostnega pasu za odrasle osebe, mora biti pritrdišče na preskusnem vozičku takšno, kot je določeno v odstavku 7 Dodatka 3 k Prilogi 6. (A1, B1). Namestitev na napravi za dinamično preskušanje mora biti takšna, kot je določena v opombi 5 k Prilogi 21. Ta sistem mora delovati pravilno, tudi če so varnostni pasovi za odrasle osebe nezaskočeni, in se obravnava, kot da je „univerzalne“ kategorije, če je v skladu z odstavkom 6.1.8.

8.1.3.6   Preskusne lutke

8.1.3.6.1   Sistemi za zadrževanje otrok in preskusne lutke morajo biti nameščeni skladno z zahtevami iz odstavka 8.1.3.6.3.

8.1.3.6.2   Sisteme za zadrževanje otrok je treba preskušati ob uporabi preskusnih lutk, kot so določene v Prilogi 8 k temu pravilniku.

8.1.3.6.3   Namestitev preskusne lutke

8.1.3.6.3.1   Preskusna lutka se namesti tako, da je med hrbtom preskusne lutke in sistemom za zadrževanje reža. Pri prenosnih otroških ležalnikih se preskusna lutka namesti v ravni vodoravni legi čim bližje središčnici prenosnega otroškega ležalnika.

8.1.3.6.3.2   Otroški sedež se namesti na preskuševalni sedež.

Preskusna lutka se namesti v otroški sedež.

Za sisteme za zadrževanje ali trakove, ki se uporabljajo neposredno na navijalu ali tritočkovnem varnostnem pasu za odrasle in pri katerih se ne uporablja blokirna naprava ali sistem za zaviranje delovanja navijala:

| (a) | Pas se namesti v skladu z navodili proizvajalca. |
| --- | --- |

(a)

Pas se namesti v skladu z navodili proizvajalca.

| (b) | Pritrditev otroškega sedeža na preskuševalni sedež se opravi skladno s Prilogo 21 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

(b)

Pritrditev otroškega sedeža na preskuševalni sedež se opravi skladno s Prilogo 21 k temu pravilniku.

Za vse druge sisteme za zadrževanje:

| (a) | Med preskusno lutko in naslon sedeža se postavi v tečajih vrtljiva plošča ali podobna gibljiva naprava debeline 2,5 cm in širine 6 cm, katere dolžina je enaka višini ramen (sedeče, Priloga 8), zmanjšane za višino središča kolka (pri sedeči lutki v Prilogi 8 je to višina sedenja, povečana za polovico višine stegna sedeče lutke), ki ustreza velikosti preskušane preskusne lutke. Oblika plošče se mora čim bolj prilegati ukrivljenosti sedeža, njen spodnji del pa mora biti v višini kolka preskusne lutke. |
| --- | --- |

(a)

Med preskusno lutko in naslon sedeža se postavi v tečajih vrtljiva plošča ali podobna gibljiva naprava debeline 2,5 cm in širine 6 cm, katere dolžina je enaka višini ramen (sedeče, Priloga 8), zmanjšane za višino središča kolka (pri sedeči lutki v Prilogi 8 je to višina sedenja, povečana za polovico višine stegna sedeče lutke), ki ustreza velikosti preskušane preskusne lutke. Oblika plošče se mora čim bolj prilegati ukrivljenosti sedeža, njen spodnji del pa mora biti v višini kolka preskusne lutke.

| (b) | Pas se nastavi po navodilih proizvajalca, vendar z natezno silo, ki je za 250 ± 25 N večja od sile, potrebne za nastavitev, z odklonskim kotom traku pri napravi za nastavitev 45 ± 5°, ali s kotom, ki ga je določil proizvajalec. |
| --- | --- |

(b)

Pas se nastavi po navodilih proizvajalca, vendar z natezno silo, ki je za 250 ± 25 N večja od sile, potrebne za nastavitev, z odklonskim kotom traku pri napravi za nastavitev 45 ± 5°, ali s kotom, ki ga je določil proizvajalec.

| (c) | Pritrditev otroškega sedeža na preskuševalni sedež se opravi skladno s Prilogo 21 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

(c)

Pritrditev otroškega sedeža na preskuševalni sedež se opravi skladno s Prilogo 21 k temu pravilniku.

| (d) | Odstrani se gibljivo napravo. |
| --- | --- |

(d)

Odstrani se gibljivo napravo.

8.1.3.6.3.3   Vzdolžno ravnino, ki poteka skozi središčnico preskusne lutke, je treba postaviti na sredino med obe pritrdišči spodnjega dela pasu, vendar je treba upoštevati tudi določila iz odstavka 8.1.3.2.1.3. Pri sistemih za zadrževanje otrok, ki jih je treba preskušati s preskusno lutko, ki predstavlja 10-letnega otroka, mora biti vzdolžna ravnina, ki poteka skozi središčnico preskusne lutke, do 80 mm proti pritrdišču C glede na točko na sredini med obema pritrdiščema spodnjega dela pasu. O vrednosti tega premika odloči tehnična služba, da se pri preskusni lutki optimizira potek ramenskega pasu.

8.1.3.6.3.4   Pri napravah, pri katerih se zahteva uporaba standardnega pasu, se potek ramenskega pasu na preskusni lutki pred dinamičnim preskusom lahko ohrani z lahkim pleskarskim lepilnim trakom največje dolžine 250 mm in največje širine 20 mm. Pri nazaj obrnjenih napravah se glava lahko pritrdi na naslon sistema za zadrževanje z lahkim pleskarskim lepilnim trakom zadostne dolžine in širine 20 mm.

8.1.3.7   Kategorija preskusne lutke, ki jo je treba uporabiti:

| 8.1.3.7.1 | sistem za zadrževanje razreda 0: preskus, pri katerem se uporablja preskusna lutka novorojenčka in 9 kg težka preskusna lutka; |
| --- | --- |

8.1.3.7.1

sistem za zadrževanje razreda 0: preskus, pri katerem se uporablja preskusna lutka novorojenčka in 9 kg težka preskusna lutka;

| 8.1.3.7.2 | sistem za zadrževanje razreda 0+: preskus, pri katerem se uporablja preskusna lutka novorojenčka in 11 kg težka preskusna lutka; |
| --- | --- |

8.1.3.7.2

sistem za zadrževanje razreda 0+: preskus, pri katerem se uporablja preskusna lutka novorojenčka in 11 kg težka preskusna lutka;

| 8.1.3.7.3 | sistem za zadrževanje razreda I: preskusi, pri katerih se uporablja 9 kg oziroma 15 kg težka preskusna lutka; |
| --- | --- |

8.1.3.7.3

sistem za zadrževanje razreda I: preskusi, pri katerih se uporablja 9 kg oziroma 15 kg težka preskusna lutka;

| 8.1.3.7.4 | sistem za zadrževanje razreda II: preskusi, pri katerih se uporablja 15 kg oziroma 22 kg težka preskusna lutka; |
| --- | --- |

8.1.3.7.4

sistem za zadrževanje razreda II: preskusi, pri katerih se uporablja 15 kg oziroma 22 kg težka preskusna lutka;

| 8.1.3.7.5 | sistem za zadrževanje razreda III: preskusi, pri katerih se uporablja 22 kg oziroma 32 kg težka preskusna lutka. |
| --- | --- |

8.1.3.7.5

sistem za zadrževanje razreda III: preskusi, pri katerih se uporablja 22 kg oziroma 32 kg težka preskusna lutka.

| 8.1.3.7.6 | Če je sistem za zadrževanje otrok namenjen za dva ali več razredov glede na maso, je treba pri preskusih uporabiti najlažje in najtežje preskusne lutke, določene zgoraj, za vse zadevne razrede. |
| --- | --- |

8.1.3.7.6

Če je sistem za zadrževanje otrok namenjen za dva ali več razredov glede na maso, je treba pri preskusih uporabiti najlažje in najtežje preskusne lutke, določene zgoraj, za vse zadevne razrede.

| 8.1.3.7.7 | Če je sistem za zadrževanje otrok izdelan za dva ali več otrok, je treba opraviti en preskus z najtežjimi preskusnimi lutkami na vseh sedežih. Treba je opraviti še drugi preskus z najlažjo in najtežjo preskusno lutko, kot je določeno zgoraj. Preskusi se opravijo s preskusnim sedežem, kot je prikazan na sliki 3 v Dodatku 3 k Prilogi 6. Če laboratorij, ki opravlja preskus, meni, da je to potrebno, lahko opravi še tretji preskus s katero koli kombinacijo preskusnih lutk ali praznih sedežev. |
| --- | --- |

8.1.3.7.7

Če je sistem za zadrževanje otrok izdelan za dva ali več otrok, je treba opraviti en preskus z najtežjimi preskusnimi lutkami na vseh sedežih. Treba je opraviti še drugi preskus z najlažjo in najtežjo preskusno lutko, kot je določeno zgoraj. Preskusi se opravijo s preskusnim sedežem, kot je prikazan na sliki 3 v Dodatku 3 k Prilogi 6. Če laboratorij, ki opravlja preskus, meni, da je to potrebno, lahko opravi še tretji preskus s katero koli kombinacijo preskusnih lutk ali praznih sedežev.

| 8.1.3.7.8 | Če sistem za zadrževanje otrok razreda 0 ali 0+ omogoča različne nastavitve glede na maso otroka, se preskusi vsaka nastavitev z obema preskusnima lutkama zadevnega razreda glede na maso. |
| --- | --- |

8.1.3.7.8

Če sistem za zadrževanje otrok razreda 0 ali 0+ omogoča različne nastavitve glede na maso otroka, se preskusi vsaka nastavitev z obema preskusnima lutkama zadevnega razreda glede na maso.

| 8.1.3.7.9 | Če sistem za zadrževanje otrok ISOFIX zahteva uporabo zgornje priveze, se en preskus izvede z najmanjšo preskusno lutko in najmanjšo dolžino zgornje priveze (pritrdišče G1). Drugi preskus se izvede s težjo preskusno lutko in z največjo dolžino zgornje priveze (pritrdišče G2). Zgornja priveza se nastavi tako, da se doseže natezna sila 50 ± 5 N. |
| --- | --- |

8.1.3.7.9

Če sistem za zadrževanje otrok ISOFIX zahteva uporabo zgornje priveze, se en preskus izvede z najmanjšo preskusno lutko in najmanjšo dolžino zgornje priveze (pritrdišče G1). Drugi preskus se izvede s težjo preskusno lutko in z največjo dolžino zgornje priveze (pritrdišče G2). Zgornja priveza se nastavi tako, da se doseže natezna sila 50 ± 5 N.

| 8.1.3.7.10 | Preskus, določen v odstavku 7.1.4.1.10.1.2, je treba izvesti samo z največjo preskusno lutko, za katero je sistem za zadrževanje otrok izdelan. Če je možnih več konfiguracij sistema za zadrževanje otrok (npr. pokončno/nagnjeno nazaj), se za ta preskus uporabi konfiguracija, pri kateri pride do najneugodnejšega vodoravnega premika glave. |
| --- | --- |

8.1.3.7.10

Preskus, določen v odstavku 7.1.4.1.10.1.2, je treba izvesti samo z največjo preskusno lutko, za katero je sistem za zadrževanje otrok izdelan. Če je možnih več konfiguracij sistema za zadrževanje otrok (npr. pokončno/nagnjeno nazaj), se za ta preskus uporabi konfiguracija, pri kateri pride do najneugodnejšega vodoravnega premika glave.

8.1.4   Zadrževanje jezdecev

Na sedežno površino preskuševalne naprave se položi bombažna tkanina. Jezdec se postavi na preskuševalno napravo; na sedežno površino jezdeca se postavi spodnji del trupa, kot je prikazano na sliki 1 v Prilogi 22, pritrdi se spodnji del trupa in čez njega se namesti tritočkovni varnostni pas za odrasle, kot je določeno v Prilogi 21. Okrog jezdeca se ovije 25 mm širok kos tkanega traku ali podobno in nanj deluje s silo 250 ± 5 N v smeri puščice A, glej sliko 2 v Prilogi 22, vzporedno s sedežno površino preskuševalne naprave.

8.2   Preskušanje posameznih delov

8.2.1   Zaponka

8.2.1.1   Preskus odpiranja pod obremenitvijo

8.2.1.1.1   Za ta preskus se uporabi sistem za zadrževanje otrok, na katerem je že bil opravljen dinamični preskus, kot je določen v odstavku 8.1.3.

8.2.1.1.2   Sistem za zadrževanje otrok se odstrani s preskusnega vozička ali iz vozila brez odpiranja zaponke. Zaponka se obremeni s silo 200 ± 2 N. Če je zaponka pritrjena na togi del, se sila uporabi pod kotom, enakim kotu med zaponko in tem togim delom med dinamičnim preskusom.

8.2.1.1.3   Na geometrijsko središče gumba za odpiranje zaponke deluje sila s hitrostjo 400 ± 20 mm/min vzdolž negibne osi, ki poteka vzporedno z začetno smerjo gibanja gumba zaponke. Geometrijska sredina se nanaša na tisti del površine zaponke, na katerega mora delovati sila odpiranja. Med delovanjem sile odpiranja mora biti zaponka pritrjena na togo oporo.

8.2.1.1.4   Sila odpiranja zaponke se uporabi z uporabo dinamometra ali podobne naprave na način in v smeri, ki ustrezata običajni uporabi. Stični del je polirana kovinska polkrogla s polmerom 2,5 ± 0,1 mm.

8.2.1.1.5   Izmeri se sila, ki odpre zaponko, in zapiše se vsaka poškodba zaponke.

8.2.1.2   Preskus odpiranja brez obremenitve

8.2.1.2.1   Namesti se sklop zaponke, ki pred tem še ni bil obremenjen, in se postavi v stanje „brez obremenitve“.

8.2.1.2.2   Postopek za merjenje sile odpiranja zaponke je tak, kot je določen v odstavkih 8.2.1.1.3 in 8.2.1.1.4.

8.2.1.2.3   Izmeri se sila odpiranja zaponke.

8.2.1.3   Preskus trdnosti

8.2.1.3.1   Za preskus trdnosti se uporabita dva vzorca. V preskus so vključene vse naprave za nastavitev, razen tistih, ki so nameščene neposredno na sistem za zadrževanje otrok.

8.2.1.3.2   V Prilogi 20 je prikazana tipična naprava za preskušanje trdnosti zaponke. Zaponka se prosto položi na zgornjo okroglo ploščo (A). Vsi na zaponko pripeti trakovi so dolgi najmanj 250 mm in so nameščeni tako, da visijo z zgornje plošče glede na njihovo lego na zaponki. Nato se prosti konci trakov navijejo okoli spodnje okrogle plošče (B), dokler se ne pojavijo na njeni notranji odprtini. Med A in B morajo biti vsi trakovi navpični. Nato je treba okroglo vpenjalno ploščo (C) narahlo vpeti na spodnjo površino plošče (B) tako, da je še vedno mogoče premikanje pasov med ploščami. Z majhno silo na zategovalni napravi se trakovi napenjajo in vlečejo med ploščama (B) in (C), dokler niso vsi trakovi obremenjeni glede na njihovo namestitev. Med tem postopkom in samim preskusom zaponka ne sme priti v stik s ploščo (A) in nobenim delom na njej. Nato se plošči (B) in (C) trdno spneta med seboj, natezna sila pa se pri hitrosti premikanja 100 ± 20 mm/min tako dolgo povečuje, dokler niso dosežene predpisane vrednosti.

8.2.2   Naprava za nastavitev

8.2.2.1   Lahkotnost nastavitve

8.2.2.1.1   Pri preskušanju ročne naprave za nastavitev se trak ob upoštevanju običajnih pogojev uporabe enakomerno vleče skozi napravo za nastavitev s hitrostjo 100 ± 20 mm/min, pri čemer se izmeri največja sila v N po prvih 25 ± 5 mm premika traku in zaokroži na najbližje celo število N.

8.2.2.1.2   Pri preskusu se trak vleče v obeh smereh skozi napravo, pred meritvijo pa je treba s trakom opraviti 10 polnih ciklov vlečenja.

8.2.3   Preskus mikrozdrsa (glej sliko 3 v Prilogi 5)

8.2.3.1   Sestavni deli ali naprave, na katerih se izvaja preskus mikrozdrsa, morajo biti najmanj 24 ur pred preskusom v okolju s temperaturo 20 ± 5 °C in relativno vlažnostjo 65 ± 5 odstotkov. Preskus se opravi pri temperaturi med 15° in 30 °C.

8.2.3.2   Prosti konec traku mora biti v enakem položaju kot pri običajni uporabi v vozilu in ne sme biti pritrjen na noben drugi del.

8.2.3.3   Naprava za nastavitev se namesti na navpični del traku, katerega en konec je treba obremeniti s silo 50 ± 0,5 N (pri tem je treba silo usmerjati tako, da se prepreči nihanje bremena ali zvijanje traku). Prosti konec traku na napravi za nastavitev je usmerjen navpično navzgor ali navzdol, kot je to običajno v vozilu. Drugi konec poteka prek valja, katerega vodoravna os poteka vzporedno z ravnino obremenjenega dela traku, pri čemer je konec, ki poteka prek valja, vodoraven.

8.2.3.4   Preskušana naprava se namesti tako, da je njeno središče, in sicer v najvišjem položaju, do katerega se lahko dvigne, 300 ± 5 mm od oporne mize, breme 50 N pa 100 ± 5 mm od oporne mize.

8.2.3.5   Pred preskusom je treba opraviti 20 ± 2 cikla, nato pa v preskusu 1 000 ± 5 ciklov s frekvenco 30 ± 10 ciklov na minuto s skupno amplitudo 300 ± 20 mm, ali kot je določeno v odstavku 8.2.5.2.6.2. Obremenitev 50 N mora delovati samo v času enega premika 100 ± 20 mm za vsak polovični cikel. Mikrozdrs se meri od položaja na koncu 20 ciklov pred preskusom.

8.2.4   Navijalo

8.2.4.1   Uvlečna sila

8.2.4.1.1   Uvlečne sile se merijo na sistemu varnostnih pasov, ki je nameščen na preskusni lutki, kot pri dinamičnem preskusu iz odstavka 8.1.3. Napetost traku se meri na dotikališču traku s preskusno lutko (vendar brez dotika z njo), medtem ko se trak navija s hitrostjo približno 0,6 m/min.

8.2.4.2   Vzdržljivost mehanizma navijala

8.2.4.2.1   Trak se izvleče in spusti, da se navije nazaj, tolikokrat, kot je zahtevano, vendar največ 30-krat na minuto. Pri navijalih z zaskočitvijo v sili se v vsakem petem ciklu opravi sunkovit poteg, da se navijalo zaskoči. Enako število takšnih sunkovitih potegov se izvede pri vsaki od petih različnih dolžin izvlečenja, in sicer pri 90, 80, 75, 70 in 65 odstotkih celotne dolžine traku na navijalu. Če pa je dolžina traku večja od 900 mm, se zgornji odstotki nanašajo na zadnjih 900 mm traku, ki se lahko izvleče iz navijala.

8.2.4.3   Zaskočitev navijala z zaskočitvijo v sili

8.2.4.3.1   Zaskočitev navijala se preskusi, ko je trak odvit do polne dolžine, zmanjšane za 300 ± 3 mm.

8.2.4.3.2   Pri navijalu, ki ga sproži premikanje traku, izvlečenje poteka v enaki smeri, kot običajno poteka, ko je navijalo vgrajeno v vozilu.

8.2.4.3.3   Občutljivost navijala na pospešek vozila se preskuša pri zgoraj omenjenem izvlečenem delu, in sicer v obeh smereh vzdolž dveh pravokotnih osi, ki sta vodoravni, če bo navijalo nameščeno v vozilo po navodilih proizvajalca sistema za zadrževanje otrok. Če ta položaj ni določen, se organ, ki izvaja preskušanje, posvetuje s proizvajalcem sistema za zadrževanje otrok. Tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse, mora izbrati eno od smeri preskušanja, ki daje najbolj neugodne pogoje glede aktiviranja mehanizma za zaskočitev.

8.2.4.3.4   Uporabljena naprava mora biti takšna, da je zahtevani pospešek dosežen pri povprečni stopnji naraščanja pospeška najmanj 25 g/s. (7)

7

8.2.4.3.5   Za preverjanje izpolnjevanja zahtev iz odstavkov 7.2.3.2.1.3 in 7.2.3.2.1.4 se navijalo namesti na vodoravno mizo, miza pa se nagiba s hitrostjo, ki ne presega 2° na sekundo, dokler se ne zaskoči. Preskus se ponovi z nagibanjem v drugih smereh za zagotovitev, da so zahteve izpolnjene.

8.2.4.4   Korozijski preskus

8.2.4.4.1   Korozijski preskus je opisan v odstavku 8.1.1.

8.2.4.5   Preskus odpornosti proti prahu

8.2.4.5.1   Navijalo se namesti v komoro za preskušanje, kot je opisano v Prilogi 3 k temu pravilniku. Namesti se v podobni smeri, kot je vgrajeno v vozilu. Komora za preskušanje vsebuje količino prahu v skladu z odstavkom 8.2.4.5.2. Trak v dolžini 500 mm se izvleče iz navijala tako, da ostane izvlečen, v minuti ali dveh po vsakem mešanju prahu pa se opravi 10 ciklov izvlečenja in navijanja. V času petih ur se prah vsakih 20 minut premeša za pet sekund z uporabo stisnjenega zraka brez olja in vlage, ki vstopa skozi odprtino s premerom 1,5 ± 0,1 mm pri tlaku 5,5 ± 0,5 bara.

8.2.4.5.2   Prah, ki se uporabi v preskusu iz odstavka 8.2.4.5.1, vsebuje približno 1 kg suhega kremena. Porazdelitev velikosti delcev je naslednja:

| (a) | količina delcev, ki preide skozi odprtino 150 μm, premer žice 104 μm: 99 do 100 odstotkov; |
| --- | --- |

(a)

količina delcev, ki preide skozi odprtino 150 μm, premer žice 104 μm: 99 do 100 odstotkov;

| (b) | količina delcev, ki preide skozi odprtino 105 μm, premer žice 64 μm: 76 do 86 odstotkov; |
| --- | --- |

(b)

količina delcev, ki preide skozi odprtino 105 μm, premer žice 64 μm: 76 do 86 odstotkov;

| (c) | količina delcev, ki preide skozi odprtino 75 μm, premer žice 52 μm: 60 do 70 odstotkov. |
| --- | --- |

(c)

količina delcev, ki preide skozi odprtino 75 μm, premer žice 52 μm: 60 do 70 odstotkov.

8.2.5   Statični preskus trakov

8.2.5.1   Preskus trdnosti traku

8.2.5.1.1   Vsak preskus se opravi na dveh novih vzorcih traku, ki sta bila pripravljena, kot je določeno v odstavku 7.2.4.

8.2.5.1.2   Vsak trak se pritrdi v vpenjala naprave za merjenje natezne trdnosti. Vpenjala morajo biti zasnovana tako, da se trak ne more strgati ob ali blizu njih. Hitrost premikanja je približno 100 ± 20 mm/min. Na začetku preskusa je prosta dolžina vzorca med vpenjali naprave 200 ± 40 mm.

8.2.5.1.3   Sila se povečuje, dokler se trak ne strga, in zapiše se pretržna obremenitev.

8.2.5.1.4   Če pas zdrsne ali se strga na dolžini ali do dolžine 10 mm od enega od vpenjal, je preskus neveljaven in izvede se nov preskus na drugem vzorcu.

8.2.5.2   Odrezani vzorci traku iz odstavka 3.2.3 se kondicionirajo na naslednji način:

8.2.5.2.1   Kondicioniranje pri sobni temperaturi

8.2.5.2.1.1   Trak mora biti 24 ± 1 ur v okolju s temperaturo 23 ± 5 °C in relativno vlago 50 ± 10 %. Če se preskus ne izvede takoj po kondicioniranju, se vzorec do začetka preskusa hrani v hermetično zaprti posodi. Pretržna obremenitev se določi v petih minutah po odstranitvi traku iz okolja za kondicioniranje ali posode.

8.2.5.2.2   Kondicioniranje s svetlobo

8.2.5.2.2.1   Uporabijo se določbe iz Priporočila ISO/105-B02(1978). Trak se izpostavi svetlobi za tako dolgo, da se povzroči obledelost standardne modre barve št. 7 do kontrasta, ki ustreza stopnji 4 na lestvici sive barve.

8.2.5.2.2.2   Po tej izpostavitvi trak ostane najmanj 24 ur v okolju s temperaturo 23 °C + 5 °C in relativno vlažnostjo 50 ± 10 odstotkov. Pretržna obremenitev se določi v petih minutah po odstranitvi traku iz naprave za kondicioniranje.

8.2.5.2.3   Kondicioniranje pri nizkih temperaturah

8.2.5.2.3.1   Trak mora biti najmanj 24 ur v okolju s temperaturo 23 ± 5 °C in relativno vlažnostjo 50 ± 10 odstotkov.

8.2.5.2.3.2   Trak je potem vsaj 90 ± 5 minut na ravni podlagi v komori, v kateri je temperatura zraka – 30 ± 5 °C. Nato se upogne in pregib obteži z 2 ± 0,2 kg težko utežjo, predhodno ohlajeno na – 30 ± 5 °C. Ko je bil trak obtežen 30 ± 5minut v isti nizkotemperaturni komori, se utež odstrani in pretržna obremenitev se izmeri v petih minutah po odstranitvi traku iz nizkotemperaturne komore.

8.2.5.2.4   Kondicioniranje pri visoki temperaturi

8.2.5.2.4.1   Trak mora biti 180 ± 10 minut v grelni komori s temperaturo 60 ± 5 °C in relativno vlažnostjo 65 ± 5 %.

8.2.5.2.4.2   Pretržna obremenitev se določi v petih minutah po odstranitvi traku iz grelne komore.

8.2.5.2.5   Kondicioniranje v vodi

8.2.5.2.5.1   Trak mora biti 180 ± 10 minut v celoti potopljen v destilirano vodo s temperaturo 20 ± 5 °C, ki ji je bilo dodanega malo omakalnega sredstva. Uporabi se lahko katero koli omakalno sredstvo, primerno za vlakno, ki se preskuša.

8.2.5.2.5.2   Pretržna obremenitev se določi v desetih minutah po odstranitvi traku iz vode.

8.2.5.2.6   Kondicioniranje z odrgnjenjem

8.2.5.2.6.1   Deli ali naprave, na katerih se izvaja preskus odrgnjenja, morajo najmanj 24 ur pred preskusom ostati v okolju s temperaturo 23 ± 5 °C in relativno vlažnostjo 50 ± 10 odstotkov. Sobna temperatura med preskusom mora biti med 15 °C in 30 °C.

8.2.5.2.6.2   V spodnji preglednici so navedeni splošni pogoji za vsak preskus:

| | Obremenitev [N] | Število ciklov na minuto | Število ciklov |
| --- | --- | --- | --- |
| Postopek tipa 1 | 60 ± 0,5 | 30 ± 10 | 1 000 ± 5 |
| Postopek tipa 2 | 10 ± 0,1 | 30 ± 10 | 5 000 ± 5 |

Obremenitev [N]

Število ciklov na minuto

Število ciklov

Postopek tipa 1

60 ± 0,5

30 ± 10

1 000 ± 5

Postopek tipa 2

10 ± 0,1

30 ± 10

5 000 ± 5

8.2.5.2.6.3   Posebni pogoji preskušanja

8.2.5.2.6.3.1   Postopek tipa 1: za primere, ko trak drsi skozi napravo za hitro nastavitev. Trakovi se trajno obremenijo z navpično silo 10 N, po potrebi se ta sila lahko poveča za 10 N, da se omogoči pravilno drsenje, vendar ne sme biti večja od 60 N. Vodoravno nameščeni del traku mora zdrseti skozi napravo za hitro nastavitev, na katero je nameščen, in mora biti pritrjen na napravo, ki tkani trak premika naprej in nazaj. Naprava za hitro nastavitev se na vodoravni trak postavi tako, da tkani trak ostane obremenjen (glej sliko 1 v Prilogi 5). Naprava za hitro obremenitev se aktivira, ko se trakovi povlečejo v smer za sprostitev H-pasu, in deaktivira, ko se trakovi povlečejo v smer za zategnitev H-pasu.

8.2.5.2.6.3.2   Postopek tipa 2: za primere, ko trak spremeni smer, ko gre skozi togi del. Med tem preskusom mora tkani trak zdrseti skoz togi del, za katerega je namenjen, preskus pa reproducira kote, ki ustrezajo resnični namestitvi (v treh dimenzijah), za primere glej sliko 2 v Prilogi 5. Na trak mora trajno delovati sila 10 N. Če trak pri prehodu skozi togi del večkrat spremeni smer, se sila 10 N lahko poveča za 10 N, tako da se omogoči pravilno drsenje in doseže predpisani premik traku skozi togi del, ki znaša 300 mm.

8.2.6   Blokirne naprave

8.2.6.1   Naprave razreda A

Sistem za zadrževanje otrok in največja preskusna lutka, za katero je namenjen sistem, se namestita, kot je prikazano na sliki 5. Uporabljeni tkani trak mora ustrezati Prilogi 13 k temu pravilniku. Blokirna naprava mora biti polno obremenjena, varnostni pas pa označen na mestu vstopa v blokirno napravo. Naprave za merjenje sile se pritrdijo na varnostni pas s pomočjo obroča D, najmanj eno sekundo pa mora delovati sila, ki je enaka dvojni (± 5 %) masi najtežje preskusne lutke razreda I. Spodnji položaj se uporabi za blokirne naprave v legi A, zgornji položaj pa za blokirne naprave v legi B. Ta sila mora delovati še 9-krat. Nato se ponovno označi točka vstopa varnostnega pasu v blokirno napravo in izmeri razdalja med tema dvema oznakama. Med tem preskusom mora navijalo ostati nezaskočeno.

Slika 5

Slika 5

preskusni sedež ECE44

diagonalni trak

otroški sedež

15 kg preskusna lutka

obroč D

zaponka/jeziček

preskusiti za zdrs

zaponka blokirne naprave

trebušni pas

navijalo

8.2.6.2   Blokirne naprave razreda B

Sistem za zadrževanje otrok se trdno pritrdi in tkani trak, določen v Prilogi 13 k temu pravilniku, se napelje skozi blokirno napravo in okvir, kot je opisano v navodilih proizvajalca. Pas mora potekati skozi preskusno napravo, kot je prikazana na sliki 6, in mora biti obtežen z utežjo 5,25 ± 0,05 kg. Prosta dolžina pasu, izmerjena med utežjo in točko, kjer pas zapušča okvir, mora znašati 650 ± 40 mm. Blokirna naprava mora biti polno obremenjena, varnostni pas pa označen na mestu vstopa v blokirno napravo. Utež se dvigne in pusti, da prosto pade z višine 25 ± 1 mm. Postopek se ponovi 100 ± 2-krat s frekvenco 60 ± 2 cikla na minuto, zaradi simuliranja obnašanja sistema za zadrževanje otrok pri sunkih v vozilu. Nato se ponovno označi točka vstopa varnostnega pasu v blokirno napravo in izmeri razdalja med tema dvema oznakama.

Blokirna naprava mora zajemati celotno širino tkanega traku v vgrajeni legi s preskusno lutko, težko 15 kg. Ta preskus se izvaja ob uporabi enakih kotov med tkanimi trakovi, kot so tisti pri običajni uporabi. Prosti konec trebušnega dela varnostnega pasu mora biti pritrjen. Preskus se opravi tako, da je sistem za zadrževanje otrok trdno pritrjen na preskuševalno napravo, ki se uporablja pri preskusu prevračanja ali pri dinamičnem preskusu. Obremenjeni pas je lahko pritrjen na simulirano zaponko.

Slika 6

Slika 6

Shematski prikaz preskusa blokirnih naprav razreda B

Shematski prikaz preskusa blokirnih naprav razreda B

Padna višina mase = 25 mm

Razdalja med nosilnim in vodilnim valjem = 300 mm

Uporabijo se trakovi standardnega varnostnega pasu iz Priloge 13.

nosilni valj

k okviru sistema za zadrževanje otrok in blokirni napravi

utež

25 mm

vodilni valj

8.2.7   Preskus s kondicioniranjem za naprave za nastavitev, ki so nameščene neposredno na sistem za zadrževanje otrok

Največja preskusna lutka, namenjena za sistem za zadrževanje otrok, se namesti podobno kot za dinamični preskus, z običajno ohlapnostjo trakov, kot je določeno v odstavku 8.1.3.6. Na tkanem traku, pri vstopu prostega konca tkanega traku v napravo za nastavitev, se označi referenčna črta.

Odstrani se preskusna lutka, v ogrodje za kondicioniranje, prikazano na sliki 1 v Prilogi 19, se namesti sistem za zadrževanje.

Tkani trak je treba premikati za najmanj 150 mm skozi napravo za nastavitev. To premikanje mora biti takšno, da gre skozi napravo za nastavitev vsaj 100 mm tkanega traku na strani referenčne črte proti prostemu koncu tkanega traku in preostanek razdalje premikanja (približno 50 mm) na strani referenčne črte z integriranim H-pasom.

Če dolžina tkanega traku od referenčne črte do prostega konca tkanega traku ni zadostna za opisano premikanje, je treba za premikanje 150 mm traku skozi napravo za nastavitev nastaviti H-pas v popolnoma raztegnjen položaj.

Frekvenca ciklov mora biti 10 ± 1 cikel/min, hitrost v smeri „B“ pa mora znašati 150 ± 10 mm/s.

8.2.8   Temperaturni preskus

8.2.8.1   Sestavne dele, določene v odstavku 7.1.5.1, je treba za najmanj 24 ur neprekinjeno izpostaviti okolju v zaprtem prostoru s temperaturo najmanj 80 °C nad površino vode, nato jih je treba ohladiti v okolju s temperaturo največ 23 °C. Hlajenju morajo takoj slediti trije zaporedni 24-urni cikli, pri čemer vsak cikel vključuje naslednje zaporedne faze:

| (a) | v 80 minutah po začetku cikla je treba doseči temperaturo najmanj 100 °C in jo vzdrževati 6 ur; nato |
| --- | --- |

(a)

v 80 minutah po začetku cikla je treba doseči temperaturo najmanj 100 °C in jo vzdrževati 6 ur; nato

| (b) | je treba v 90 minutah doseči temperaturo največ 0 °C in jo vzdrževati 6 ur; nato |
| --- | --- |

(b)

je treba v 90 minutah doseči temperaturo največ 0 °C in jo vzdrževati 6 ur; nato

| (c) | je treba v preostanku 24-urnega cikla vzdrževati temperaturo največ 23 °C. |
| --- | --- |

(c)

je treba v preostanku 24-urnega cikla vzdrževati temperaturo največ 23 °C.

8.2.9   Celoten sedež ali sestavni del, opremljen s pritrdilnimi elementi ISOFIX (npr. podnožje ISOFIX), če ima gumb za odpiranje, je togo pritrjen na preskusno ogrodje tako, da so vponke ISOFIX navpično poravnane, kot je prikazano na sliki 7. Na vponke ISOFIX se pritrdi toga opora premera 6 mm in dolžine 350 mm. Na konca toge opore se pritrdi masa 5 kg.

8.2.9.1   Na gumb za odpiranje ali ročaj mora delovati sila odpiranja vzdolž fiksne osi, ki poteka vzporedno s prvotno smerjo premikanja gumba/ročaja; geometrijska sredina se nanaša na tisti del površine pritrdilnega elementa ISOFIX, na katerega mora delovati sila odpiranja.

8.2.9.2   Sila odpiranja pritrdilnega elementa ISOFIX mora delovati z uporabo dinamometra ali podobne naprave na običajen način in v smeri, kot je prikazano v uporabniškem priročniku proizvajalca. Stični del je polirana kovinska polkrogla s polmerom 2,5 ± 0,1 mm za gumb za odpiranje ali polirana kovinska kljuka s polmerom 25 mm.

8.2.9.3   Če zasnova sistema za zadrževanje otrok preprečuje uporabo postopka iz odstavkov 8.2.9.1 in 8.2.9.2, se lahko v dogovoru s tehnično službo, ki izvaja preskus, uporabi nadomestna metoda.

8.2.9.4   Izmeri se sila odpiranja pritrdilnega elementa ISOFIX, ki je potrebna, da se odklopi prva vponka.

8.2.9.5   Preskus se opravi na novem sedežu in ponovi na sedežu, na katerem je bil opravljen postopek iz odstavka 7.2.6.

Slika 7

Slika 7

8.3   Certificiranje blazine preskuševalne naprave

8.3.1   Blazino preskuševalnega sedeža je treba certificirati, ko je nova, zaradi določanja začetnih vrednosti globine posedanja pri trčenju in največjega pojemka, in potem po vsakih 50 dinamičnih preskusih ali vsaj enkrat vsak mesec, kar poteče prej, ali pred vsakim preskusom, če se preskusno ogrodje pogosto uporablja.

8.3.2   Postopki certificiranja in meritev morajo ustrezati postopkom, določenim v zadnji različici standarda ISO 6487; merilna oprema mora ustrezati specifikacijam za podatkovni kanal z razredom kanalskega filtra (CFC) 60.

Ob uporabi preskusne naprave, določene v Prilogi 17 k temu pravilniku, je treba opraviti tri preskuse na središčnici v razdalji 150 ± 5 mm od sprednjega roba blazine ter v razdalji 150 ± 5 mm v vsako smer od središčnice.

Naprava se postavi navpično na ravno togo površino. Udarno maso je treba spuščati, dokler se ne dotakne površine, in napravo za označevanje globine posedanja nastaviti na ničelni položaj. Napravo je treba namestiti navpično nad preskusno točko, maso je treba dvigniti 500 ± 5 mm in pustiti, da prosto pade in udari na površino sedeža. Zabeležita se posedanje in krivulja pojemka.

8.3.3   Največje zabeležene vrednosti ne smejo odstopati več kot 15 % od začetnih vrednosti.

8.4   Beleženje dinamičnega obnašanja

8.4.1   Za ugotavljanje obnašanja preskusne lutke in njenih premikov, je treba vse dinamične preskuse beležiti v skladu z naslednjimi pogoji:

8.4.1.1   Pogoji snemanja:

| (a) | frekvenca mora biti najmanj 500 posnetkov v sekundi; |
| --- | --- |

(a)

frekvenca mora biti najmanj 500 posnetkov v sekundi;

| (b) | preskus se zabeleži na filmski trak, nosilec videoposnetkov ali nosilec digitalnih podatkov. |
| --- | --- |

(b)

preskus se zabeleži na filmski trak, nosilec videoposnetkov ali nosilec digitalnih podatkov.

8.4.1.2   Ocena negotovosti:

| | preskusni laboratoriji morajo imeti in uporabljati postopke za ocenjevanje negotovosti meritev premika glave preskusne lutke. Negotovost mora biti v območju ± 25 mm. |
| --- | --- |

preskusni laboratoriji morajo imeti in uporabljati postopke za ocenjevanje negotovosti meritev premika glave preskusne lutke. Negotovost mora biti v območju ± 25 mm.

| | Primeri mednarodnih standardov takšnega postopka so EA-4/02 Evropske organizacije za akreditacije ali ISO 5725:1994 ali metoda splošne merilne negotovosti (GUM). |
| --- | --- |

Primeri mednarodnih standardov takšnega postopka so EA-4/02 Evropske organizacije za akreditacije ali ISO 5725:1994 ali metoda splošne merilne negotovosti (GUM).

8.5   Postopki meritev morajo ustrezati postopkom, določenim v standardu ISO 6487: 2002. Frekvenčni razred kanala mora biti naslednji:

| Tip meritve | CFC(FH) | Mejna frekvenca (FN) |
| --- | --- | --- |
| Pospešek preskusnega vozička | 60 | glej Prilogo A ISO 6487:2002 |
| Obremenitve pasov | 60 | glej Prilogo A ISO 6487:2002 |
| Pospešek prsnega koša | 180 | glej Prilogo A ISO 6487:2002 |
| Pospešek glave | 1 000 | 1 650 |

Tip meritve

CFC(FH)

H

Mejna frekvenca (FN)

N

Pospešek preskusnega vozička

60

glej Prilogo A ISO 6487:2002

Obremenitve pasov

60

glej Prilogo A ISO 6487:2002

Pospešek prsnega koša

180

glej Prilogo A ISO 6487:2002

Pospešek glave

1 000

1 650

Frekvenca vzorčenja mora biti vsaj 10-kratnik frekvenčnega razreda kanala (pri napravah s frekvenčnim razredom kanala 1 000 to ustreza najmanjši frekvenci vzorčenja 10 000 vzorcev na sekundo za posamezni kanal).

9.   POROČILO O HOMOLOGACIJSKEM PRESKUSU IN USTREZNOSTI PROIZVODNJE

9.1   V poročilu o preskusu morajo biti zabeleženi rezultati vseh preskusov in meritev, vključno z naslednjimi podatki o preskusu:

| (a) | tip naprave, uporabljene v preskusu (naprava za pospešek ali pojemek); |
| --- | --- |

(a)

tip naprave, uporabljene v preskusu (naprava za pospešek ali pojemek);

| (b) | skupna sprememba hitrosti; |
| --- | --- |

(b)

skupna sprememba hitrosti;

| (c) | hitrost preskusnega vozička neposredno pred trčenjem (le za sani za pojemanje); |
| --- | --- |

(c)

hitrost preskusnega vozička neposredno pred trčenjem (le za sani za pojemanje);

| (d) | krivulja pospeška ali pojemka med celotno spremembo hitrosti preskusnega vozička in najmanj za 300 ms; |
| --- | --- |

(d)

krivulja pospeška ali pojemka med celotno spremembo hitrosti preskusnega vozička in najmanj za 300 ms;

| (e) | čas (v ms) med največjim premikom glave preskusne lutke med izvedbo dinamičnega preskusa; |
| --- | --- |

(e)

čas (v ms) med največjim premikom glave preskusne lutke med izvedbo dinamičnega preskusa;

| (f) | položaj zaponke med preskusom, če se lahko spreminja, ter |
| --- | --- |

(f)

položaj zaponke med preskusom, če se lahko spreminja, ter

| (g) | vsaka poškodba ali prelom. |
| --- | --- |

(g)

vsaka poškodba ali prelom.

9.2   Če niso bile upoštevane določbe glede pritrdišč iz Dodatka 3 k Prilogi 6 k temu pravilniku, je treba v poročilu o preskusu opisati, kako je nameščen sistem za zadrževanje otrok, ter navesti najpomembnejše kote in mere.

9.3   Pri preskušanju sistema za zadrževanje otrok v vozilu ali konstrukciji vozila je treba v poročilu o preskusu določiti način pritrditve konstrukcije vozila na preskusni voziček, položaj sistema za zadrževanje otrok in sedeža vozila ter naklon naslona sedeža vozila.

9.4   V poročilu o homologacijskem preskusu in ustreznosti proizvodnje mora biti navedeno, ali so bile preverjene oznake in navodila za ter navodila za uporabo.

10.   SPREMEMBE IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE TIPA SISTEMA ZA ZADRŽEVANJE OTROK

10.1   Vsaka sprememba sistema za zadrževanje otrok se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo za sistem za zadrževanje otrok. Ta organ lahko potem:

| 10.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da sistem za zadrževanje otrok v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- |

10.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da sistem za zadrževanje otrok v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 10.1.2 | od tehnične službe, pristojne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

10.1.2

od tehnične službe, pristojne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

| 10.1.3 | Če je zahtevano dodatno poročilo o preskusu, je treba primerjati rezultat vodoravnega premika glave z najslabšim od vseh prej zabeleženih rezultatov:






  (a) | če je premik večji, je treba opraviti novo preskušanje ustreznosti proizvodnje; |
| --- | --- | --- |

10.1.3

Če je zahtevano dodatno poročilo o preskusu, je treba primerjati rezultat vodoravnega premika glave z najslabšim od vseh prej zabeleženih rezultatov:

(a)

če je premik večji, je treba opraviti novo preskušanje ustreznosti proizvodnje;

| (b) | če je premik manjši, ni treba opraviti preskusov ustreznosti proizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

če je premik manjši, ni treba opraviti preskusov ustreznosti proizvodnje.

10.2   Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb v skladu s postopkom iz odstavka 5.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

10.3   Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko za takšno razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

11.   USTREZNOST PROIZVODNJE

11.1   Da se zagotovi ustreznost proizvodnega sistema proizvajalca, mora tehnična služba, ki je izvajala homologacijske preskuse, izvesti preskuse za ugotavljanje ustreznosti proizvodnje v skladu z odstavkom 11.2.

11.2   Določanje ustreznosti proizvodnje za sisteme za zadrževanje otrok

Proizvodnja vsakega novega homologiranega sistema za zadrževanje otrok „univerzalne“ in „poluniverzalne“ kategorije ter kategorije „za omejeno uporabo“ mora opraviti preskuse ustreznosti proizvodnje. V skladu z odstavkom 10.1.3 je mogoče predpisati dodatne preskuse ustreznosti proizvodnje.

V ta namen tehnična služba, ki je izvajala homologacijske preskuse, ali tehnična služba, ki jo imenuje isti homologacijski organ, ki bo podelil homologacijo, ali homologacijski organ sam iz prve proizvodne serije izbere naključni vzorec 5 sistemov za zadrževanje otrok.

Če se za preskusni pogoj za opravljanje preskusa iz odstavka 11.2.1.1 izbere pogoj iz odstavka 7.1.4.4.1.2.3, se lahko naključno izbere šest vzorcev.

Kot prva proizvodna serija se šteje proizvodnja prve skupine, ki vsebuje najmanj 50 in največ 5 000 sistemov za zadrževanje otrok.

11.2.1   Dinamični preskusi

11.2.1.1   Dinamični preskus, opisan v odstavku 8.1.3, je treba opraviti za pet sistemov za zadrževanje otrok. Tehnična služba, ki je izvajala homologacijske preskuse, izbere pogoje, v katerih je pri homologacijskih dinamičnih preskusih prišlo do največjega vodoravnega premika glave, izključujoč pogoje iz odstavka 7.1.4.4.1.2.3, ki veljajo samo za preskus s konfiguracijo brez toge opore s premerom 100 mm, in odstavka 7.1.4.1.10.1.2. Vseh pet sistemov se preskusi pod enakimi pogoji.

Če se vsaj med enim od petih preskusov sistem za zadrževanje otrok dotakne toge opore, je treba v pogojih iz odstavka 7.1.4.4.1.2.3 o preskusu brez toge opore s premerom 100 mm opraviti še en preskus. Ta se ne uporabi za izračun iz pododstavka (a) odstavka 11.2.1.3.

11.2.1.2   Pri vsakem preskusu, opisanem v odstavku 11.2.1.1, se merita vodoravni premik glave in pospešek prsnega koša.

11.2.1.3

| (a) | Rezultati največjega vodoravnega premika glave morajo biti v skladu z naslednjima pogojema: | nobena vrednost ne sme presegati 1,05 L in |
| --- | --- | --- |

(a)

Rezultati največjega vodoravnega premika glave morajo biti v skladu z naslednjima pogojema:

nobena vrednost ne sme presegati 1,05 L in

| | X + S ne sme presegati L,
  pri čemer je:







  L | = | predpisana mejna vrednost, |
| --- | --- | --- | --- |
| X | = | srednja vrednost, |
| S | = | standardni odmik vrednosti. |

X + S ne sme presegati L,

pri čemer je:

L

=

predpisana mejna vrednost,

X

=

srednja vrednost,

S

=

standardni odmik vrednosti.

| (b) | Rezultati pospeška prsnega koša morajo biti skladni z zahtevami iz odstavka 7.1.4.2.1; poleg tega se pogoj X + S iz odstavka 11.2.1.3(a) uporabi na rezultanti rezultatov pospeška prsnega koša pri 3 ms (kot je določeno v odstavku 7.1.4.2.1) in zabeleži zgolj informativno. |
| --- | --- |

(b)

Rezultati pospeška prsnega koša morajo biti skladni z zahtevami iz odstavka 7.1.4.2.1; poleg tega se pogoj X + S iz odstavka 11.2.1.3(a) uporabi na rezultanti rezultatov pospeška prsnega koša pri 3 ms (kot je določeno v odstavku 7.1.4.2.1) in zabeleži zgolj informativno.

11.2.2   Preverjanje oznak

11.2.2.1   Tehnična služba, ki je opravila homologacijske preskuse, mora preveriti, ali so oznake v skladu z zahtevami iz odstavka 4.

11.2.3   Preverjanje navodil za namestitev in navodil za uporabo

11.2.3.1   Tehnična služba, ki je opravila homologacijske preskuse, mora preveriti, ali so navodila za namestitev in navodila za uporabo skladna z odstavkom 15.

12.   SKLADNOST PROIZVODNJE IN RUTINSKI PRESKUSI

Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ob upoštevanju naslednjih zahtev:

12.1   Vsak sistem za zadrževanje otrok, homologiran v skladu s tem pravilnikom, mora biti izdelan tako, da ustreza homologiranemu tipu in izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6 do 8.

12.2   Izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za postopke preverjanja skladnosti proizvodnje iz Priloge 16 k temu pravilniku.

12.3   Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravijo dvakrat na leto.

13.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

13.1   Homologacija, ki je bila podeljena za sistem za zadrževanje otrok v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če sistem za zadrževanje otrok, na katerem so oznake iz odstavka 5.4, ne opravi naključnih pregledov iz odstavka 11 ali ni skladen s homologiranim tipom.

13.2   Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

14.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

14.1   Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati poseben tip sistema za zadrževanje otrok, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

15.   NAVODILA

15.1   Vsakemu sistemu za zadrževanje otrok morajo biti priložena navodila v jeziku države, kjer se naprava prodaja, z naslednjo vsebino:

15.2   Navodila za namestitev morajo vključevati naslednje podatke:

| 15.2.1 | Pri sistemih za zadrževanje otrok „univerzalne“ kategorije mora biti na prodajnem mestu naslednje opozorilo jasno vidno, ne da bi bilo treba odstraniti embalažo:





  Opozorilo
  To je „univerzalni“ sistem za zadrževanje otrok. Homologiran je v skladu s spremembami 04 Pravilnika št. 44 za splošno uporabo v vozilih in ustreza večini, vendar ne vsem sedežem vozil.
  Mogoče je pričakovati pravilno namestitev, če je proizvajalec vozila v navodilu za uporabo vozila navedel, da je vozilo ustrezno za namestitev „univerzalnega“ sistema za zadrževanje otrok za to starostno skupino.
  Ta sistem za zadrževanje otrok je bil razvrščen v „univerzalno“ kategorijo po strožjih kriterijih od tistih, ki so veljali za prejšnje izvedbe brez tega opozorila.
  V primeru dvoma se je treba posvetovati s proizvajalcem sistema za zadrževanje otrok ali trgovcem. |
| --- | --- |

15.2.1

Pri sistemih za zadrževanje otrok „univerzalne“ kategorije mora biti na prodajnem mestu naslednje opozorilo jasno vidno, ne da bi bilo treba odstraniti embalažo:

Opozorilo

To je „univerzalni“ sistem za zadrževanje otrok. Homologiran je v skladu s spremembami 04 Pravilnika št. 44 za splošno uporabo v vozilih in ustreza večini, vendar ne vsem sedežem vozil.

Mogoče je pričakovati pravilno namestitev, če je proizvajalec vozila v navodilu za uporabo vozila navedel, da je vozilo ustrezno za namestitev „univerzalnega“ sistema za zadrževanje otrok za to starostno skupino.

Ta sistem za zadrževanje otrok je bil razvrščen v „univerzalno“ kategorijo po strožjih kriterijih od tistih, ki so veljali za prejšnje izvedbe brez tega opozorila.

V primeru dvoma se je treba posvetovati s proizvajalcem sistema za zadrževanje otrok ali trgovcem.

| 15.2.2 | Pri sistemih za zadrževanje otrok kategorije „za omejeno uporabo“ in „poluniverzalne“ kategorije mora biti na prodajnem mestu naslednje opozorilo jasno vidno, ne da bi bilo treba odstraniti embalažo:





  Ta sistem za zadrževanje otrok je določen za „(omejeno/poluniverzalno)“ uporabo in je ustrezen za namestitev na sedežih v naslednjih vozilih:
  VOZILO
  SPREDAJ
  ZADAJ
  Zunanji sedeži
  Sredinski sedeži
  (Tip)
  Da
  Da
  Ne
  Položaj sedežev drugih vozil je lahko ustrezen tudi za ta sistem za zadrževanje otrok. V primeru dvoma se je treba posvetovati s proizvajalcem sistema za zadrževanje otrok ali trgovcem. |
| --- | --- |

15.2.2

Pri sistemih za zadrževanje otrok kategorije „za omejeno uporabo“ in „poluniverzalne“ kategorije mora biti na prodajnem mestu naslednje opozorilo jasno vidno, ne da bi bilo treba odstraniti embalažo:

Ta sistem za zadrževanje otrok je določen za „(omejeno/poluniverzalno)“ uporabo in je ustrezen za namestitev na sedežih v naslednjih vozilih:

VOZILO

SPREDAJ

ZADAJ

Zunanji sedeži

Sredinski sedeži

(Tip)

Da

Da

Ne

Položaj sedežev drugih vozil je lahko ustrezen tudi za ta sistem za zadrževanje otrok. V primeru dvoma se je treba posvetovati s proizvajalcem sistema za zadrževanje otrok ali trgovcem.

| 15.2.3 | Pri sistemih za zadrževanje otrok kategorije „za določeno vozilo“ morajo biti podatki o ustreznem vozilu na prodajnem mestu jasno vidni, ne da bi bilo treba odstraniti embalažo. |
| --- | --- |

15.2.3

Pri sistemih za zadrževanje otrok kategorije „za določeno vozilo“ morajo biti podatki o ustreznem vozilu na prodajnem mestu jasno vidni, ne da bi bilo treba odstraniti embalažo.

| 15.2.4 | Če je za napravo potreben varnostni pas za odrasle, mora biti tudi naslednje besedilo na prodajnem mestu jasno vidno, ne da bi bilo treba odstraniti embalažo:

  „Ustrezno samo, če so homologirana vozila opremljena z varnostnimi pasovi – trebušnimi/tritočkovnimi/statičnimi/z navijali, homologiranimi po Pravilniku UN/ECE št. 16 ali drugih enakovrednih standardih.“ (neustrezno črtati).
  Pri sistemih za zadrževanje prenosnih otroških ležalnikov mora biti priložen seznam prenosnih otroških ležalnikov, za katere je sistem primeren. |
| --- | --- |

15.2.4

Če je za napravo potreben varnostni pas za odrasle, mora biti tudi naslednje besedilo na prodajnem mestu jasno vidno, ne da bi bilo treba odstraniti embalažo:

„Ustrezno samo, če so homologirana vozila opremljena z varnostnimi pasovi – trebušnimi/tritočkovnimi/statičnimi/z navijali, homologiranimi po Pravilniku UN/ECE št. 16 ali drugih enakovrednih standardih.“ (neustrezno črtati).

Pri sistemih za zadrževanje prenosnih otroških ležalnikov mora biti priložen seznam prenosnih otroških ležalnikov, za katere je sistem primeren.

| 15.2.5 | Proizvajalec sistema za zadrževanje otrok mora na embalaži navesti naslov, na katerega se kupec lahko obrne za dodatne informacije glede namestitve sistema za zadrževanje otrok v določenih vozilih. |
| --- | --- |

15.2.5

Proizvajalec sistema za zadrževanje otrok mora na embalaži navesti naslov, na katerega se kupec lahko obrne za dodatne informacije glede namestitve sistema za zadrževanje otrok v določenih vozilih.

| 15.2.6 | Prikaz načina namestitve mora biti na fotografijah in/ali zelo jasnih risbah. |
| --- | --- |

15.2.6

Prikaz načina namestitve mora biti na fotografijah in/ali zelo jasnih risbah.

| 15.2.7 | Vključeno mora biti navodilo, da morajo biti togi in plastični deli sistema za zadrževanje otrok postavljeni in nameščeni tako, da pri običajni uporabi vozila ne more priti do zagozditve pri premikanju sedeža ali uporabi vrat vozila. |
| --- | --- |

15.2.7

Vključeno mora biti navodilo, da morajo biti togi in plastični deli sistema za zadrževanje otrok postavljeni in nameščeni tako, da pri običajni uporabi vozila ne more priti do zagozditve pri premikanju sedeža ali uporabi vrat vozila.

| 15.2.8 | Vključeno mora biti navodilo, da je treba prenosne otroške ležalnike namestiti pravokotno na vzdolžno os vozila. |
| --- | --- |

15.2.8

Vključeno mora biti navodilo, da je treba prenosne otroške ležalnike namestiti pravokotno na vzdolžno os vozila.

| 15.2.9 | Pri nazaj obrnjenih sistemih za zadrževanje otrok je treba kupca opozoriti, da se ti ne smejo uporabljati na sedežnih mestih, ki so opremljeni z zračno blazino. To opozorilo mora biti na prodajnem mestu jasno vidno, ne da bi bilo treba odstraniti embalažo. |
| --- | --- |

15.2.9

Pri nazaj obrnjenih sistemih za zadrževanje otrok je treba kupca opozoriti, da se ti ne smejo uporabljati na sedežnih mestih, ki so opremljeni z zračno blazino. To opozorilo mora biti na prodajnem mestu jasno vidno, ne da bi bilo treba odstraniti embalažo.

| 15.2.10 | Pri sistemih za zadrževanje otrok s posebnimi potrebami mora biti na prodajnem mestu naslednje opozorilo jasno vidno, ne da bi bilo treba odstraniti embalažo:





  Ta „sistem za zadrževanje otrok s posebnimi potrebami“ je zasnovan tako, da daje dodatno oporo otrokom, ki imajo težave pri pravilnem sedenju na običajnih sedežih. Da bi se prepričali, da ta sistem za zadrževanje ustreza vašemu otroku, se posvetujte s svojim zdravnikom. |
| --- | --- |

15.2.10

Pri sistemih za zadrževanje otrok s posebnimi potrebami mora biti na prodajnem mestu naslednje opozorilo jasno vidno, ne da bi bilo treba odstraniti embalažo:

Ta „sistem za zadrževanje otrok s posebnimi potrebami“ je zasnovan tako, da daje dodatno oporo otrokom, ki imajo težave pri pravilnem sedenju na običajnih sedežih. Da bi se prepričali, da ta sistem za zadrževanje ustreza vašemu otroku, se posvetujte s svojim zdravnikom.

| 15.2.11 | Pri sistemih za zadrževanje otrok ISOFIX mora biti na prodajnem mestu naslednje opozorilo jasno vidno, ne da bi bilo treba odstraniti embalažo:





  Opozorilo








  1. | To je SISTEM ZA ZADRŽEVANJE OTROK ISOFIX. Homologiran je v skladu s spremembami 04 Pravilnika št. 44 za splošno uporabo v vozilih, opremljenih s pritrdilnim sistemom ISOFIX. |
| --- | --- | --- |

15.2.11

Pri sistemih za zadrževanje otrok ISOFIX mora biti na prodajnem mestu naslednje opozorilo jasno vidno, ne da bi bilo treba odstraniti embalažo:

Opozorilo

1.

To je SISTEM ZA ZADRŽEVANJE OTROK ISOFIX. Homologiran je v skladu s spremembami 04 Pravilnika št. 44 za splošno uporabo v vozilih, opremljenih s pritrdilnim sistemom ISOFIX.

| 2. | Namestiti ga je mogoče v vozila z mesti, homologiranimi kot pritrdilna mesta ISOFIX (kot je navedeno v priročniku vozila), glede na kategorijo otroškega sedeža in na pritrdišče. |
| --- | --- |

2.

Namestiti ga je mogoče v vozila z mesti, homologiranimi kot pritrdilna mesta ISOFIX (kot je navedeno v priročniku vozila), glede na kategorijo otroškega sedeža in na pritrdišče.

| 3. | Razred glede na maso in velikostni razred ISOFIX, ki jima je ta naprava namenjena, je: ... |
| --- | --- |

3.

Razred glede na maso in velikostni razred ISOFIX, ki jima je ta naprava namenjena, je: ...

15.3   Navodila za uporabo morajo vsebovati naslednje podatke:

| 15.3.1 | razred glede na maso in pritrdišče, za katera je ta naprava namenjena: |
| --- | --- |

15.3.1

razred glede na maso in pritrdišče, za katera je ta naprava namenjena:

| 15.3.2 | naslednje besedilo, če se naprava uporablja v kombinaciji z varnostnim pasom za odrasle: „Primerno samo za uporabo v navedenih vozilih, opremljenih s trebušnimi/tritočkovnimi/statičnimi varnostnimi pasovi z navijali, homologiranimi v skladu s Pravilnikom ECE št. 16 ali drugimi enakovrednimi standardi.“ (neustrezno črtati); |
| --- | --- |

15.3.2

naslednje besedilo, če se naprava uporablja v kombinaciji z varnostnim pasom za odrasle: „Primerno samo za uporabo v navedenih vozilih, opremljenih s trebušnimi/tritočkovnimi/statičnimi varnostnimi pasovi z navijali, homologiranimi v skladu s Pravilnikom ECE št. 16 ali drugimi enakovrednimi standardi.“ (neustrezno črtati);

| 15.3.3 | prikaz načina uporabe na fotografijah in/ali zelo jasnih risbah. Pri sedežih, ki so lahko obrnjeni naprej in nazaj, je treba jasno opozoriti na to, da je treba sistem za zadrževanje otrok uporabljati obrnjen nazaj, dokler telesna masa otroka ne preseže določene mejne vrednosti ali dokler niso presežena druga merila glede mer; |
| --- | --- |

15.3.3

prikaz načina uporabe na fotografijah in/ali zelo jasnih risbah. Pri sedežih, ki so lahko obrnjeni naprej in nazaj, je treba jasno opozoriti na to, da je treba sistem za zadrževanje otrok uporabljati obrnjen nazaj, dokler telesna masa otroka ne preseže določene mejne vrednosti ali dokler niso presežena druga merila glede mer;

| 15.3.4 | jasno obrazložitev delovanja zaponke in naprav za nastavitev; |
| --- | --- |

15.3.4

jasno obrazložitev delovanja zaponke in naprav za nastavitev;

| 15.3.5 | navodilo, da morajo biti vsi trakovi, določeni za pritrditev sistema za zadrževanje na vozilo, napeti, trakovi za zadrževanje otroka morajo biti prilagojeni telesu otroka in ne smejo biti zviti; |
| --- | --- |

15.3.5

navodilo, da morajo biti vsi trakovi, določeni za pritrditev sistema za zadrževanje na vozilo, napeti, trakovi za zadrževanje otroka morajo biti prilagojeni telesu otroka in ne smejo biti zviti;

| 15.3.6 | navodilo, ki poudarja, da je treba trebušni pas namestiti čim nižje, da je medenica pravilno podprta; |
| --- | --- |

15.3.6

navodilo, ki poudarja, da je treba trebušni pas namestiti čim nižje, da je medenica pravilno podprta;

| 15.3.7 | navodilo, da je treba napravo za zadrževanje zamenjati, če je bila izpostavljena močni obremenitvi pri nesreči; |
| --- | --- |

15.3.7

navodilo, da je treba napravo za zadrževanje zamenjati, če je bila izpostavljena močni obremenitvi pri nesreči;

| 15.3.8 | navodila za čiščenje; |
| --- | --- |

15.3.8

navodila za čiščenje;

| 15.3.9 | splošno opozorilo za uporabnika o nevarnosti v primeru kakršne koli spremembe ali dopolnitve naprave za zadrževanje brez odobritve homologacijskega organa in o nevarnosti v primeru neupoštevanja navodil za namestitev, ki jih je zagotovil proizvajalec sistema za zadrževanje otrok; |
| --- | --- |

15.3.9

splošno opozorilo za uporabnika o nevarnosti v primeru kakršne koli spremembe ali dopolnitve naprave za zadrževanje brez odobritve homologacijskega organa in o nevarnosti v primeru neupoštevanja navodil za namestitev, ki jih je zagotovil proizvajalec sistema za zadrževanje otrok;

| 15.3.10 | opozorilo, da je treba sedež, ki nima prevleke iz tkanine, zaščititi pred neposrednimi sončnimi žarki, sicer bo sedež morda prevroč za otroško kožo; |
| --- | --- |

15.3.10

opozorilo, da je treba sedež, ki nima prevleke iz tkanine, zaščititi pred neposrednimi sončnimi žarki, sicer bo sedež morda prevroč za otroško kožo;

| 15.3.11 | opozorilo, da otroka ni dovoljeno pustiti brez nadzora v sistemu za zadrževanje otrok; |
| --- | --- |

15.3.11

opozorilo, da otroka ni dovoljeno pustiti brez nadzora v sistemu za zadrževanje otrok;

| 15.3.12 | navodilo, da je treba prtljago ali druge predmete, ki bi v primeru trčenja lahko povzročili poškodbe, ustrezno zavarovati; |
| --- | --- |

15.3.12

navodilo, da je treba prtljago ali druge predmete, ki bi v primeru trčenja lahko povzročili poškodbe, ustrezno zavarovati;

| 15.3.13 | navodilo, da:






  (a) | se sistem za zadrževanje otrok ne sme uporabljati brez prevleke; |
| --- | --- | --- |

15.3.13

navodilo, da:

(a)

se sistem za zadrževanje otrok ne sme uporabljati brez prevleke;

| (b) | se prevleka sedeža lahko zamenja samo s prevleko, ki jo je priporočil proizvajalec, saj je prevleka sestavni del delovanja sistema za zadrževanje; |
| --- | --- |

(b)

se prevleka sedeža lahko zamenja samo s prevleko, ki jo je priporočil proizvajalec, saj je prevleka sestavni del delovanja sistema za zadrževanje;

| 15.3.14 | pisno opozorilo ali risbo, ki prikazuje, kako uporabnik lahko ugotovi neustrezno lego zaponke varnostnega pasu za odrasle glede na stične točke na sistemu za zadrževanje, ki nosijo glavni del obremenitve. Uporabnika je treba opozoriti, da se v primeru dvoma glede tega posvetuje s proizvajalcem sistema za zadrževanje otrok; |
| --- | --- |

15.3.14

pisno opozorilo ali risbo, ki prikazuje, kako uporabnik lahko ugotovi neustrezno lego zaponke varnostnega pasu za odrasle glede na stične točke na sistemu za zadrževanje, ki nosijo glavni del obremenitve. Uporabnika je treba opozoriti, da se v primeru dvoma glede tega posvetuje s proizvajalcem sistema za zadrževanje otrok;

| 15.3.15 | jasen opis uporabe alternativne stične točke za prenašanje obremenitev, če ima sistem za zadrževanje otrok tako alternativno točko. Uporabnika je treba seznaniti, kako naj oceni, ali je uporaba tega alternativnega poteka pasu zadovoljiva. Uporabnika je treba opozoriti, da se v primeru dvoma glede tega posvetuje s proizvajalcem sistema za zadrževanje otrok. V navodilih za uporabo vozila mora biti jasno navodilo uporabniku glede pravilne namestitve naprave za zadrževanje otrok „univerzalne“ kategorije na sedežna mesta v vozilu ob uporabi primarnega poteka varnostnega pasu; |
| --- | --- |

15.3.15

jasen opis uporabe alternativne stične točke za prenašanje obremenitev, če ima sistem za zadrževanje otrok tako alternativno točko. Uporabnika je treba seznaniti, kako naj oceni, ali je uporaba tega alternativnega poteka pasu zadovoljiva. Uporabnika je treba opozoriti, da se v primeru dvoma glede tega posvetuje s proizvajalcem sistema za zadrževanje otrok. V navodilih za uporabo vozila mora biti jasno navodilo uporabniku glede pravilne namestitve naprave za zadrževanje otrok „univerzalne“ kategorije na sedežna mesta v vozilu ob uporabi primarnega poteka varnostnega pasu;

| 15.3.16 | omogočeno mora biti, da navodila lahko ostanejo na sistemu za zadrževanje otrok vso življenjsko dobo, pri vgrajenih sistemih za zadrževanje pa v priročniku za uporabo vozila; |
| --- | --- |

15.3.16

omogočeno mora biti, da navodila lahko ostanejo na sistemu za zadrževanje otrok vso življenjsko dobo, pri vgrajenih sistemih za zadrževanje pa v priročniku za uporabo vozila;

| 15.3.17 | jasno opozorilo, da ni dovoljena uporaba drugih stičnih točk za prenašanje obremenitev, razen tistih, ki so navedene v navodilih in označene na sistemu za zadrževanje otrok. |
| --- | --- |

15.3.17

jasno opozorilo, da ni dovoljena uporaba drugih stičnih točk za prenašanje obremenitev, razen tistih, ki so navedene v navodilih in označene na sistemu za zadrževanje otrok.

| 15.3.18 | Pri sistemih za zadrževanje otrok ISOFIX mora biti priloženo navodilo, da je treba prebrati priročnik proizvajalca vozila. |
| --- | --- |

15.3.18

Pri sistemih za zadrževanje otrok ISOFIX mora biti priloženo navodilo, da je treba prebrati priročnik proizvajalca vozila.

16.   NAZIVI IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

16.1   Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije v drugih državah.

17.   PREHODNE DOLOČBE

17.1   Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 03 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 03.

17.2   Po 12 mesecih od datuma začetka veljavnosti pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije samo, če tip sistema za zadrževanje otrok v postopku homologacije izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 03.

17.3   V 12-mesečnem obdobju po začetku veljavnosti sprememb 03 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije za sisteme za zadrževanje otrok, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 02.

17.4   V istem 12-mesečnem obdobju pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti razširitev homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika.

17.5   Od datuma začetka veljavnosti sprememb 03 se določbe Priloge 16 k temu pravilniku uporabljajo tudi za sisteme za zadrževanje otrok, ki so že bili homologirani v skladu s spremembami 02.

17.6   Od datuma začetka veljavnosti sprememb 03 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prodajo tipa sistema za zadrževanje otrok, ki ne izpolnjuje zahtev iz odstavkov 6.2.2 in 6.2.14 sprememb 03.

17.7   Po 36 mesecih od začetka veljavnosti sprememb 03 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prodajo sistema za zadrževanje otrok, ki ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 03 tega pravilnika.

17.8   Po datumu začetka veljavnosti Dopolnila 2 sprememb 03 mora biti nalepka iz odstavka 4.5 tega pravilnika nameščena na vse nove sisteme za zadrževanje otrok, izdelane v skladu s tem pravilnikom.

17.9   Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 04 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 04.

17.10   Po 12 mesecih od datuma začetka veljavnosti sprememb 04 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če tip sistema za zadrževanje otrok, ki je v postopku homologacije, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 04.

17.11   V 12-mesečnem obdobju po datumu začetka veljavnosti sprememb 04 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije za sisteme za zadrževanje otrok, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 03.

17.12   V 36-mesečnem obdobju po datumu začetka veljavnosti sprememb 04 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti razširitev homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika.

17.13   Po 48 mesecih od začetka veljavnosti sprememb 04 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prodajo sistema za zadrževanje otrok, ki ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 04 tega pravilnika.

17.14   Po šestih mesecih od datuma začetka veljavnosti Dopolnila 04 sprememb 04 homologacije, podeljene v skladu s spremembami 03 ali 04 za sisteme za zadrževanje otrok iz razredov 0, 0+ in I, ki niso skladni z določbami iz odstavka 6.1.11 ali 6.1.12, prenehajo veljati.

17.15   Od datuma začetka veljavnosti Dopolnila 4 sprememb 04 tega pravilnika, z odstopanjem od obveznosti pogodbenic v prehodnem obdobju iz odstavka 17.14 in na podlagi deklaracije Evropske skupnosti ob pristopu k Sporazumu iz leta 1958 (Sporočilo depozitarju C.N.60.1998.TREATIES-28), lahko države članice Evropske skupnosti prepovejo dajanje na trg sistemov za zadrževanje otrok, ki ne izpolnjujejo zahtev iz Dopolnila 4 sprememb 04 tega pravilnika.

---

(1)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, Priloga 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Univerzalni SZO ISOFIX pomeni naprej obrnjene sisteme za zadrževanje za uporabo v vozilih s sedeži, ki so opremljeni s pritrdilnim sistemom ISOFIX in pritrdiščem za zgornjo privezo.

2

(3)  Poluniverzalni SZO ISOFIX pomeni:

3

| — | naprej obrnjene sisteme za zadrževanje, opremljene s podporno nogo, |
| --- | --- |

—

naprej obrnjene sisteme za zadrževanje, opremljene s podporno nogo,

| — | ali nazaj obrnjene sisteme za zadrževanje, opremljene s podporno nogo ali zgornjo privezo, za uporabo v vozilih s sedeži, ki so po potrebi opremljeni s pritrdilnim sistemom ISOFIX in pritrdiščem za zgornjo privezo, |
| --- | --- |

—

ali nazaj obrnjene sisteme za zadrževanje, opremljene s podporno nogo ali zgornjo privezo, za uporabo v vozilih s sedeži, ki so po potrebi opremljeni s pritrdilnim sistemom ISOFIX in pritrdiščem za zgornjo privezo,

| — | ali nazaj obrnjene sisteme za zadrževanje, ki so podprti z armaturno ploščo, za uporabo na sprednjem potniškem sedežu, opremljenim s pritrdilnim sistemom ISOFIX, |
| --- | --- |

—

ali nazaj obrnjene sisteme za zadrževanje, ki so podprti z armaturno ploščo, za uporabo na sprednjem potniškem sedežu, opremljenim s pritrdilnim sistemom ISOFIX,

| — | ali vstran obrnjene sisteme za zadrževanje, po potrebi opremljene z napravo proti vrtenju, za uporabo v vozilih s sedeži, po potrebi opremljenimi s pritrdilnim sistemom ISOFIX in pritrdiščem za zgornjo privezo. |
| --- | --- |

—

ali vstran obrnjene sisteme za zadrževanje, po potrebi opremljene z napravo proti vrtenju, za uporabo v vozilih s sedeži, po potrebi opremljenimi s pritrdilnim sistemom ISOFIX in pritrdiščem za zgornjo privezo.

(4)  Mejne vrednosti pospeška prsnega koša ne veljajo pri uporabi preskusne lutke v velikosti novorojenčka, ker ta ni opremljena z merilnimi instrumenti.

4

(5)  Preskusna lutka v velikosti novorojenčka nima trebušnega vložka. Zato je za oceno poškodbe trebuha možno upoštevati le subjektivno analizo.

5

(6)  Če ni navedeno drugače, dovoljena odstopanja za mere ne veljajo za mejne vrednosti.

6

| Razpon mer (mm) | manj kot 6 | nad 6 in do 30 | nad 30 in do 120 | nad 120 in do 315 | nad 315 in do 1 000 | nad 1 000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Odstopanje (mm) | ± 0,5 | ± 1 | ± 1,5 | ± 2 | ± 3 | ± 4 |

Razpon mer (mm)

manj kot 6

nad 6 in do 30

nad 30 in do 120

nad 120 in do 315

nad 315 in do 1 000

nad 1 000

Odstopanje (mm)

± 0,5

± 1

± 1,5

± 2

± 3

± 4

Dovoljena kotna odstopanja, če ni navedeno drugače: ± 1°.

(*1)  Med kalibracijo mora biti pot ustavljanja 650 ± 30 mm.

*1

(*2)  Med kalibracijo mora biti pot ustavljanja 275 ± 20 mm.

*2

(7)  g = 9,81 m/s2.

7

2

---

PRILOGA 1

Image 16

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdal: naziv homologacijskega organa

o (2): podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

sistemov za zadrževanje otrok v vozilih na motorni pogon v skladu s Pravilnikom št. 44.

Št. homologacije: Št. razširitve:

1.1 Naprej obrnjen sistem za zadrževanje otrok/nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok/prenosni otroški ležalnik

1.2 Integriran/neintegriran/delen/jezdec

1.3 Tip pasu tritočkovni varnostni pas (za odrasle)

trebušni varnostni pas (za odrasle)

posebni tip pasu/navijalo

1.4 Druge značilnosti: sklop sedeža/ščitnik pred udarcem

2. Blagovno ime ali znamka

3. Proizvajalčevo poimenovanje sistema za zadrževanje otrok

4. Naziv proizvajalca

5. Naziv njegovega zastopnika, če obstaja

6. Naslov

7. Predloženo v homologacijo dne

8. Tehnična služba, pristojna za izvajanje homologacijskih preskusov

9. Tip naprave: pojemanje/pospeševanje (2)

10. Datum poročila o preskusu, ki ga je izdala navedena služba

11. Številka poročila o preskusu, ki ga je izdala navedena služba

12. Homologacija podeljena/razširjena/zavrnjena/preklicana (2) za uporabo v razredih 0, 0+, I, II ali III in univerzalno/poluniverzalno/omejeno uporabo ali uporabo za določena vozila ali kot „sistem za zadrževanje otrok s posebnimi potrebami“, nameščen v vozilu.

(1) Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

(2) Neustrezno črtati.

Image 17

13. Položaj in značilnosti oznake

14. Kraj

15. Datum

16. Podpis

17. Temu sporočilu so priloženi naslednji dokumenti z zgoraj navedeno homologacijsko številko:

(a) risbe, diagrami in načrti sistema za zadrževanje otrok, vključno z morebitnimi nameščenimi navijali, sklopi sedeža in ščitniki pred udarcem;

(b) risbe, diagrami in načrti konstrukcije vozila, konstrukcije sedeža, sistema za nastavitev in pritrdilnih elementov, vključno z morebitnimi nameščenimi napravami za absorpcijo energije;

(c) fotografije sistema za zadrževanje otrok in/ali konstrukcije vozila in konstrukcije sedeža;

(d) navodila za namestitev in uporabo;

(e) seznam modelov vozil, za katere je namenjen sistem za zadrževanje.

---

PRILOGA 2

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Image 18

a = najmanj 8 mm

UNIVERZALNI 9–36 kg

Sistem za zadrževanje otrok z zgornjo homologacijsko oznako je naprava, ki jo je mogoče namestiti v katero koli vozilo in se lahko uporablja za razpon mas od 9 kg do 36 kg (razredi od I do III); homologiran je na Nizozemskem (E4) pod številko 042439. Homologacijska številka pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami pravilnika o homologaciji sistemov za zadrževanje otrok kot potnikov v vozilih na motorni pogon („sistem za zadrževanje otrok“), kakor je bil spremenjen s spremembami 04.

Image 19

a = najmanj 8 mm

ZA OMEJENO UPORABO, POLUNIVERZALNI ALI ZA DOLOČENO VOZILO 9–25 kg Y

Sistem za zadrževanje otrok z zgornjo homologacijsko oznako je naprava, ki je ni mogoče namestiti v katero koli vozilo in je ni mogoče uporabljati za razpon mas od 9 kg do 25 kg (razredi od I do III); homologiran je na Nizozemskem (E4) pod številko 042450. Homologacijska številka pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami pravilnika o homologaciji sistemov za zadrževanje otrok kot potnikov v vozilih na motorni pogon („sistem za zadrževanje otrok“), kakor je bil spremenjen s spremembami 04. Simbol „Y“ pomeni, da sistem vsebuje mednožni trak.

Opomba: Homologacijska številka in dodatni simboli morajo biti v bližini kroga in nad ali pod črko „E“ ali levo ali desno od te črke. Števke homologacijske številke morajo biti na isti strani črke „E“ in usmerjene v isto smer. Dodatni simboli morajo biti prikazani nasproti homologacijski številki. Pri homologacijskih številkah se je treba izogibati uporabi rimskih številk, da ne pride do zamenjave z drugimi simboli.

Opomba:

---

PRILOGA 3

NAPRAVA ZA PRESKUS ODPORNOSTI PROTI PRAHU

(mere v milimetrih)

Image 20

zrak

ventil in filter

ustje

prah

navijalo

zbiralnik prahu

ciklična povezava

navijalo

---

PRILOGA 4

KOROZIJSKI PRESKUS

1.   PRESKUSNA NAPRAVA

1.1   Napravo sestavljajo komora z meglo, posoda z raztopino soli, dovod primerno kondicioniranega stisnjenega zraka, ena ali več razpršilnih šob, opore za vzorce, priprava za ogrevanje komore in potrebna krmilna oprema. Velikost in podrobnosti konstrukcije naprave niso predpisane, če so izpolnjeni preskusni pogoji.

1.2   Pomembno je zagotoviti, da kapljice raztopine, ki se nabirajo na stropu ali pokrovu komore, ne padajo na preskusne vzorce.

1.3   Kapljice raztopine, ki padajo s preskusnih vzorcev, se ne vračajo v zbiralno posodo za ponovno razprševanje.

1.4   Naprava ne sme biti izdelana iz materialov, ki vplivajo na korozivnost megle.

2.   NAMESTITEV PRESKUSNIH VZORCEV V KOMORI Z MEGLO

2.1   Vzorci, razen navijal, so podprti ali obešeni pod kotom od 15° do 30° glede na navpičnico in po možnosti vzporedni z glavno smerjo vodoravnega toka megle skozi komoro, glede na glavno površino, ki se preskuša.

2.2   Navijala so podprta ali obešena tako, da so osi koluta, na katerega je navit trak, pravokotne na glavno smer vodoravnega toka megle skozi komoro. Prav tako je v to glavno smer obrnjena odprtina navijala.

2.3   Vsak vzorec je postavljen tako, da omogoča megli, da se prosto nabira na vseh vzorcih.

2.4   Vsak vzorec je postavljen tako, da onemogoča, da bi raztopina soli kapljala z enega vzorca na drugega.

3   RAZTOPINA SOLI

3.1   Raztopina soli se pripravi tako, da se raztopi 5 ± 1 masnega odstotka natrijevega klorida v 95 masnega odstotka vode. Sol je natrijev klorid brez primesi niklja in bakra, ki vsebuje največ 0,1 odstotka natrijevega jodida in skupaj največ 0,3 odstotka nečistoč v suhem stanju.

3.2   Raztopina je taka, da ima dobljena raztopina po razpršitvi pri 35 °C vrednost pH med 6,5 in 7,2.

4.   STISNJEN ZRAK

4.1   Stisnjen zrak pri vstopu v razpršilne šobe, ki pršijo raztopino soli, ne sme vsebovati olj in nečistoč, pri čemer je treba vzdrževati tlak med 70 kN/m2 in 170 kN/m2.

5.   POGOJI V KOMORI Z MEGLO

5.1   V komori z meglo mora imeti območje, kjer so izpostavljeni vzorci, temperaturo 35 ± 5 °C. Na tem območju sta najmanj dva čista zbiralnika megle, da se prepreči zbiranje kapljic raztopine, ki padajo s preskusnih vzorcev ali drugih virov. Zbiralnika sta blizu preskusnih vzorcev, eden čim bližje šobam in drugi čim dlje od njih. Megla je taka, da se za vsakih 80 cm2 vodoravne zbiralne površine v vsakem zbiralniku zbere povprečno med 1,0 in 2,0 ml raztopine na uro, če se meritve opravljajo najmanj 16 ur.

5.2   Šobe so usmerjene ali speljane tako, da ne pršijo neposredno na preskusne vzorce.

---

PRILOGA 5

PRESKUS ODRGNJENJA IN MIKROZDRSA

Slika 1

Postopek tipa 1

Primeri namestitve med preskusom glede na tip naprave za nastavitev

Image 21

F = 10 ± 0,1 N

trak za zaščito notranjih robov

podlaga

skupni gib: 300 ± 20 mm

Image 22

F = 10 ± 0,1 N

vrtljivi čep

spodnji naslon

skupni gib: 300 ± 20 mm

Opomba. F = 10 ± 0,1 N, lahko se poveča na F = 60 ± 0,5 N

Slika 2

Slika 2

Postopek tipa 2

Postopek tipa 2

Naslednja primera preskusov

Primer 1

Primer 1

Image 23

preskus na zaponki

vodoravni trakovi

F = 10 ± 0,1 N

skupni gib: 300 ± 20 mm

α ± 5°

Primer 2

Primer 2

Image 24

β ± 5°

F = 10 ± 0,1 N

α ± 5°

preskus na prekretnem vodilu ali vozičku

skupni gib: 300 ± 20 mm

α in β ustrezata kotoma pri resnični namestitvi (v treh dimenzijah).

Image 25

prišit trak

200 mm. min.

F = 50 ± 0,5 N

naprava za nastavitev

naprava za nastavitev

100 ± 20 mm

ohlapna lega

napeta lega

Obremenitev 50 N na preskusni napravi se vodi navpično tako, da se prepreči nihanje obremenitve in zvijanje traku. Naprava za pritrditev se pritrdi na obremenitev 50 N enako kot v vozilu.

---

PRILOGA 6

OPIS PRESKUSNEGA VOZIČKA

1.   PRESKUSNI VOZIČEK

1.1   Pri preskusih sistemov za zadrževanje otrok ima preskusni voziček, ki nosi le sedež, maso nad 380 kg. Pri preskusih sistemov za zadrževanje otrok v kategoriji „za določeno vozilo“ ima preskusni voziček skupaj s pritrjeno konstrukcijo vozila maso nad 800 kg.

2.   KALIBRACIJSKI ZASLON

2.1   Na preskusni voziček je trdno pritrjen kalibracijski zaslon, na katerem je vidno označena mejna črta premika, da se na podlagi fotografskih posnetkov lahko ugotovi skladnost z merili za premik naprej.

3.   SEDEŽ

3.1   Sedež mora biti konstruiran, kot sledi:

| 3.1.1 | naslon sedeža mora biti tog in trdno pritrjen, njegove mere pa so navedene v Dodatku 1 k tej prilogi. Spodnji in zgornji del sta sestavljena iz cevi premera 20 mm; |
| --- | --- |

3.1.1

naslon sedeža mora biti tog in trdno pritrjen, njegove mere pa so navedene v Dodatku 1 k tej prilogi. Spodnji in zgornji del sta sestavljena iz cevi premera 20 mm;

| 3.1.2 | sedežna površina mora biti toga, njene mere pa so navedene v Dodatku 1 k tej prilogi. Zadnji del sedežne površine je narejen iz toge pločevine, katere zgornji rob je cev premera 20 mm. Sprednji del sedežne površine je prav tako izdelan iz cevi premera 20 mm; |
| --- | --- |

3.1.2

sedežna površina mora biti toga, njene mere pa so navedene v Dodatku 1 k tej prilogi. Zadnji del sedežne površine je narejen iz toge pločevine, katere zgornji rob je cev premera 20 mm. Sprednji del sedežne površine je prav tako izdelan iz cevi premera 20 mm;

| 3.1.3 | zaradi omogočanja dostopa do okovja za pritrditev je treba narediti odprtine na zadnji strani sedežne blazine, kot je določeno v Dodatku 1 k tej prilogi; |
| --- | --- |

3.1.3

zaradi omogočanja dostopa do okovja za pritrditev je treba narediti odprtine na zadnji strani sedežne blazine, kot je določeno v Dodatku 1 k tej prilogi;

| 3.1.4 | širina sedeža mora biti 800 mm; |
| --- | --- |

3.1.4

širina sedeža mora biti 800 mm;

| 3.1.5 | naslon in sedež je treba obložiti s poliuretansko peno, katere značilnosti so navedene v preglednici 1. Mere blazine so navedene v Dodatku 1 k tej prilogi;

  Preglednica 1







  Gostota po standardu ISO 485 (kg/m3) | 43 |
| --- | --- | --- |
| Nosilnost po standardu ISO 2439 B (N) | |
| p – 25 % | 125 |
| p – 40 % | 155 |
| Faktor nosilnosti po standardu ISO 3386 (kPa) | 4 |
| Raztezek pri pretrgu po standardu ISO 1798 (%) | 180 |
| Pretržna trdnost po standardu ISO 1798 (kPa) | 100 |
| Nastavljeno stiskanje po standardu ISO 1856 (%) | 3 |

3.1.5

naslon in sedež je treba obložiti s poliuretansko peno, katere značilnosti so navedene v preglednici 1. Mere blazine so navedene v Dodatku 1 k tej prilogi;

Preglednica 1

Gostota po standardu ISO 485 (kg/m3)

43

Nosilnost po standardu ISO 2439 B (N)

p – 25 %

125

p – 40 %

155

Faktor nosilnosti po standardu ISO 3386 (kPa)

4

Raztezek pri pretrgu po standardu ISO 1798 (%)

180

Pretržna trdnost po standardu ISO 1798 (kPa)

100

Nastavljeno stiskanje po standardu ISO 1856 (%)

3

| 3.1.6 | Poliuretanska pena mora biti prevlečena s tkanino iz poliakrilnih vlaken, ki ščiti pred soncem. Značilnosti tkanine so navedene v preglednici 2.

  Preglednica 2







  Specifična masa (g/m2) | 290 |
| --- | --- | --- |
| Pretržna trdnost po standardu DIN 53587 preskusnega vzorca s širino 50 mm: | |
| po dolžini (kg) | 120 |
| po širini (kg) | 80 |

3.1.6

Poliuretanska pena mora biti prevlečena s tkanino iz poliakrilnih vlaken, ki ščiti pred soncem. Značilnosti tkanine so navedene v preglednici 2.

Preglednica 2

Specifična masa (g/m2)

290

Pretržna trdnost po standardu DIN 53587 preskusnega vzorca s širino 50 mm:

po dolžini (kg)

120

po širini (kg)

80

| 3.1.7 | Prevleka sedeža in naslona sedeža (1)

  3.1.7.1   Sedežna blazina je izdelana iz pravokotnega bloka pene (800 × 575 × 135 mm, glej sliko 1 v Dodatku 1 k tej prilogi) tako, da je njena oblika podobna obliki aluminijske talne plošče, kot je prikazana na sliki 2 v Dodatku 1 k tej prilogi.
  3.1.7.2   V talno ploščo se izvrta šest lukenj, da jo je možno z vijaki pritrditi na preskusni voziček. Luknje se izvrtajo vzdolž daljših strani plošče, po tri vzdolž vsake strani, njihova lega pa je odvisna od konstrukcije preskusnega vozička. Skozi luknje se vstavi šest vijakov. Priporoča se, da se vijaki zalepijo na ploščo z ustreznim lepilom. Nato se vijaki pritrdijo z maticami.
  3.1.7.3   Tkanina prevleke (1 250 × 1 200 mm, glej sliko 3 v Dodatku 1 k tej prilogi) se ukroji prečno na širino tako, da se tkanina po oblaganju ne more prekrivati. Med robovi prevleke mora ostati približno 100-mm reža. Tkanino je zato treba odrezati na dolžino približno 1 200 mm.
  3.1.7.4   Tkanina prevleke se označi z dvema črtama, ki potekata prečno na širino. Ti črti se narišeta na razdalji 375 mm od središčnice tkanine. (Glej sliko 3 v Dodatku 1 k tej prilogi.)
  3.1.7.5   Sedežna blazina iz pene se postavi obrnjena na glavo na tkanino prevleke z aluminijasto talno ploščo na vrhu.
  3.1.7.6   Tkanina prevleke se povleče na obeh straneh, tako da obe narisani črti prideta na robove aluminijaste talne plošče. Na mestih vijakov je treba narediti majhne vreze in potegniti tkanino prevleke čez vijake.
  3.1.7.7   Na mestu utorov v talni plošči in peni je treba tkanino prevleke prerezati.
  3.1.7.8   Prevleka se na aluminijsko ploščo prilepi z elastičnim lepilom. Pred lepljenjem je treba odstraniti matice.
  3.1.7.9   Stranski deli tkanine se prepognejo na ploščo in prav tako zalepijo.
  3.1.7.10   Deli tkanine v utorih se prepognejo navznoter in zalepijo z močnim trakom.
  3.1.7.11   Elastično lepilo se mora sušiti najmanj 12 ur.
  3.1.7.12   Blazina naslona sedeža se obloži s prevleko na popolnoma enak način kot sedež, le črte na prevleki (1 250 × 850 mm) se narišejo na razdalji 320 mm od središčnice tkanine. |
| --- | --- |

3.1.7

Prevleka sedeža in naslona sedeža (1)

3.1.7.1   Sedežna blazina je izdelana iz pravokotnega bloka pene (800 × 575 × 135 mm, glej sliko 1 v Dodatku 1 k tej prilogi) tako, da je njena oblika podobna obliki aluminijske talne plošče, kot je prikazana na sliki 2 v Dodatku 1 k tej prilogi.

3.1.7.2   V talno ploščo se izvrta šest lukenj, da jo je možno z vijaki pritrditi na preskusni voziček. Luknje se izvrtajo vzdolž daljših strani plošče, po tri vzdolž vsake strani, njihova lega pa je odvisna od konstrukcije preskusnega vozička. Skozi luknje se vstavi šest vijakov. Priporoča se, da se vijaki zalepijo na ploščo z ustreznim lepilom. Nato se vijaki pritrdijo z maticami.

3.1.7.3   Tkanina prevleke (1 250 × 1 200 mm, glej sliko 3 v Dodatku 1 k tej prilogi) se ukroji prečno na širino tako, da se tkanina po oblaganju ne more prekrivati. Med robovi prevleke mora ostati približno 100-mm reža. Tkanino je zato treba odrezati na dolžino približno 1 200 mm.

3.1.7.4   Tkanina prevleke se označi z dvema črtama, ki potekata prečno na širino. Ti črti se narišeta na razdalji 375 mm od središčnice tkanine. (Glej sliko 3 v Dodatku 1 k tej prilogi.)

3.1.7.5   Sedežna blazina iz pene se postavi obrnjena na glavo na tkanino prevleke z aluminijasto talno ploščo na vrhu.

3.1.7.6   Tkanina prevleke se povleče na obeh straneh, tako da obe narisani črti prideta na robove aluminijaste talne plošče. Na mestih vijakov je treba narediti majhne vreze in potegniti tkanino prevleke čez vijake.

3.1.7.7   Na mestu utorov v talni plošči in peni je treba tkanino prevleke prerezati.

3.1.7.8   Prevleka se na aluminijsko ploščo prilepi z elastičnim lepilom. Pred lepljenjem je treba odstraniti matice.

3.1.7.9   Stranski deli tkanine se prepognejo na ploščo in prav tako zalepijo.

3.1.7.10   Deli tkanine v utorih se prepognejo navznoter in zalepijo z močnim trakom.

3.1.7.11   Elastično lepilo se mora sušiti najmanj 12 ur.

3.1.7.12   Blazina naslona sedeža se obloži s prevleko na popolnoma enak način kot sedež, le črte na prevleki (1 250 × 850 mm) se narišejo na razdalji 320 mm od središčnice tkanine.

| 3.1.8 | Črta Cr se ujema s presečnico med zgornjo ravnino sedežne površine in sprednjo ravnino naslona sedeža. |
| --- | --- |

3.1.8

Črta Cr se ujema s presečnico med zgornjo ravnino sedežne površine in sprednjo ravnino naslona sedeža.

3.2   Preskus nazaj obrnjenih naprav

3.2.1   Na preskusni voziček se pritrdi poseben okvir za podporo sistema za zadrževanje otrok, kot je prikazano na sliki 1.

3.2.2   Jeklena cev se čvrsto pritrdi na preskusni voziček tako, da sila 5 000 ± 50 N, ki deluje vodoravno na središče cevi, ne povzroči premika, večjega od 2 mm.

3.2.3   Cev mora imeti naslednje mere: 500 × 100 × 90 mm

Slika 1

Namestitev za preskušanje nazaj obrnjene naprave

Image 26

jeklena cev 500 × Ø 100 × Ø 90

3.3   Pločevina poda preskusnega vozička

3.3.1   Pločevina poda preskusnega vozička mora biti izdelana iz ravne plošče kovine z enotno debelostjo in iz enotnega materiala; glej sliko 2 v Dodatku 3 k tej prilogi.

3.3.1.1   Pločevina poda se togo pritrdi na preskusni voziček. Višina pločevine poda glede na projekcijsko točko osi Cr, mere X (2) na sliki 2, se prilagodi tako, da ustreza zahtevam iz odstavka 7.1.4.1.9.

2

3.3.1.2   Pločevina poda mora biti zasnovana tako, da površinska trdota ni pod 120 HB, v skladu z EN ISO 6506-1:1999.

3.3.1.3   Pločevina poda mora vzdržati zgoščeno navpično obremenitev 5 kN, ne da bi se glede na os Cr premaknila v navpični smeri za več kot 2 mm in ne da bi prišlo do trajne deformacije.

3.3.1.4   Površinska hrapavost pločevine poda ne sme presegati Ra 6,3 v skladu z ISO 4287:1997.

3.3.1.5   Pločevina poda mora biti zasnovana tako, da se po dinamičnem preskusu sistema za zadrževanje otrok v skladu s tem pravilnikom ne pojavi trajna deformacija.

4.   NAPRAVA ZA ZAUSTAVLJANJE

4.1   Napravo sestavljata dva enaka vzporedno nameščena blažilnika.

4.2   Po potrebi se uporabi dodaten blažilnik za vsakih dodatnih 200 kg nazivne mase. Vsak blažilnik vključuje:

| 4.2.1 | zunanji okvir, izdelan iz jeklene cevi; |
| --- | --- |

4.2.1

zunanji okvir, izdelan iz jeklene cevi;

| 4.2.2 | poliuretansko cev za absorpcijo energije; |
| --- | --- |

4.2.2

poliuretansko cev za absorpcijo energije;

| 4.2.3 | glavo ovalne oblike iz poliranega jekla, ki se vtisne v blažilnik in |
| --- | --- |

4.2.3

glavo ovalne oblike iz poliranega jekla, ki se vtisne v blažilnik in

| 4.2.4 | drog in naletno ploščo. |
| --- | --- |

4.2.4

drog in naletno ploščo.

4.3   Mere različnih delov tega blažilnika so prikazane na slikah v Dodatku 2 k tej prilogi.

4.4   Značilnosti absorpcijskega materiala so navedene v preglednicah 3 in 4 te priloge.

4.5   Pred uporabo pri kalibracijskih preskusih, opisanih v Prilogi 7 k temu pravilniku, je treba sklop naprave za zaustavljanje pripravljati najmanj 12 ur pri temperaturi med 15 °C in 25 °C. Naprava za zaustavljanje mora pri vsaki vrsti preskusa izpolnjevati zahteve za delovanje, predpisane v Dodatkih 1 in 2 k Prilogi 7. Sklop naprave za zaustavljanje, ki se uporablja pri dinamičnem preskusu sistema za zadrževanje, je treba najmanj 12 ur pripravljati pri enaki temperaturi kot pri kalibracijskem preskusu, z dovoljenim odstopanjem ± 2 °C. Uporabi se lahko druga naprava, ki daje enakovredne rezultate.

Preglednica 3

Preglednica 3

Značilnosti absorpcijskega materiala „A“
   (3)

Značilnosti absorpcijskega materiala „A“

3

| (postopek ASTM D 735, če ni navedeno drugače) |
| --- |
| Trdota po Shoru A: | 95 ± 2 pri temperaturi 20 ± 5 °C |
| Pretržna trdnost: | Ro ≥ 350 kg/cm2 |
| Najmanjši raztezek: | Ao ≥ 400 % |
| Razteznostni modul | pri 100 % raztezku: | ≥ 110 kg/cm2 |
| pri 300 % raztezku: | ≥ 240 kg/cm2 |
| Lomljivost pri nizkih temperaturah (postopek ASTM D 736): 5 ur pri – 55 °C |
| Trajna deformacija (postopek B): 22 ur pri 70 °C ≤ 45 % |
| Gostota pri 25 °C: | 1,05 do 1,10 |
| Staranje na zraku (postopek ASTM D 573): |
| 70 ur pri 100 °C | trdota po Shoru: največja sprememba ± 3 |
| | pretržna trdnost: zmanjšanje < 10 % Ro |
| | raztezek: zmanjšanje < 10 % Ao |
| | masa: zmanjšanje < 1 % |
| Potopitev v olje (postopek ASTM št. 1 olje) |
| 70 ur pri 100 °C | trdota po Shoru: največja sprememba ± 4 |
| | pretržna trdnost: zmanjšanje < 15 % Ro |
| | raztezek: zmanjšanje < 10 % Ao |
| | obseg: naraščanje < 5 % |
| Potopitev v olje (postopek ASTM št. 3 olje) |
| 70 ur pri 100 °C | pretržna trdnost: zmanjšanje < 15 % Ro |
| | raztezek: zmanjšanje < 15 % Ao |
| | obseg: naraščanje < 20 % |
| Potopitev v destilirano vodo |
| | pretržna trdnost: zmanjšanje < 35 % Ro |
| 1 teden pri 70 °C | |
| | raztezek: povečanje < 20 % Ao |

(postopek ASTM D 735, če ni navedeno drugače)

Trdota po Shoru A:

95 ± 2 pri temperaturi 20 ± 5 °C

Pretržna trdnost:

Ro ≥ 350 kg/cm2

o

2

Najmanjši raztezek:

Ao ≥ 400 %

o

Razteznostni modul

pri 100 % raztezku:

≥ 110 kg/cm2

2

pri 300 % raztezku:

≥ 240 kg/cm2

2

Lomljivost pri nizkih temperaturah (postopek ASTM D 736): 5 ur pri – 55 °C

Trajna deformacija (postopek B): 22 ur pri 70 °C ≤ 45 %

Gostota pri 25 °C:

1,05 do 1,10

Staranje na zraku (postopek ASTM D 573):

70 ur pri 100 °C

trdota po Shoru: največja sprememba ± 3

pretržna trdnost: zmanjšanje < 10 % Ro

o

raztezek: zmanjšanje < 10 % Ao

o

masa: zmanjšanje < 1 %

Potopitev v olje (postopek ASTM št. 1 olje)

70 ur pri 100 °C

trdota po Shoru: največja sprememba ± 4

pretržna trdnost: zmanjšanje < 15 % Ro

o

raztezek: zmanjšanje < 10 % Ao

o

obseg: naraščanje < 5 %

Potopitev v olje (postopek ASTM št. 3 olje)

70 ur pri 100 °C

pretržna trdnost: zmanjšanje < 15 % Ro

o

raztezek: zmanjšanje < 15 % Ao

o

obseg: naraščanje < 20 %

Potopitev v destilirano vodo

pretržna trdnost: zmanjšanje < 35 % Ro

o

1 teden pri 70 °C

raztezek: povečanje < 20 % Ao

o

Preglednica 4

Preglednica 4

Značilnosti absorpcijskega materiala „B“

Značilnosti absorpcijskega materiala „B“

| (postopek ASTM D 2000 (1980), če ni navedeno drugače) |
| --- |
| Trdota po Shoru A: | 88 ± 2 pri temperaturi 20 ± 5 °C |
| pretržna trdnost: | Ro ≥ 300 kg/cm2 |
| Najmanjši raztezek: | Ao ≥ 400 % |
| Razteznostni modul | pri 100 % raztezku: | ≥ 70 kg/cm2 |
| pri 300 % raztezku: | ≥ 130 kg/cm2 |
| Lomljivost pri nizkih temperaturah (postopek ASTM D 736): 5 ur pri – 55 °C |
| Trajna deformacija (postopek B): 22 ur pri 70 °C ≤ 45 % |
| Gostota pri 25 °C: | 1,08 do 1,12 |
| Staranje na zraku (postopek ASTM D 573 (1981)): |
| 70 ur pri 100 °C | trdota po Shoru: največja sprememba ± 3 |
| | pretržna trdnost: zmanjšanje < 10 % Ro |
| | raztezek: zmanjšanje < 10 % Ao |
| | masa: zmanjšanje < 1 % |
| Potopitev v olje (postopek ASTM D 471 (1979) št. 1 olje): |
| 70 ur pri 100 °C | trdota po Shoru: največja sprememba ± 4 |
| | pretržna trdnost: zmanjšanje < 15 % Ro |
| | raztezek: zmanjšanje < 10 % Ao |
| | obseg: naraščanje < 5 % |
| Potopitev v olje (postopek ASTM D 471 (1979) št. 3 olje): |
| 70 ur pri 100 °C | pretržna trdnost: zmanjšanje < 15 % Ro |
| | raztezek: zmanjšanje < 15 % Ao |
| | obseg: naraščanje < 20 % |
| Potopitev v destilirano vodo: |
| | pretržna trdnost: zmanjšanje < 35 % Ro |
| 1 teden pri 70 °C | |
| | raztezek: povečanje < 20 % Ao |

(postopek ASTM D 2000 (1980), če ni navedeno drugače)

Trdota po Shoru A:

88 ± 2 pri temperaturi 20 ± 5 °C

pretržna trdnost:

Ro ≥ 300 kg/cm2

o

2

Najmanjši raztezek:

Ao ≥ 400 %

o

Razteznostni modul

pri 100 % raztezku:

≥ 70 kg/cm2

2

pri 300 % raztezku:

≥ 130 kg/cm2

2

Lomljivost pri nizkih temperaturah (postopek ASTM D 736): 5 ur pri – 55 °C

Trajna deformacija (postopek B): 22 ur pri 70 °C ≤ 45 %

Gostota pri 25 °C:

1,08 do 1,12

Staranje na zraku (postopek ASTM D 573 (1981)):

70 ur pri 100 °C

trdota po Shoru: največja sprememba ± 3

pretržna trdnost: zmanjšanje < 10 % Ro

o

raztezek: zmanjšanje < 10 % Ao

o

masa: zmanjšanje < 1 %

Potopitev v olje (postopek ASTM D 471 (1979) št. 1 olje):

70 ur pri 100 °C

trdota po Shoru: največja sprememba ± 4

pretržna trdnost: zmanjšanje < 15 % Ro

o

raztezek: zmanjšanje < 10 % Ao

o

obseg: naraščanje < 5 %

Potopitev v olje (postopek ASTM D 471 (1979) št. 3 olje):

70 ur pri 100 °C

pretržna trdnost: zmanjšanje < 15 % Ro

o

raztezek: zmanjšanje < 15 % Ao

o

obseg: naraščanje < 20 %

Potopitev v destilirano vodo:

pretržna trdnost: zmanjšanje < 35 % Ro

o

1 teden pri 70 °C

raztezek: povečanje < 20 % Ao

o

---

(1)  Podatki o materialih, uporabljenih v tem postopku, se lahko pridobijo pri TNO (Raziskovalni inštitut za cestna vozila), Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Nizozemska.

1

(2)  Mere X so 210 mm z območjem nastavitve ± 70 mm.

2

(3)  Naslov za pridobitev ustreznih standardov ASTM: ASTM, 1916 Race Street, Philadelphia, USA PA 19 103.

3

Dodatek 1

Slika 1

Mere sedeža in sedežnih blazin

Image 27

pravokotni blok iz pene, prerez A-A mere: 800 × 575 × 135

Slika 2

Slika 2

Mere aluminijaste talne plošče

Mere aluminijaste talne plošče

Image 28

aluminijasta plošča pred upogibom

alumijasta plošča debeline 2 ± 1 mm

kot upogiba je 15° ± 1°

Slika 3

Slika 3

Mere tkanine prevleke

Mere tkanine prevleke

Image 29

sedežna pena

črte, narisane na materialu

Slika 4

Slika 4

Tridimenzionalni prikaz sedeža

Tridimenzionalni prikaz sedeža

Image 30

Dodatek 2

NAPRAVA ZA ZAUSTAVLJANJE

ČELNO TRČENJE (MERE V MM)

Slika 1

Image 31

poliuretanska cev

površinska obdelava

stik opredeljen glede na zunanji premer poliuretanske cevi (ohlapno drsno prileganje)

3,2

drog

podrobnosti na sliki 1b

material B

material A

najmanj 790

podrobnosti na sliki 1a

Ø 80 ± 0,5

glava ovalne oblike

250 ± 1

535 ± 2

jeklena cev na preskusnem vozičku

Slika 1a

Slika 1a

Material A

Material A

Image 32

Slika 1b

Slika 1b

Material B

Material B

Image 33

Slika 2

Slika 2

Naprava za zaustavljanje (glava ovalne oblike)

Naprava za zaustavljanje (glava ovalne oblike)

Image 34

Slika 3

Slika 3

Naprava za zaustavljanje (glava ovalne oblike)

Naprava za zaustavljanje (glava ovalne oblike)

Image 35

Slika 4

Slika 4

Naprava za zaustavljanje (sestavljena)

Naprava za zaustavljanje (sestavljena)

Trčenje od zadaj

Trčenje od zadaj

Mere v mm

Mere v mm

Image 36

stik opredeljen glede na zunanji premer poliuretanske cevi (ohlapno drsno prileganje)

podrobnosti na slikah 2 in 3

drog

najmanj 600

podrobnosti na sliki 5

Ø 59 ± 0,5

Ø 80 ± 0,5

glava ovalne oblike

poliuretanska cev

jeklena cev na preskusnem vozičku

Slika 5

Slika 5

Naprava za zaustavljanje

Naprava za zaustavljanje

poliuretanska cev

poliuretanska cev

Trčenje od zadaj

Trčenje od zadaj

Mere v mm

Mere v mm

Image 37

material A

Dodatek 3

NAMESTITEV IN UPORABA PRITRDIŠČ NA PRESKUSNEM VOZIČKU

1.   Pritrdišča so nameščena, kot je prikazano na sliki spodaj.

Pri pritrjevanju standardnega okova pritrdišč na pritrdilne točke A in B ali B0, se okovi pritrdijo s pomočjo vijaka v prečni vodoravni smeri glede na površino pod kotom, in sicer obrnjeni navznoter in pritrjeni tako, da se lahko vrtijo okrog osi.

2.   Sistemi za zadrževanje otrok „univerzalne“ kategorije in kategorije „za omejeno uporabo“ morajo uporabljati naslednje pritrdilne točke:

| 2.1 | pri sistemu za zadrževanje otrok, ki uporablja trebušne varnostne pasove, točki A in B; |
| --- | --- |

2.1

pri sistemu za zadrževanje otrok, ki uporablja trebušne varnostne pasove, točki A in B;

| 2.2 | pri sistemu za zadrževanje otrok, ki uporablja trebušne in diagonalne pasove, točke A, BO in C; |
| --- | --- |

2.2

pri sistemu za zadrževanje otrok, ki uporablja trebušne in diagonalne pasove, točke A, BO in C;

| 2.3 | pri sistemih za zadrževanje otrok, ki uporabljajo pritrdilne elemente ISOFIX, skrajni zadnji točki H1 in H2. |
| --- | --- |

2.3

pri sistemih za zadrževanje otrok, ki uporabljajo pritrdilne elemente ISOFIX, skrajni zadnji točki H1 in H2.

3.   Pritrdišča A, B in/ali (skrajno zadnja) H1, H2 in D je treba uporabljati pri sistemih za zadrževanje otrok „poluniverzalne“ kategorije, ki imajo samo eno dodatno zgornje pritrdišče.

4.   Pritrdišča A, B in/ali (skrajno zadnja) H1, H2, E in F je treba uporabljati pri sistemih za zadrževanje otrok „poluniverzalne“ kategorije, ki imajo samo eno dodatno zgornje pritrdišče.

5.   Pritrdilne točke R1, R2, R3, R4 in R5 so dodatne točke za nazaj obrnjene sisteme za zadrževanje otrok „poluniverzalne“ kategorije, ki imajo eno ali več dodatnih pritrdišč (glej odstavek 8.1.3.5.3 tega pravilnika).

6.   Z izjemo točke C (ki predstavlja lego vodila na stebričku) točke, ki ustrezajo namestitvi pritrdišč, prikazujejo, kje je treba povezati konce pasu s preskusnim vozičkom ali napravo za merjenje sil, odvisno od primera. Konstrukcija, ki podpira pritrdišča, je toga. Zgornja pritrdišča se ne smejo premakniti v vzdolžni smeri za več kot 0,2 mm, če nanje deluje sila 980 N v navedeni smeri. Preskusni voziček je konstruiran tako, da med preskusom ne pride do trajne deformacije delov, na katerih so pritrdišča.

7.   Pri prenosnih otroških ležalnikih razreda 0 se po navodilih proizvajalca sistema za zadrževanje otrok lahko alternativno uporabljata točki A1 in/ali B1. Točki A1 in B1 se nahajata na prečni črti, ki poteka skozi točko R1, in sicer 350 mm od točke R1.

8.   Za preskušanje sistemov za zadrževanje otrok „univerzalne“ kategorije in kategorije „za omejeno uporabo“ je treba na preskuševalni sedež vgraditi standardni varnostni pas z navijalom skladno s Prilogo 13. Tkani trak, ki se uporablja med navijalom in okovom pritrdišča A1 standardnega varnostnega pasu, se zamenja po vsakem dinamičnem preskusu.

9.   Pri preskušanju sistemov za zadrževanje otrok z zgornjo privezo se uporablja pritrdišče G1 ali G2.

10.   Pri sistemih za zadrževanje otrok, ki uporabljajo podporno nogo, tehnična služba izbere pritrdišča, ki se bodo uporabljala v skladu z odstavki 2, 3, 4, ali 5, podporna noga pa mora biti nastavljena, kot je določeno v odstavku 7.1.4.1.9.

Slika 1

Image 38

Razdalji D1 in D2 morata biti:

D1 = 325 mm za vozila z zadnjo polico (F1 D1 E1)

D2 = 1 025 mm za vozila s preklopnimi zadnjimi sedeži (kombinirano vozilo) (F2 D2 E2)

Mere, ki se nanašajo na Cr, imajo dovoljeno odstopanje ± 2 mm, razen razdalje od tal do Cr ± 10 mm

razdalja C – Re = 550 mm kot ANG = največ 30°

Slika 2

Slika 2

Talna površina je črtkana.

Talna površina je črtkana.

Image 39

razdalja C–Re = 550 mm

kot ANG = največ 30°

Slika 3

Slika 3

Image 40

središčnica CRS

pritrdišči H1 & H2 – 6 mm ± 0,1 mm

pritrdišče H2

pritrdišče H1

skrajno zadnje pritrdišče H1, H2

skrajno sprednje pritrdišče H1, H2

---

PRILOGA 7

KRIVULJA POJEMKA ALI POSPEŠKA PRESKUSNEGA VOZIČKA KOT FUNKCIJE ČASA

V vseh primerih morajo biti postopki umerjanja in merjenja v skladu s postopki, določenimi z mednarodnim standardom ISO 6487:2002, merilna oprema pa ustrezati specifikaciji podatkovnega kanala s frekvenčnim razredom kanala 60 Hz (CFC).

Dodatek 1

KRIVULJA POJEMKA ALI POSPEŠKA PRESKUSNEGA VOZIČKA KOT FUNKCIJE ČASA

Čelno trčenje

Opredelitev različnih krivulj

| Čas (ms) | Pospešek (g)
  Spodnje območje | Pospešek (g)
  Zgornje območje |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 10 |
| 20 | 0 | — |
| 50 | 20 | 28 |
| 65 | 20 | — |
| 80 | — | 28 |
| 100 | 0 | — |
| 120 | — | 0 |

Čas (ms)

Pospešek (g)

Spodnje območje

Pospešek (g)

Zgornje območje

0

—

10

20

0

—

50

20

28

65

20

—

80

—

28

100

0

—

120

—

0

Čelno trčenje (Pravilnik št. 44)

pospešek / pojemek (g)

čas (ms)

110

105

115

100

95

120

5

90

85

80

75

70

65

60

55

50

45

40

35

30

25

20

15

10

0

15,0

25,0

20,0

30,0

10,0

0,0

5,0

nizko

visoko

Dodatni segment (glej odstavek 8.1.3.1.1.3.2 tega pravilnika) velja le za krivuljo pospeška.

Dodatek 2

KRIVULJA POJEMKA ALI POSPEŠKA PRESKUSNEGA VOZIČKA KOT FUNKCIJE ČASA

Trčenje od zadaj

Opredelitev različnih krivulj

| Čas (ms) | Pospešek (g)
  Spodnje območje | Pospešek (g)
  Zgornje območje |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 21 |
| 10 | 0 | |
| 10 | 7 | — |
| 20 | 14 | — |
| 37 | 14 | — |
| 52 | 7 | — |
| 52 | 0 | |
| 70 | — | 21 |
| 70 | — | 0 |

Čas (ms)

Pospešek (g)

Spodnje območje

Pospešek (g)

Zgornje območje

0

—

21

10

0

10

7

—

20

14

—

37

14

—

52

7

—

52

0

70

—

21

70

—

0

Trčenje od zadaj (Pravilnik št. 44)

pospešek / pojemek (g)

7,0

14,0

21,0

35

40

45

50

55

60

65

70

0

5

10

15

20

25

30

čas (ms)

0,0

28,0

nizko

visoko

Dodatni segment (glej odstavek 8.1.3.1.1.3.2 tega pravilnika) velja le za krivuljo pospeška.

---

PRILOGA 8

OPIS PRESKUSNIH LUTK

1.   SPLOŠNO

1.1   Preskusne lutke, predpisane v tem pravilniku, so opisane v dodatkih 1 do 3 k tej prilogi, kakor tudi v tehničnih risbah, pripravljenih s strani TNO (Raziskovalni inštitut za cestna vozila), Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Nizozemska

1.2   Lahko se uporabijo druge preskusne lutke, pod pogojem, da:

| 1.2.1 | se homologacijskemu organu lahko dokaže njihova enakovrednost ter |
| --- | --- |

1.2.1

se homologacijskemu organu lahko dokaže njihova enakovrednost ter

| 1.2.2 | da se njihova uporaba navede v poročilu o preskusu in v vzorcu iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

1.2.2

da se njihova uporaba navede v poročilu o preskusu in v vzorcu iz Priloge 1 k temu pravilniku.

Dodatek 1

OPIS PRESKUSNIH LUTK ZA OTROKE V STAROSTI 9 MESECEV TER 3, 6 IN 10 LET

1.   SPLOŠNO

Mere in mase spodaj opisanih preskusnih lutk temeljijo na antropometričnih podatkih za 50. percentil otrok v starosti 9 mesecev ter 3, 6 in 10 let.

1.2   Preskusne lutke imajo okostje iz kovine in poliestra z deli telesa iz litega poliuretana.

1.3   Eksplozijski pogled preskusne lutke je prikazan na sliki 9.

2.   KONSTRUKCIJA

2.1   Glava

2.1.1   Glava je iz poliuretana in ojačana s trakovi iz kovine. V notranjosti glave se lahko merilna oprema namesti na poliamidnem bloku, ki se nahaja v težišču glave.

2.2   Vretenca

2.2.1   Vratna vretenca

2.2.1.1   Vrat sestavlja 5 poliuretanskih obročev, ki obdajajo jedro iz poliamidnih elementov. Blok prvega (atlas) in drugega (axis) vratnega vretenca je iz poliamida.

2.2.2   Ledvena vretenca

2.2.2.1   Pet ledvenih vretenc je iz poliamida.

2.3   Prsni koš

2.3.1   Okostje prsnega koša sestoji iz ogrodja iz jeklenih cevi, na katerem so vgrajeni sklepi rok. Hrbtenica je iz jeklene vrvi s štirimi vijačnimi sponkami.

2.3.2   Okostje je obloženo s poliuretanom. V prsni votlini je lahko nameščena merilna oprema.

2.4   Okončine

2.4.1   Roke in noge so ravno tako izdelane iz poliuretana, ojačanega s kovinskimi elementi v obliki kvadratnih profilov, trakov in plošč. Kolena in komolci so opremljeni z nastavljivimi sklepi. Ramenski in kolčni sklep sta izvedena s nastavljivim krogelnim sklepom in sklepno ponvico.

2.5   Medenica

2.5.1   Medenica je izdelana iz poliestra, ojačanega s steklenimi vlakni in obloženega s poliuretanom.

2.5.2   Oblika zgornjega dela medenice, ki je pomembna za ugotavljanje občutljivosti na obremenitev trebuha, čim bolj točno posnema obliko medenice otroka.

2.5.3   Kolčna sklepa se nahajata neposredno pod medenico.

2.6   Zgradba preskusne lutke

2.6.1   Vrat–prsni koš–medenica

2.6.1.1   Ledvena vretenca in medenica so priviti na jekleno vrv, katere napetost se nastavlja z matico. Vratna vretenca so vgrajena in nastavljena na enak način. Ker se jeklena vrv ne sme prosto gibati v prsni votlini, napetosti ledvenih vretenc ne sme biti možno nastavljati z vratu ali obratno.

2.6.2   Glava–vrat

2.6.2.1   Glava se lahko pritrdi in nastavi s pomočjo vijaka in matice skozi blok prvega in drugega vratnega vretenca.

2.6.3   Trup–okončine

2.6.3.1   Roke in noge se pritrdijo na trup in nastavijo s pomočjo krogelnega sklepa in ponvice.

2.6.3.2   Krogle ramenskih sklepov so povezane s trupom, krogle kolčnih sklepov pa z nogami.

3.   GLAVNE ZNAČILNOSTI

3.1   Masa:

Preglednica 1

| Sestavni del | Masa v kg glede na starostno skupino |
| --- | --- |
| 9 mesecev | 3 leta | 6 let | 10 let |
| Glava in vrat | 2,20 ± 0,10 | 2,70 ± 0,10 | 3,45 ± 0,10 | 3,60 ± 0,10 |
| Trup | 3,40 ± 0,10 | 5,80 ± 0,15 | 8,45 ± 0,20 | 12,30 ± 0,30 |
| Nadlaket (2×) | 0,70 ± 0,05 | 1,10 ± 0,05 | 1,85 ± 0,10 | 2,00 ± 0,10 |
| Podlaket (2×) | 0,45 ± 0,05 | 0,70 ± 0,05 | 1,15 ± 0,05 | 1,60 ± 0,10 |
| Stegno (2×) | 1,40 ± 0,05 | 3,00 ± 0,10 | 4,10 ± 0,15 | 7,50 ± 0,15 |
| Golen (2×) | 0,85 ± 0,05 | 1,70 ± 0,10 | 3,00 ± 0,10 | 5,00 ± 0,15 |
| Skupaj | 9,00 ± 0,20 | 15,00 ± 0,30 | 22,00 ± 0,50 | 32,00 ± 0,70 |

Sestavni del

Masa v kg glede na starostno skupino

9 mesecev

3 leta

6 let

10 let

Glava in vrat

2,20 ± 0,10

2,70 ± 0,10

3,45 ± 0,10

3,60 ± 0,10

Trup

3,40 ± 0,10

5,80 ± 0,15

8,45 ± 0,20

12,30 ± 0,30

Nadlaket (2×)

0,70 ± 0,05

1,10 ± 0,05

1,85 ± 0,10

2,00 ± 0,10

Podlaket (2×)

0,45 ± 0,05

0,70 ± 0,05

1,15 ± 0,05

1,60 ± 0,10

Stegno (2×)

1,40 ± 0,05

3,00 ± 0,10

4,10 ± 0,15

7,50 ± 0,15

Golen (2×)

0,85 ± 0,05

1,70 ± 0,10

3,00 ± 0,10

5,00 ± 0,15

Skupaj

9,00 ± 0,20

15,00 ± 0,30

22,00 ± 0,50

32,00 ± 0,70

3.2   Glavne mere

3.2.1   Glavne mere so navedene v preglednici 2, nanašajo se na sliko 1 iz te priloge.

Slika 1

Glavne mere preskusne lutke

Image 43

Preglednica 2

| Št. | Mere | Mere v mm po starostnih skupinah |
| --- | --- | --- |
| 9 mesecev | 3 leta | 6 let | 10 let |
| 1 | Zadnja stran zadnjice do sprednje strani kolena | 195 | 334 | 378 | 456 |
| 2 | Zadnja stran zadnjice do podkolenske jamice, v sedečem položaju | 145 | 262 | 312 | 376 |
| 3 | Od težišča do površine sedeža | 180 | 190 | 190 | 200 |
| 4 | Obseg prsnega koša | 440 | 510 | 580 | 660 |
| 5 | Globina prsnega koša | 102 | 125 | 135 | 142 |
| 6 | Razdalja med zunanjimi točkami lopatic | 170 | 215 | 250 | 295 |
| 7 | Širina glave | 125 | 137 | 141 | 141 |
| 8 | Dolžina glave | 166 | 174 | 175 | 181 |
| 9 | Obseg bokov v sedečem položaju | 510 | 590 | 668 | 780 |
| 10 | Obseg bokov v stoječem položaju (ni prikazan) | 470 | 550 | 628 | 740 |
| 11 | Globina kolka v sedečem položaju | 125 | 147 | 168 | 180 |
| 12 | Širina kolka v sedečem položaju | 166 | 206 | 229 | 255 |
| 13 | Širina vratu | 60 | 71 | 79 | 89 |
| 14 | Od površine sedeža do komolca | 135 | 153 | 155 | 186 |
| 15 | Širina rame | 216 | 249 | 295 | 345 |
| 16 | Višina oči v sedečem položaju | 350 | 460 | 536 | 625 |
| 17 | Višina v sedečem položaju | 450 | 560 | 636 | 725 |
| 18 | Višina ramen v sedečem položaju | 280 | 335 | 403 | 483 |
| 19 | Od podplatov do podkolenske jamice, v sedečem položaju | 125 | 205 | 283 | 355 |
| 20 | Velikost telesa (ni prikazana) | 708 | 980 | 1 166 | 1 376 |
| 21 | Višina stegna v sedečem položaju | 70 | 85 | 95 | 106 |

Št.

Mere

Mere v mm po starostnih skupinah

9 mesecev

3 leta

6 let

10 let

1

Zadnja stran zadnjice do sprednje strani kolena

195

334

378

456

2

Zadnja stran zadnjice do podkolenske jamice, v sedečem položaju

145

262

312

376

3

Od težišča do površine sedeža

180

190

190

200

4

Obseg prsnega koša

440

510

580

660

5

Globina prsnega koša

102

125

135

142

6

Razdalja med zunanjimi točkami lopatic

170

215

250

295

7

Širina glave

125

137

141

141

8

Dolžina glave

166

174

175

181

9

Obseg bokov v sedečem položaju

510

590

668

780

10

Obseg bokov v stoječem položaju (ni prikazan)

470

550

628

740

11

Globina kolka v sedečem položaju

125

147

168

180

12

Širina kolka v sedečem položaju

166

206

229

255

13

Širina vratu

60

71

79

89

14

Od površine sedeža do komolca

135

153

155

186

15

Širina rame

216

249

295

345

16

Višina oči v sedečem položaju

350

460

536

625

17

Višina v sedečem položaju

450

560

636

725

18

Višina ramen v sedečem položaju

280

335

403

483

19

Od podplatov do podkolenske jamice, v sedečem položaju

125

205

283

355

20

Velikost telesa (ni prikazana)

708

980

1 166

1 376

21

Višina stegna v sedečem položaju

70

85

95

106

4.   NASTAVITEV SKLEPOV

4.1   Splošno

4.1.1   Da bi pri uporabi preskusnih lutk dobili ponovljive rezultate, je treba določiti in nastaviti trenje v različnih sklepih, napetost vratnega in ledvenega dela vrvi ter trdoto trebušnega vložka.

4.2   Nastavitev vrvi v vratnem delu

4.2.1   Trup se s hrbtom položi na vodoravno ploskev.

4.2.2   Celoten sklop vratu se sestavi brez glave.

4.2.3   Natezna matica se pritrdi na blok prvega in drugega vratnega vretenca.

4.2.4   Skozi blok prvega in drugega vratnega vretenca se namesti ustrezna palica ali vijak.

4.2.5   Natezno matico je treba popustiti tako, da se pod obremenitvijo 50 N, ki deluje navzdol na palico ali vijak, ki poteka skozi blok prvega in drugega vratnega vretenca, ta spusti za 10 ± 1 mm (glej sliko 2).

Slika 2

4.3   Sklep med prvim in drugim vratnim vretencem

4.3.1   Trup se s hrbtom položi na vodoravno ploskev.

4.3.2   Sestavi se celoten sklop vratu in glave.

4.3.3   Vijak, ki poteka skozi glavo in blok prvega in drugega vratnega vretenca, je treba pritegniti z nastavitveno matico, ko je glava v vodoravni legi.

4.3.4   Nastavitveno matico je treba popuščati, dokler se glava ne začne premikati (glej sliko 3).

Slika 3

4.4   Kolčni sklep

4.4.1   Medenica se s sprednjim delom položi na vodoravno ploskev.

4.4.2   Vgradi se stegno brez goleni.

4.4.3   Nastavitvena matica se pritegne, ko je stegno v vodoravni legi.

4.4.4   Matico je treba popuščati, dokler se stegno ne začne premikati.

4.4.5   V začetnih fazah je treba kolčni sklep pogosto preverjati zaradi težav z „utekanjem“ (glej sliko 4).

Slika 4

4.5   Kolenski sklep

4.5.1   Stegno se položi vodoravno.

4.5.2   Vgradi se golen.

4.5.3   Zategne se nastavitvena matica kolenskega sklepa, pri čemer je golen v vodoravni legi.

4.5.4   Nastavitvena matica se popušča tako dolgo, da se golen ne začne premikati (glej sliko 5).

Slika 5

4.6   Ramenski sklep

4.6.1   Trup se postavi v navpično lego.

4.6.2   Vgradi se nadlaket brez podlakti.

4.6.3   Nastavitvene matice ramena se zategnejo, pri čemer je nadlaket v vodoravni legi.

4.6.4   Nastavitvene matice se popuščajo, dokler se nadlaket ne začne premikati (glej sliko 6).

4.6.5   Na začetku je treba ramenske sklepe pogosto preverjati zaradi težav z „utekanjem“.

Slika 6

4.7   Komolčni sklep

4.7.1   Nadlaket se postavi v navpično lego.

4.7.2   Vgradi se podlaket.

4.7.3   Nastavitvena matica komolca se zategne, pri čemer je podlaket v vodoravni legi.

4.7.4   Nastavitvena matica se popušča, dokler se podlaket ne začne premikati (glej sliko 7).

Slika 7

4.8   Ledveni del vrvi

4.8.1   Sestavijo se zgornji del trupa, ledvena vretenca, spodnji del trupa, trebušni vložek, jeklena vrv in vzmet.

4.8.2   Nastavitveno matico za vrv v spodnjem delu trupa je treba zategovati, dokler se vzmet ne stisne na 2/3 neobremenjene dolžine (glej sliko 8).

Slika 8

4.9   Umerjanje trebušnega vložka

4.9.1   Splošno

4.9.1.1   Preskus je treba opraviti z ustrezno tlačno napravo.

4.9.2   Trebušni vložek se položi na togi blok, ki ima enako dolžino in širino kot ledveni del hrbtenice. Debelina togega bloka mora biti vsaj dvakrat tolikšna kot debelina ledvenega dela hrbtenice (glej sliko 9).

4.9.3   Na začetku je treba uporabiti silo 20 N.

4.9.4   Nato je treba uporabiti trajno silo 50 N.

4.9.5   Po dveh minutah mora priti do naslednje deformacije trebušnega vložka:

za

| | preskusno lutko v velikosti otroka, starega 9 mesecev: 11,5 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

preskusno lutko v velikosti otroka, starega 9 mesecev: 11,5 ± 2,0 mm

| | preskusno lutko v velikosti otroka, starega 3 leta: 11,5 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

preskusno lutko v velikosti otroka, starega 3 leta: 11,5 ± 2,0 mm

| | preskusno lutko v velikosti otroka, starega 6 let: 13,0 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

preskusno lutko v velikosti otroka, starega 6 let: 13,0 ± 2,0 mm

| | preskusno lutko v velikosti otroka, starega 10 let: 13,0 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

preskusno lutko v velikosti otroka, starega 10 let: 13,0 ± 2,0 mm

Slika 9

5.   INSTRUMENTI

5.1   Splošno

5.1.1   Postopki umerjanja in merjenja morajo temeljiti na standardu ISO 6487 (1980).

5.2   Vgradnja merilnika pospeškov v prsni koš

Merilnik pospeškov je treba vgraditi v zaščiteno votlino prsnega koša.

5.3   Prikaz poškodbe spodnjega dela trupa

5.3.1   Vzorec modelirne mase se navpično pritrdi s tankim lepilnim trakom na sprednji del ledvenih vretenc.

5.3.2   Deformacija modelirne mase še ne pomeni, da je prišlo do poškodbe.

5.3.3   Vzorci modelirne mase morajo imeti enako dolžino in širino kakor ledveni del hrbtenice; debelina vzorcev mora biti 25 ± 2 mm.

5.3.4   Treba je uporabiti samo modelirno maso, ki je bila dobavljena skupaj s preskusnimi lutkami.

5.3.5   Med preskusom mora biti temperatura modelirne mase 30 ± 5 °C.

Dodatek 2

OPIS PRESKUSNE LUTKE NOVOROJENČKA

Preskusna lutka kot celota sestoji iz glave, trupa, rok in nog. Trup, roke in noge so posamični odlitki iz sorbothana, prevlečeni s PVC-kožo, hrbtenico pa imajo iz jeklene vzmeti. Glava je iz poliuretanske pene, prevlečene s PVC-kožo, in je trajno pritrjena na trup. Preskusna lutka je oblečena v prilegajočo se raztegljivo obleko iz kombinacije bombaža in poliestra.

Mere in porazdelitev mase preskusne lutke temeljijo na merah in masah 50. percentila novorojenčkov in so podane v preglednicah 1 in 2 ter na sliki 1.

Preglednica 1

Glavne mere preskusne lutke novorojenčka

| Mere | mm | Mere | mm |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Zadnjica–teme | 345 | E | Širina rame | 150 |
| B | Zadnjica–podplat (z ravno nogo) | 250 | F | Širina prsnega koša | 105 |
| G | Globina prsnega koša | 100 |
| C | Širina glave | 105 | H | Širina bokov | 105 |
| D | Globina glave | 125 | I | Težišče lutke od temena glave | 235 |

Mere

mm

Mere

mm

A

Zadnjica–teme

345

E

Širina rame

150

B

Zadnjica–podplat (z ravno nogo)

250

F

Širina prsnega koša

105

G

Globina prsnega koša

100

C

Širina glave

105

H

Širina bokov

105

D

Globina glave

125

I

Težišče lutke od temena glave

235

Preglednica 2

Porazdelitev mase preskusne lutke novorojenčka
   (*1)

| Glava in vrat | 0,7 kg |
| --- | --- |
| Trup | 1,1 kg |
| Roke | 0,5 kg |
| Noge | 1,1 kg |
| Skupna masa | 3,4 kg |

Glava in vrat

0,7 kg

Trup

1,1 kg

Roke

0,5 kg

Noge

1,1 kg

Skupna masa

3,4 kg

Slika 1

Umerjanje preskusne lutke novorojenčka

1.   TOGOST RAMEN

1.1   Preskusna lutka se s hrbtom položi na vodoravno površino ter trup podloži na eni strani, da se prepreči premikanje (Slika 2).

1.2   40 mm debel ravni bat se s 150 N obremeni v vodoravni smeri, ki je pravokotna na os glava-noge. Os bata mora biti v središču rame preskusne lutke v bližini točke A na rami (glej sliko 2). Bočno odstopanje bata od točke prvega stika z roko mora biti od 30 mm do 50 mm.

1.3   Postopek se ponovi na drugi rami – podložiti je treba drugo stran trupa.

2.   TOGOST SKLEPA NOGE

2.1   Preskusna lutka se s hrbtom položi na vodoravno ploskev (slika 3), goleni pa spnejo skupaj tako, da se notranji strani kolen dotikata.

2.2   Kolena obremenite navpično z ravnim batom preseka 35 mm × 95 mm, pri čemer je središčnica bata nad najvišjo točko kolen.

2.3   Bat se obremeni s takšno silo, da pride do tolikšnega upogiba bokov, da se zgornja površina bata nahaja 85 mm nad podporno ploščo. Ta sila mora biti med 30 N in 70 N. Treba je zagotoviti, da se med preskusom spodnje okončine ne dotikajo nobene podlage.

3.   TEMPERATURA

Umerjanje se opravi pri temperaturi med 15 °C in 30 °C.

Slika 2

Slika 3

---

(*1)  Debelina PVC-kože mora znašati 1 + 0,5 mm. – 0

Specifična teža mora biti 0,865 ± 0,1.

Dodatek 3

OPIS PRESKUSNE LUTKE 18-MESEČNEGA OTROKA

1.   SPLOŠNO

1.1   Mere in mase preskusne lutke so določene na podlagi antropometričnih podatkov 50. percentilaotrok v starosti 18 mesecev.

2.   KONSTRUKCIJA

2.1   Glava

2.1.1   Glava sestoji iz poltoge plastične lobanje, obložene s kožo glave. Lobanja ima votlino, ki se lahko uporabi za vgradnjo merilne opreme (po izbiri).

2.2   Vrat

2.2.1   Vrat sestavljajo trije deli:

| 2.2.2 | togi gumijasti stebriček; |
| --- | --- |

2.2.2

togi gumijasti stebriček;

| 2.2.3 | nastavljivi sklep med prvim in drugim vratnim vretencem na zgornjem delu gumijastega stebrička, ki pri nastavljivem trenju omogoča vrtenje okrog bočne osi; |
| --- | --- |

2.2.3

nastavljivi sklep med prvim in drugim vratnim vretencem na zgornjem delu gumijastega stebrička, ki pri nastavljivem trenju omogoča vrtenje okrog bočne osi;

| 2.2.4 | nenastavljivi krogelni sklep na spodnjem delu vratu. |
| --- | --- |

2.2.4

nenastavljivi krogelni sklep na spodnjem delu vratu.

2.3   Trup

2.3.1   Trup sestoji iz plastičnega okostja, obloženega s prevleko, ki predstavlja mišično tkivo in kožo. Na sprednji strani okostja se nahaja votlina, ki se lahko napolni s peno, da se dobi pravilna togost prsnega koša. Na hrbtni strani trupa je prav tako votlina, ki omogoča vgradnjo merilne opreme.

2.4   Spodnji del trupa

2.4.1   Spodnji del trupa preskusne lutke je deformabilen element iz enega kosa, ki se vstavi med prsni koš in medenico.

2.5   Ledveni del hrbtenice

2.5.1   Ledveni del hrbtenice sestoji iz gumijastega stebrička, vgrajenega med okostjem prsnega koša in medenico. Togost ledvenega dela hrbtenice je nastavljena s kovinsko vrvjo, ki poteka skozi votlo jedro gumijastega stebrička.

2.6   Medenica

2.6.1   Medenica je izdelana iz poltoge plastike in je oblikovana v obliki medenice otroka. Obložena je s prevleko, ki simulira mišično tkivo in kožo okrog medenice in zadnjice.

2.7   Kolčni sklep

2.7.1   Kolčna sklepa sta pritrjena na spodnjem delu medenice. Sklep s pomočjo kardanskega zgiba omogoča vrtenje okoli prečne osi, kakor tudi okrog osi, ki je pravokotna na prečno os. Trenje okrog obeh osi je nastavljivo.

2.8   Kolenski sklep

2.8.1   Kolenski sklep omogoča upogibanje in iztezanje goleni z nastavljivim trenjem.

2.9   Ramenski sklep

2.9.1   Ramenski sklep se pritrdi na okostje prsnega koša. Zaskočitve omogočajo nameščanje roke v dve izhodiščni legi.

2.10   Komolčni sklep

2.10.1   Komolec omogoča pregibanje in iztegovanje podlakti. Zaskočitve omogočajo nameščanje podlakti v dve izhodiščni legi.

2.11   Zgradba preskusne lutke

2.11.1   Vrv hrbtenice se pritrdi v ledveni del hrbtenice.

2.11.2   Ledveni del hrbtenice se pritrdi v okostje med medenico in prsni del hrbtenice.

2.11.3   Trebušni vložek se pritrdi med prsnim košem in medenico.

2.11.4   Vrat se pritrdi na zgornji del prsnega koša.

2.11.5   Glava se s pomočjo vmesne ploščice pritrdi na vrh vratu.

2.11.6   Pritrdijo se roke in noge.

3.   GLAVNE ZNAČILNOSTI

3.1   Masa

Preglednica 1

Porazdelitev mase preskusne lutke v velikosti 18-mesečnega otroka

| Sestavni del | Masa v kg |
| --- | --- |
| Glava in vrat | 2,73 |
| Trup | 5,06 |
| Nadlaket | 0,27 |
| Podlaket | 0,25 |
| Stegno | 0,61 |
| Golen | 0,48 |
| Skupna masa | 11,01 |

Sestavni del

Masa v kg

Glava in vrat

2,73

Trup

5,06

Nadlaket

0,27

Podlaket

0,25

Stegno

0,61

Golen

0,48

Skupna masa

11,01

3.2   Glavne mere

3.2.1   Glavne mere, ki se nanašajo na sliko 1 iz te priloge (ki je prikazana spodaj), so navedene v preglednici 2.

Slika 1

Glavne mere preskusne lutke v velikosti 18-mesečnega otroka

Image 55

Preglednica 2

| Št. | Mere | Vrednost (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Zadnja stran zadnjice do sprednje strani kolena | 239 |
| 2 | Zadnja stran zadnjice do podkolenske jamice, v sedečem položaju | 201 |
| 3 | Od težišča do površine sedeža | 193 |
| 4 | Obseg prsnega koša | 474 |
| 5 | Globina prsnega koša | 113 |
| 7 | Širina glave | 124 |
| 8 | Dolžina glave | 160 |
| 9 | Obseg bokov v sedečem položaju | 510 |
| 10 | Obseg bokov v stoječem položaju (ni prikazan) | 471 |
| 11 | Globina kolka v sedečem položaju | 125 |
| 12 | Širina kolka v sedečem položaju | 174 |
| 13 | Širina vratu | 65 |
| 14 | Od površine sedeža do komolca | 125 |
| 15 | Širina rame | 224 |
| 17 | Višina v sedečem položaju | 495 (*1) |
| 18 | Višina ramen v sedečem položaju | 305 |
| 19 | Od podplatov do podkolenske jamice, v sedečem položaju | 173 |
| 20 | Velikost telesa (ni prikazana) | 820 (*1) |
| 21 | Višina stegna v sedečem položaju | 66 |

Št.

Mere

Vrednost (mm)

1

Zadnja stran zadnjice do sprednje strani kolena

239

2

Zadnja stran zadnjice do podkolenske jamice, v sedečem položaju

201

3

Od težišča do površine sedeža

193

4

Obseg prsnega koša

474

5

Globina prsnega koša

113

7

Širina glave

124

8

Dolžina glave

160

9

Obseg bokov v sedečem položaju

510

10

Obseg bokov v stoječem položaju (ni prikazan)

471

11

Globina kolka v sedečem položaju

125

12

Širina kolka v sedečem položaju

174

13

Širina vratu

65

14

Od površine sedeža do komolca

125

15

Širina rame

224

17

Višina v sedečem položaju

495 (*1)

18

Višina ramen v sedečem položaju

305

19

Od podplatov do podkolenske jamice, v sedečem položaju

173

20

Velikost telesa (ni prikazana)

820 (*1)

21

Višina stegna v sedečem položaju

66

4.   NASTAVITEV SKLEPOV

4.1   Splošno

4.1.1   Da bi pri uporabi preskusne lutke dobili ponovljive rezultate, je treba v različnih sklepih nastaviti trenje, napetost v ledvenem delu hrbtenice ter togost trebušnega vložka.

Pred nastavitvijo je treba vse dele preveriti glede poškodb.

4.2   Ledveni del hrbtenice

4.2.1   Pred vgradnjo v preskusno lutko je treba umeriti ledveni del hrbtenice.

4.2.2   Spodnja pritrdilna plošča ledvenega dela hrbtenice se pritrdi na ogrodje tako, da se sprednja stran ledvenega dela hrbtenice nahaja spodaj (glej sliko 2).

Slika 2

4.2.3   Zgornja pritrdilna plošča se obremeni s silo 250 N navpično navzdol. Izmeri se premik, ki nastane zaradi delovanja te sile med prvo in drugo sekundo po začetku delovanja sile. Ta premik mora biti med 9 mm in 12 mm.

4.3   Spodnji del trupa

4.3.1   Trebušni vložek se pritrdi na togi blok enake dolžine in širine kot ledveni del hrbtenice. Debelina tega bloka mora biti vsaj dvakratna debelina ledvenega dela hrbtenice (glej sliko 3).

4.3.2   Na začetku je treba uporabiti silo 20 N.

4.3.3   Nato je treba uporabiti trajno silo 50 N.

4.3.4   Po dveh minutah mora deformacija trebušnega vložka znašati 12 ± 2 mm.

Slika 3

4.4   Nastavitev vratu

4.4.1   Celoten vrat, ki sestoji iz gumijastega stebrička, kroglastega sklepa ter sklepa med prvim in drugim vratnim vretencem, se pritrdi na navpični površini tako, da je sprednja stran obrnjena navzdol (glej sliko 4).

Slika 4

4.4.2   Na osi sklepa med prvim in drugim vratnim vretencem je treba uporabiti navpično usmerjeno silo 100 N. Lega sklepa med prvim in drugim vratnim vretencem se mora premakniti za 22 ± 2 mm navzdol.

4.5   Sklep med prvim in drugim vratnim vretencem

4.5.1   Sestavi se celoten sklop vratu in glave.

4.5.2   Trup se s hrbtom položi na vodoravno ploskev.

4.5.3   Skozi glavo in sklep med prvim in drugim vratnim vretencem se namesti vijak in zategne nastavitvena matica z navornim ključem, dokler se glava zaradi delovanja težnosti ne premika več.

4.6   Kolk

4.6.1   Stegno brez goleni se pritrdi na medenico.

4.6.2   Stegno se položi vodoravno.

4.6.3   Trenje, ki deluje v prečni osi, je treba povečevati, dokler ne ustavi premikanja noge zaradi delovanja težnosti.

4.6.4   Stegno se namesti v vodoravno lego v smeri prečne osi.

4.6.5   Na kardanskem zgibu je treba povečevati trenje, dokler se premikanje stegna ne ustavi zaradi delovanja težnosti.

4.7   Koleno

4.7.1   Golen se pritrdi na stegno.

4.7.2   Stegno in golen se namestita v vodoravno lego tako, da je stegno podprto.

4.7.3   Nastavitveno matico na kolenu je treba zategovati, dokler se premikanje goleni zaradi težnosti ne ustavi.

4.8   Rame

4.8.1   Podlaket je treba iztegniti, nadlaket pa postaviti v najvišjo zaskočno lego.

4.8.2   Če roka ne ostane v tej legi, je treba zaskočni sklep v rami popraviti ali zamenjati.

4.9   Komolec

4.9.1   Nadlaket se namesti v najnižjo zaskočno lego, podlaket pa v najvišjo.

4.9.2   Če podlaket ne ostane v tej legi, je treba zaskočni sklep v rami popraviti ali zamenjati.

5.   INSTRUMENTI

5.1   Splošno

5.1.1   Čeprav je preskusna lutka za 18-mesečnega otroka izdelana tako, da se lahko opremi z vrsto merilnih pretvornikov, je standardno opremljena z balastnimi vložki enake velikosti in teže, kot so merilne naprave.

5.1.2   Postopki umerjanja in merjenja morajo temeljiti na standardu ISO 6487:1980.

5.2   Vgradnja merilnika pospeškov v prsni koš

5.2.1   Merilnik pospeškov je treba vgraditi v votlino prsnega koša s hrbtne strani lutke.

5.3   Prikaz poškodbe spodnjega dela trupa

5.3.1   Nastanek ali odsotnost poškodbe spodnjega dela trupa se ugotovi s pomočjo kamere za hitro snemanje.

---

(*1)  Zadnjice, hrbet in glava preskusne lutke se naslanjajo na navpično površino.

---

PRILOGA 9

PRESKUS ČELNEGA TRČENJA OB OVIRO

1.   PRIPRAVE, POSTOPEK IN MERILNI INSTRUMENTI

1.1   Preskuševalni poligon

Na preskuševalni površini mora biti dovolj prostora za pospeševalno pot, oviro in tehnične naprave, potrebne za preskus. Zadnji del steze, najmanj 5 m pred oviro, mora biti vodoraven, raven in gladek.

1.2   Ovira

Oviro sestavlja blok iz armiranega betona, ki je spredaj širok vsaj 3 m in visok vsaj 1,5 m. Ovira mora biti take debeline, da je njena masa vsaj 70 ton. Sprednja stran mora biti navpična, pravokotna na pospeševalno pot in obložena z vezanimi ploščami debeline 20 ± 1 mm, ki so v dobrem stanju. Ovira mora biti zasidrana v podlago ali pa nameščena na podlagi, po potrebi z dodatnimi pritrdilnimi napravami zaradi omejitve njenega premika. Lahko se uporabi tudi ovira z drugačnimi lastnostmi, ki daje vsaj enako prepričljive rezultate.

1.3   Pogon vozila

V trenutku trčenja vozilo ne sme več biti pod vplivom nobenega sistema za krmiljenje ali pogon. V oviro se mora zaleteti v smeri, ki je pravokotna nanjo; največji dovoljeni bočni odmik navpične srednje črte sprednjega dela vozila od navpične srednje črte ovire je ± 30 cm.

1.4   Stanje vozila

1.4.1   Preskušano vozilo je opremljeno z vsemi običajnimi sestavnimi deli in opremo, ki so vključeni v težo neobremenjenega vozila, ali pa je v takem stanju, da izpolnjuje zahtevo glede sestavnih delov in opreme, ki so pomembni za prostor za potnike in porazdelitev teže celotnega zadevnega vozila.

1.4.2   Če se vozilo poganja z zunanjim pogonom, mora biti posoda za gorivo napolnjena vsaj do 90 % prostornine, bodisi z gorivom bodisi z nevnetljivo tekočino, katere gostota in viskoznost sta podobni gostoti in viskoznosti goriva, ki se običajno uporablja. Vsi drugi sistemi (posode za zavorno tekočino, hladilnik itd.) morajo biti prazni.

1.4.3   Če se vozilo poganja na lastni pogon, se posoda za gorivo napolni vsaj do 90 %. Vse ostale posode za tekočine se napolnijo do nazivne prostornine.

1.4.4   Na zahtevo proizvajalca lahko tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov, dovoli uporabo istega vozila, ki se uporablja za preskuse, predpisane v drugih pravilnikih (vključno s preskusi, ki bi lahko vplivali na njegovo konstrukcijo), tudi za preskuse, predpisane v tem pravilniku.

1.5   Hitrost trčenja

Hitrost trčenja je 50 + 0/– 2 km/h. Če pa se preskus opravi pri večji hitrosti trčenja in vozilo pri tem izpolni predpisane zahteve, se preskus šteje kot zadovoljiv.

1.6   Merilni instrumenti

Natančnost instrumenta za beleženje hitrosti iz odstavka 1.5 mora biti do 1 %.

---

PRILOGA 10

PRESKUSNI POSTOPEK PRI TRČENJU OD ZADAJ

1.   PRIPRAVE, POSTOPKI IN MERILNI INSTRUMENTI

1.1   Preskuševalni poligon

Na preskuševalni površini mora biti dovolj prostora za pogonski sistem udarne naprave, za premik udarjenega vozila po trčenju in za namestitev preskuševalne opreme. Površina, na kateri pride do trčenja in premika vozila, mora biti vodoravna (za vsak meter dolžine mora biti naklon manjši od 3 %).

1.2   Udarna naprava

1.2.1   Udarna naprava mora biti toga konstrukcija, izdelana iz jekla.

1.2.2   Udarna površina mora biti ravna ter široka najmanj 2 500 mm in visoka 800 mm. Njeni robovi morajo biti zaobljeni s polmerom zaobljenosti med 40 in 50 mm. Obložena mora biti s slojem vezanih plošč debeline 20 ± 1 mm.

1.2.3   V trenutku trčenja morajo biti izpolnjene naslednje zahteve:

| 1.2.3.1 | udarna površina mora biti navpična in pravokotna na srednjo vzdolžno ravnino udarjenega vozila; |
| --- | --- |

1.2.3.1

udarna površina mora biti navpična in pravokotna na srednjo vzdolžno ravnino udarjenega vozila;

| 1.2.3.2 | smer gibanja udarne naprave mora biti čim bolj vodoravna in vzporedna s srednjo vzdolžno ravnino udarjenega vozila; |
| --- | --- |

1.2.3.2

smer gibanja udarne naprave mora biti čim bolj vodoravna in vzporedna s srednjo vzdolžno ravnino udarjenega vozila;

| 1.2.3.3 | največje dovoljeno bočno odstopanje med srednjo navpično črto površine udarne naprave in srednjo vzdolžno ravnino udarjenega vozila je 300 mm. Poleg tega mora udarna površina segati čez celotno širino udarjenega vozila; |
| --- | --- |

1.2.3.3

največje dovoljeno bočno odstopanje med srednjo navpično črto površine udarne naprave in srednjo vzdolžno ravnino udarjenega vozila je 300 mm. Poleg tega mora udarna površina segati čez celotno širino udarjenega vozila;

| 1.2.3.4 | razdalja od tal do spodnjega roba udarne površine mora biti 175 ± 25 mm. |
| --- | --- |

1.2.3.4

razdalja od tal do spodnjega roba udarne površine mora biti 175 ± 25 mm.

1.3   Pogon udarne naprave

Udarna naprava se lahko pritrdi na voziček (premična ovira) ali pa je lahko del nihala.

1.4   Posebne zahteve pri uporabi premične ovire

1.4.1   Če je udarna naprava pritrjena na voziček (premična ovira) s posebnim nosilcem, mora slednji biti tog in ne sme biti mogoče, da se pri trčenju deformira; v trenutku trčenja mora biti mogoče prosto premikanje vozička, ki ne sme več biti pod vplivom pogonske naprave.

1.4.2   Skupna masa vozička in udarne naprave mora biti 1 100 ± 20 kg.

1.5   Posebne zahteve pri uporabi nihala

1.5.1   Razdalja med središčem udarne površine in osjo vrtenja nihala mora biti najmanj 5 m.

1.5.2   Udarna naprava mora biti prosto obešena na togih krakih, ki so na njo togo pritrjeni. Ne sme biti možno, da bi se tako izdelano nihalo pri udarcu bistveno deformiralo.

1.5.3   V nihalu mora biti vgrajena zaustavljalna naprava, da se prepreči drugi udarec udarne naprave ob preskusno vozilo.

1.5.4   V trenutku trčenja mora biti hitrost središča udarca nihala od 30 do 32 km/h.

1.5.5   Reducirana masa nihala „mr
  “ v centru udarca je določena kot funkcija skupne mase „m“, razdalje „a“
   (*1) med centrom udarca in osjo vrtenja ter razdalje „l“ med težiščem in osjo vrtenja, po naslednji enačbi:

Formula

1.5.6   Reducirana masa „mr
  “ mora znašati 1 100 ± 20 kg.

1.6   Splošne zahteve glede mase in hitrosti udarne naprave

Če je bil preskus opravljen pri hitrosti trčenja, ki je večja od hitrosti, predpisane v odstavku 1.5.4, in/ali z maso, ki je večja od tiste, ki je predpisana v odstavkih 1.5.3 ali 1.5.6, ter če vozilo ustreza predpisanim zahtevam, se preskus šteje kot zadovoljiv.

1.7   Stanje vozila med preskusom

Preskušano vozilo je opremljeno z vsemi običajnimi sestavnimi deli in opremo, ki so vključeni v težo neobremenjenega vozila, ali pa je v takem stanju, da izpolnjuje zahtevo glede sestavnih delov in opreme, ki so pomembni za prostor za potnike in porazdelitev teže celotnega zadevnega vozila.

1.8   Celotno vozilo s sistemom za zadrževanje otrok, nameščenim skladno z navodili za namestitev, mora biti nameščeno na trdni, ravni in vodoravni površini s sproščeno ročno zavoro in v prestavi prostega teka. Med enim preskusom trčenja se lahko preskuša več sistemov za zadrževanje otrok.

---

(*1)  Razdalja „a“ je enaka dolžini nihala, ki učinkuje enako kot uporabljeno nihalo.

---

PRILOGA 11

DODATNA PRITRDIŠČA, POTREBNA ZA PRITRDITEV SISTEMOV ZA ZADRŽEVANJE OTROK „POLUNIVERZALNE“ KATEGORIJE V MOTORNIH VOZILIH

| 1. | Ta priloga se nanaša samo na dodatna pritrdišča za pritrditev sistemov za zadrževanje otrok „poluniverzalne“ kategorije ali na cevi ali na druge posebne dele, ki se uporabljajo za pritrditev sistemov za zadrževanje otrok na karoserijo vozila, ne glede na to, ali uporabljajo pritrdišča, izdelana skladno s Pravilnikom št. 14. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pritrdišča določi proizvajalec sistema za zadrževanje otrok in jih je treba predložiti v homologacijo tehnični službi, ki opravlja homologacijske preskuse.
  Tehnična služba lahko upošteva navodila, dobljena od proizvajalca vozila. |
| --- | --- |

2.

Tehnična služba lahko upošteva navodila, dobljena od proizvajalca vozila.

| 3. | Proizvajalec sistema za zadrževanje otrok mora predložiti potrebne dele za namestitev pritrdišč in poseben načrt za vsako vozilo, v katerem je prikazana njihova točna lega. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Proizvajalec sistema za zadrževanje otrok mora navesti, ali so pritrdišča, potrebna za pritrditev sistema za zadrževanje otrok na konstrukcijo vozila, skladna z zahtevami glede lege in trdnosti, določenimi v odstavku 3 in naslednjih točkah priporočila vladam s ciljem, da sprejmejo posebne zahteve glede pritrdišč za sisteme za zadrževanje otrok v osebnih vozilih (1). |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Glej besedilo Pravilnika št. 16.

---

PRILOGA 12

SEDEŽ

Image 59

najnižja točka sedeža

pritrditev ramenskih trakov

---

PRILOGA 13

STANDARDNI VARNOSTNI PAS

| 1. | Varnostni pas mora glede zahtev za dinamični preskus in največjo dolžino ustrezati eni izmed dveh izvedb, prikazanih na sliki 1. To sta tritočkovni pas z navijalom in dvotočkovni statični pas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tritočkovni pas z navijalom je sestavljen iz naslednjih togih delov: navijala (R), prekretnega vodila (P), dveh pritrdiščnih točk (A1 in A2, glej sliko 1b) ter srednjega dela (N, bolj podrobno na sliki 3). Navijalo mora ustrezati zahtevam Pravilnika št. 16 glede sile navijanja traku. Premer vretena navijala je 33 ± 0,5 mm. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Varnostni pas z navijalom je treba vgraditi na pritrdišča na preskuševalnem sedežu, kot je opisano v dodatkih 1 in 4 k Prilogi 6, in sicer: | pritrdišče varnostnega pasu A1 je treba vgraditi na pritrdišče preskusnega vozička B0 (zunanja stran); |
| --- | --- | --- |

3.

pritrdišče varnostnega pasu A1 je treba vgraditi na pritrdišče preskusnega vozička B0 (zunanja stran);

| | pritrdišče varnostnega pasu A2 je treba vgraditi na pritrdišče preskusnega vozička A (notranja stran); |
| --- | --- |

pritrdišče varnostnega pasu A2 je treba vgraditi na pritrdišče preskusnega vozička A (notranja stran);

| | prekretno vodilo varnostnega pasu P je treba vgraditi na pritrdišče preskusnega vozička C; |
| --- | --- |

prekretno vodilo varnostnega pasu P je treba vgraditi na pritrdišče preskusnega vozička C;

| | navijalo varnostnega pasu R je treba na pritrdišče preskusnega vozička vgraditi tako, da je središčnica vretena na Re. |
| --- | --- |

navijalo varnostnega pasu R je treba na pritrdišče preskusnega vozička vgraditi tako, da je središčnica vretena na Re.

Vrednost X na sliki 1 spodaj je 200 ± 5 mm. Dejanska dolžina traku med A1 in središčnico vretena navijala Re (ko je tkani trak v celoti izvlečen), vključno z minimalno dolžino 150 mm za preskušanje „univerzalne“ in „poluniverzalne“ kategorije, je 2 820 ± 5 mm, merjeno v ravni črti brez obremenitve na vodoravni podlagi; to dolžino je mogoče podaljšati za preskušanje kategorije „za omejeno uporabo“; za vse kategorije velja, da mora biti, ko je sistem za zadrževanje nameščen, dolžina traku na vretenu navijala najmanj 150 mm.

| 4. | Za trakove varnostnega pasu veljajo naslednje zahteve:







  Material: poliester spinnblack | (a) | širina: |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Material: poliester spinnblack

(a)

širina:

48 ± 2 mm pri 10 000  N

| (b) | debelina: |
| --- | --- |

(b)

debelina:

1,0 ± 0,2 mm

| (c) | raztezek: |
| --- | --- |

(c)

raztezek:

8 ± 2 % pri 10 000  N

| 5. | Dvotočkovni statični pas, kot je prikazan na sliki 1, sestoji iz dveh standardnih okovov pritrdišč, kot sta prikazana na sliki 2, in traku, ki izpolnjuje zahteve odstavka 4. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Okove pritrdišč dvotočkovnega pasu je treba namestiti na pritrdišči preskusnih vozičkov A in B. Vrednost Y na sliki 1 je 1 300 ± 5 mm. To je največja predpisana dolžina za homologacijo univerzalnih sistemov za zadrževanje otrok z dvotočkovnimi pasovi (glej odstavek 6.1.9). |
| --- | --- |

6.

Sliki 1a in 1b

Standardne izvedbe varnostnih pasov

Slika 1a

Dvotočkovni statični pas

Image 60

Slika 1b

Tritočkovni pas z navijalom

Image 61

Slika 2

Tipični standardni okov pritrdišča

Mere v mm

Image 62

prerez A - A

Slika 3

Slika 3

Osrednji del standardne izvedbe varnostnega pasu

Osrednji del standardne izvedbe varnostnega pasu

Image 63

prerez A - A

Slika 4

Slika 4

Prekretno vodilo

Prekretno vodilo

Image 64

obdelava: kromirano

zožitev

točkovni zvar

---

PRILOGA 14

HOMOLOGACIJSKA SHEMA (SHEMATSKI PRIKAZ ISO 9002:2000)

preskus COP (3) in obisk (2)

inšpekcijski pregled laboratorija s strani homologacijskega organa

inšpekcijski pregled tovarne s strani homologacijskega organa

preskus SP (3) in obisk (2)

preskus SP s strani tehnične službe

interni preskus SP

podelitev homolgacije

homologacijski preskus in preskus ustreznosti (1)

da

ne

ISO 9002:2000 (0)

vložnik znan

vložnik neznan

vloga za homologacijo

Opombe:

| (1) | Ali enakovreden standard, z dovoljeno izključitvijo zahtev, povezanih z zasnovo in razvojem; točka 7.3 standarda ISO 9002:2000: „Zadovoljstvo kupcev in nenehno izboljševanje“. |
| --- | --- |

(1)

| (1) | Te preskuse izvede tehnična služba. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Preskusi v skladu s Prilogo 16.






  (a) | Če ni ISO 9002:2000:






  (i) | pristojnega organa ali tehnične službe med obiskom iz opombe 3a; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

(a)

Če ni ISO 9002:2000:

(i)

pristojnega organa ali tehnične službe med obiskom iz opombe 3a;

| (ii) | proizvajalca med obiski iz opombe 3b; |
| --- | --- |

(ii)

proizvajalca med obiski iz opombe 3b;

| (b) | Če je ISO 9002:2000: preskuse izvaja proizvajalec; postopek se preveri med obiskom iz opombe 3b. |
| --- | --- |

(b)

Če je ISO 9002:2000: preskuse izvaja proizvajalec; postopek se preveri med obiskom iz opombe 3b.

| (3) | Obisk pristojnega organa ali tehnične službe pri proizvajalcu za inšpekcijski pregled in naključno vzorčenje






  (a) | Če ni ISO 9002:2000: dvakrat na leto. |
| --- | --- | --- |

(3)

(a)

Če ni ISO 9002:2000: dvakrat na leto.

| (b) | Če je ISO 9002:2000: enkrat na leto. |
| --- | --- |

(b)

Če je ISO 9002:2000: enkrat na leto.

---

PRILOGA 15

POJASNILA

Pojasnila v tej prilogi zadevajo težave pri razlaganju nekaterih odstavkov tega pravilnika. Namenjena so kot navodilo za tehnične službe, ki opravljajo homologacijske preskuse.

| | Odstavek 2.10.1
  Naprava za hitro nastavitev je lahko tudi naprava z vrtljivo gredjo in vzmetjo, podobna navijalu z ročno sprostitvijo. To napravo za nastavitev je treba preskušati po zahtevah iz odstavkov 7.2.2.5 in 7.2.3.1.3. |
| --- | --- |

Odstavek 2.10.1

Naprava za hitro nastavitev je lahko tudi naprava z vrtljivo gredjo in vzmetjo, podobna navijalu z ročno sprostitvijo. To napravo za nastavitev je treba preskušati po zahtevah iz odstavkov 7.2.2.5 in 7.2.3.1.3.

| | Odstavek 2.19.2
  Sistem za zadrževanje „poluniverzalne“ kategorije, določen za vgradnjo na zadnjem sedežu v limuzini in v karavanu, kjer je celoten sklop varnostnih pasov identičen, je en „tip“. |
| --- | --- |

Odstavek 2.19.2

Sistem za zadrževanje „poluniverzalne“ kategorije, določen za vgradnjo na zadnjem sedežu v limuzini in v karavanu, kjer je celoten sklop varnostnih pasov identičen, je en „tip“.

| | Odstavek 2.19.3
  Pri odločanju, ali gre za nov tip, je treba upoštevati pomen sprememb mer in/ali mase sedeža, blazinjenja ali ščitnika pred udarcem ter značilnosti absorbiranja energije ali barve materiala. |
| --- | --- |

Odstavek 2.19.3

Pri odločanju, ali gre za nov tip, je treba upoštevati pomen sprememb mer in/ali mase sedeža, blazinjenja ali ščitnika pred udarcem ter značilnosti absorbiranja energije ali barve materiala.

| | Odstavka 2.19.4 in 2.19.5
  Ta dva odstavka ne veljata za varnostne pasove, ločeno homologirane skladno s Pravilnikom št. 16, ki so potrebni za pritrditev sistema za zadrževanje otrok v vozilu ali za zadrževanje otroka. |
| --- | --- |

Odstavka 2.19.4 in 2.19.5

Ta dva odstavka ne veljata za varnostne pasove, ločeno homologirane skladno s Pravilnikom št. 16, ki so potrebni za pritrditev sistema za zadrževanje otrok v vozilu ali za zadrževanje otroka.

| | Odstavek 6.1.2
  Za nazaj obrnjene sisteme za zadrževanje otrok se pravilna lega zgornjega dela sistema za zadrževanje glede na glavo preskusne lutke otroka zagotovi z vgradnjo največje preskusne lutke, za katero je sistem določen, v skrajni legi naslonjala; treba je zagotoviti, da vodoravna črta v višini oči poteka pod vrhom sedeža. |
| --- | --- |

Odstavek 6.1.2

Za nazaj obrnjene sisteme za zadrževanje otrok se pravilna lega zgornjega dela sistema za zadrževanje glede na glavo preskusne lutke otroka zagotovi z vgradnjo največje preskusne lutke, za katero je sistem določen, v skrajni legi naslonjala; treba je zagotoviti, da vodoravna črta v višini oči poteka pod vrhom sedeža.

| | Odstavek 6.1.8
  Zahteva o 150 mm se uporablja tudi za prenosne otroške ležalnike. |
| --- | --- |

Odstavek 6.1.8

Zahteva o 150 mm se uporablja tudi za prenosne otroške ležalnike.

| | Odstavek 6.2.4
  Meja sprejemljivega premika ramenskega pasu je, da spodnji rob ramenskega dela standardnega varnostnega pasu pri največjem premiku preskusne lutke ne sme biti nižje od komolca preskusne lutke. |
| --- | --- |

Odstavek 6.2.4

Meja sprejemljivega premika ramenskega pasu je, da spodnji rob ramenskega dela standardnega varnostnega pasu pri največjem premiku preskusne lutke ne sme biti nižje od komolca preskusne lutke.

| | Odstavek 6.2.9
  V splošnem se razume, da se ta odstavek nanaša tudi na naprave, ki imajo takšno blokirno napravo, čeprav ta ni predpisana za ta razred. Tako bi se preskus uporabljal samo za napravo razreda 2, vendar s predpisano silo, tj. dvakratno maso preskusne lutke razreda I. |
| --- | --- |

Odstavek 6.2.9

V splošnem se razume, da se ta odstavek nanaša tudi na naprave, ki imajo takšno blokirno napravo, čeprav ta ni predpisana za ta razred. Tako bi se preskus uporabljal samo za napravo razreda 2, vendar s predpisano silo, tj. dvakratno maso preskusne lutke razreda I.

| | Odstavek 7.1.3
  Preskus prevračanja se opravi ob uporabi enakega postopka vgradnje in enakih parametrov, kot so določeni za dinamični preskus. |
| --- | --- |

Odstavek 7.1.3

Preskus prevračanja se opravi ob uporabi enakega postopka vgradnje in enakih parametrov, kot so določeni za dinamični preskus.

| | Odstavek 7.1.3.1
  Med prevračanjem ni dovoljeno ustavljanje preskuševalnega ogrodja. |
| --- | --- |

Odstavek 7.1.3.1

Med prevračanjem ni dovoljeno ustavljanje preskuševalnega ogrodja.

| | Odstavek 7.1.4.1.4.
  Namen odstavka je zagotoviti, da bo sistem za zadrževanje otrok zdržal vse obremenitve med dinamičnim preskusom, pri čemer otrok ostane v določeni legi, ter ohranil prvotni položaj in konfiguracijo. Vse spremembe prvotne konfiguracije, vključno s spremembami položaja nagnjenja ali podporne noge, pomenijo, da sistem ni prestal preskusa. Vse napake na sestavnih delih, ki prenašajo obremenitev, kot so stične točke varnostnega pasu za odrasle (potek varnostnega pasu), naprava proti vrtenju ali školjka sistema za zadrževanja otrok, pomenijo, da sistem ni prestal preskusa, razen če je tako delovanje jasno opredeljeno kot funkcija naprave za omejevanje obremenitve. |
| --- | --- |

Odstavek 7.1.4.1.4.

Namen odstavka je zagotoviti, da bo sistem za zadrževanje otrok zdržal vse obremenitve med dinamičnim preskusom, pri čemer otrok ostane v določeni legi, ter ohranil prvotni položaj in konfiguracijo. Vse spremembe prvotne konfiguracije, vključno s spremembami položaja nagnjenja ali podporne noge, pomenijo, da sistem ni prestal preskusa. Vse napake na sestavnih delih, ki prenašajo obremenitev, kot so stične točke varnostnega pasu za odrasle (potek varnostnega pasu), naprava proti vrtenju ali školjka sistema za zadrževanja otrok, pomenijo, da sistem ni prestal preskusa, razen če je tako delovanje jasno opredeljeno kot funkcija naprave za omejevanje obremenitve.

| | Odstavek 7.1.4.1.10.1.2.
  Povsem zložena pomeni, da je podporna noga v zloženem položaju, tako da noben njen del ne štrli iz površine podnožja ali školjke in da ne vpliva na položaj sistema za zadrževanje otrok na preskuševalni napravi. Za pojasnjevalne primere glej naslednji sliki.

  Slika 1


  Primeri povsem zložene podporne noge




  sistem za zadrževanje otrok
  podporna noga
  podporna noga

  Slika 2


  Primeri podporne noge, ki ni povsem zložena




  sistem za zadrževanje otrok
  podporna noga
  podporna noga |
| --- | --- |

Odstavek 7.1.4.1.10.1.2.

Povsem zložena pomeni, da je podporna noga v zloženem položaju, tako da noben njen del ne štrli iz površine podnožja ali školjke in da ne vpliva na položaj sistema za zadrževanje otrok na preskuševalni napravi. Za pojasnjevalne primere glej naslednji sliki.

Slika 1

Primeri povsem zložene podporne noge

sistem za zadrževanje otrok

podporna noga

podporna noga

Slika 2

Primeri podporne noge, ki ni povsem zložena

sistem za zadrževanje otrok

podporna noga

podporna noga

| | Odstavek 7.1.4.2.2
  Besedilo tega odstavka se nanaša na pospeške, ki nastanejo kot vlečna obremenitev v hrbtenici preskusne lutke. |
| --- | --- |

Odstavek 7.1.4.2.2

Besedilo tega odstavka se nanaša na pospeške, ki nastanejo kot vlečna obremenitev v hrbtenici preskusne lutke.

| | Odstavek 7.1.4.3.1
  Vidni znaki poškodbe pomenijo preoblikovanje modelirne mase zaradi trebušnega vložka (zaradi pritiskanja sistema za zadrževanje), ne pa deformacije modelirne mase v vodoravni smeri brez stiskanja, ki npr. nastane pri preprostem upogibu hrbtenice. Glej tudi razlago odstavka 6.2.4. |
| --- | --- |

Odstavek 7.1.4.3.1

Vidni znaki poškodbe pomenijo preoblikovanje modelirne mase zaradi trebušnega vložka (zaradi pritiskanja sistema za zadrževanje), ne pa deformacije modelirne mase v vodoravni smeri brez stiskanja, ki npr. nastane pri preprostem upogibu hrbtenice. Glej tudi razlago odstavka 6.2.4.

| | Odstavek 7.2.1.5
  Zahteve prvega stavka so izpolnjene, če roka preskusne lutke lahko doseže zaponko. |
| --- | --- |

Odstavek 7.2.1.5

Zahteve prvega stavka so izpolnjene, če roka preskusne lutke lahko doseže zaponko.

| | Odstavek 7.2.2.1
  To se uporabi, da se zagotovita enostavna pritrditev in odstranitev ločeno homologiranih vodilnih trakov. |
| --- | --- |

Odstavek 7.2.2.1

To se uporabi, da se zagotovita enostavna pritrditev in odstranitev ločeno homologiranih vodilnih trakov.

| | Odstavek 7.2.4.1.1
  Potrebna sta dva trakova. Izmeri se pretržna obremenitev prvega traku. Širina drugega traku se izmeri pri 75 % te obremenitve. |
| --- | --- |

Odstavek 7.2.4.1.1

Potrebna sta dva trakova. Izmeri se pretržna obremenitev prvega traku. Širina drugega traku se izmeri pri 75 % te obremenitve.

| | Odstavek 7.2.4.4
  Ni dovoljena uporaba delov, ki jih je mogoče razstaviti ali izvleči in jih nevešč uporabnik lahko nepravilno ponovno vgradi, zaradi česar bi sklop lahko postal nevaren. |
| --- | --- |

Odstavek 7.2.4.4

Ni dovoljena uporaba delov, ki jih je mogoče razstaviti ali izvleči in jih nevešč uporabnik lahko nepravilno ponovno vgradi, zaradi česar bi sklop lahko postal nevaren.

| | Odstavek 8.1.2.2

  „Pritrjeno na sedež“ pomeni preskuševalni sedež, kot je predpisan v Prilogi 6. „Posebne naprave bi lahko“ pomeni, da se posebni sistem za zadrževanje lahko preskuša glede na prevračanje, ko je vgrajen na preskuševalnem sedežu, vendar je dovoljeno opravljanje tega preskusa tudi na sedežu v vozilu. |
| --- | --- |

Odstavek 8.1.2.2

„Pritrjeno na sedež“ pomeni preskuševalni sedež, kot je predpisan v Prilogi 6. „Posebne naprave bi lahko“ pomeni, da se posebni sistem za zadrževanje lahko preskuša glede na prevračanje, ko je vgrajen na preskuševalnem sedežu, vendar je dovoljeno opravljanje tega preskusa tudi na sedežu v vozilu.

| | Odstavek 8.1.3.6.3.2
  V tečajih vrtljiva plošča ali podobna gibljiva naprava je namenjena simuliranju odstranitve oblačil otroka in neuspešne ponovne nastavitve sistema H-pasu. Če otroka zadržuje sistem, ki se prilagaja njegovi postavi brez zunanjih posegov (če se uporablja varnostni pas za odrasle ali če H-pas vsebuje samodejna navijala ali navijala z zaskočitvijo v sili), ni potrebno uporabiti v tečajih vrtljive plošče. Pri sistemih za zadrževanje otrok, pri katerih je dolžino trakov mogoče fiksirati (na primer H-pas brez navijal ali varnostni pas za odrasle z blokirno napravo), se zahteva uporaba v tečajih vrtljive plošče. V tečajih vrtljivo ploščo je treba uporabiti za preskuse sistemov za zadrževanje otrok, ki uporabljajo prepasane ščitnike pred udarci. |
| --- | --- |

Odstavek 8.1.3.6.3.2

V tečajih vrtljiva plošča ali podobna gibljiva naprava je namenjena simuliranju odstranitve oblačil otroka in neuspešne ponovne nastavitve sistema H-pasu. Če otroka zadržuje sistem, ki se prilagaja njegovi postavi brez zunanjih posegov (če se uporablja varnostni pas za odrasle ali če H-pas vsebuje samodejna navijala ali navijala z zaskočitvijo v sili), ni potrebno uporabiti v tečajih vrtljive plošče. Pri sistemih za zadrževanje otrok, pri katerih je dolžino trakov mogoče fiksirati (na primer H-pas brez navijal ali varnostni pas za odrasle z blokirno napravo), se zahteva uporaba v tečajih vrtljive plošče. V tečajih vrtljivo ploščo je treba uporabiti za preskuse sistemov za zadrževanje otrok, ki uporabljajo prepasane ščitnike pred udarci.

| | Odstavek 8.2.2.1.1

  „Ob upoštevanju običajnih pogojev uporabe“ pomeni, da se ta preskus opravi, ko je sistem za zadrževanje vgrajen na preskuševalni sedež ali na sedež vozila brez preskusne lutke.
  Preskusna lutka se uporabi samo za namestitev naprave za nastavitev. Najprej je treba trakove nastaviti skladno z odstavkom 8.1.3.6.3.2 ali 8.1.3.6.3.3 (odvisno od tega, kateri je ustrezen). Preskus se nato opravi brez preskusne lutke. |
| --- | --- |

Odstavek 8.2.2.1.1

„Ob upoštevanju običajnih pogojev uporabe“ pomeni, da se ta preskus opravi, ko je sistem za zadrževanje vgrajen na preskuševalni sedež ali na sedež vozila brez preskusne lutke.

Preskusna lutka se uporabi samo za namestitev naprave za nastavitev. Najprej je treba trakove nastaviti skladno z odstavkom 8.1.3.6.3.2 ali 8.1.3.6.3.3 (odvisno od tega, kateri je ustrezen). Preskus se nato opravi brez preskusne lutke.

| | Odstavek 8.2.5.2.6
  Ta odstavek se ne nanaša na vodilne trakove, ki so bili ločeno homologirani po tem pravilniku. |
| --- | --- |

Odstavek 8.2.5.2.6

Ta odstavek se ne nanaša na vodilne trakove, ki so bili ločeno homologirani po tem pravilniku.

| | Odstavek 10.1.3
  Če spremembe pri razširitvi zadevajo samo en razred sistemov za zadrževanje otrok, se preskus opravi samo za navedeni razred; če so rezultati premika glave slabši kot predhodni najneugodnejši položaj za sistem za zadrževanje otrok (za vse razrede iz prvotnih homologacij ali predhodnih razširitev), je treba izvesti nov preskus ustreznosti proizvodnje. Če premik glave ni večji od tistega, zabeleženega pri katerih koli predhodnih preskusih za namene homologacije ali razširitve (razen preskusov ustreznosti proizvodnje), dodatni preskusi ustreznosti proizvodnje niso potrebni.
  Če spremembe pri razširitvi zadevajo več kot en razred, na primer če se razred sistemov za zadrževanje otrok 2/3 razširi tudi na razred 1, vendar sprememba lahko zadeva razred 2/3 (npr. okrepitev), se izvedejo preskusi za razred 1 in uporabi najneugodnejši položaj za razred 2/3 (prvotna homologacija). Če je kateri koli rezultat slabši od tistega pri preskusih za namene prvotne homologacije ali predhodne razširitve (razen preskusov ustreznosti proizvodnje), je treba izvesti preskuse ustreznosti proizvodnje glede na nov najneugodnejši položaj.
  Vedno je treba primerjati najneugodnejši položaj iz vseh preskusov za homologacijo in razširitev (razen preskusov ustreznosti proizvodnje). |
| --- | --- |

Odstavek 10.1.3

Če spremembe pri razširitvi zadevajo samo en razred sistemov za zadrževanje otrok, se preskus opravi samo za navedeni razred; če so rezultati premika glave slabši kot predhodni najneugodnejši položaj za sistem za zadrževanje otrok (za vse razrede iz prvotnih homologacij ali predhodnih razširitev), je treba izvesti nov preskus ustreznosti proizvodnje. Če premik glave ni večji od tistega, zabeleženega pri katerih koli predhodnih preskusih za namene homologacije ali razširitve (razen preskusov ustreznosti proizvodnje), dodatni preskusi ustreznosti proizvodnje niso potrebni.

Če spremembe pri razširitvi zadevajo več kot en razred, na primer če se razred sistemov za zadrževanje otrok 2/3 razširi tudi na razred 1, vendar sprememba lahko zadeva razred 2/3 (npr. okrepitev), se izvedejo preskusi za razred 1 in uporabi najneugodnejši položaj za razred 2/3 (prvotna homologacija). Če je kateri koli rezultat slabši od tistega pri preskusih za namene prvotne homologacije ali predhodne razširitve (razen preskusov ustreznosti proizvodnje), je treba izvesti preskuse ustreznosti proizvodnje glede na nov najneugodnejši položaj.

Vedno je treba primerjati najneugodnejši položaj iz vseh preskusov za homologacijo in razširitev (razen preskusov ustreznosti proizvodnje).

---

PRILOGA 16

NADZOR SKLADNOSTI PROIZVODNJE

1.   PRESKUSI

Sistemi za zadrževanje otrok izpolnjujejo zahteve, na katerih temeljijo naslednji preskusi:

| 1.1 | Preverjanje praga zaskočitve in vzdržljivosti navijal z zaskočitvijo v sili
  V skladu z določbami iz odstavka 8.2.4.3 se preverjanje po izvedenih preskusih vzdržljivosti, ki so podrobno opisani v odstavkih 8.2.4.2., 8.2.4.4. in 8.2.4.5, izvede v najbolj neugodni smeri, v skladu z zahtevami iz odstavka 7.2.3.2.6. |
| --- | --- |

1.1

Preverjanje praga zaskočitve in vzdržljivosti navijal z zaskočitvijo v sili

V skladu z določbami iz odstavka 8.2.4.3 se preverjanje po izvedenih preskusih vzdržljivosti, ki so podrobno opisani v odstavkih 8.2.4.2., 8.2.4.4. in 8.2.4.5, izvede v najbolj neugodni smeri, v skladu z zahtevami iz odstavka 7.2.3.2.6.

| 1.2 | Preverjanje vzdržljivosti navijal s samodejno zaskočitvijo
  V skladu z določbami iz odstavka 8.2.4.2 in preskusi iz odstavkov 8.2.4.4 in 8.2.4.5, kot zahteva odstavek 7.2.3.1.3. |
| --- | --- |

1.2

Preverjanje vzdržljivosti navijal s samodejno zaskočitvijo

V skladu z določbami iz odstavka 8.2.4.2 in preskusi iz odstavkov 8.2.4.4 in 8.2.4.5, kot zahteva odstavek 7.2.3.1.3.

| 1.3 | Preskus trdnosti trakov po kondicioniranju
  V skladu s postopkom iz odstavka 7.2.4.2 po kondicioniranju v skladu z zahtevami iz odstavkov od 8.2.5.2.1 do 8.2.5.2.5.
  1.3.1   Preskus trdnosti trakov po odrgnjenju
  V skladu s postopkom iz odstavka 7.2.4.2 po kondicioniranju v skladu z zahtevami iz odstavka 8.2.5.2.6. |
| --- | --- |

1.3

Preskus trdnosti trakov po kondicioniranju

V skladu s postopkom iz odstavka 7.2.4.2 po kondicioniranju v skladu z zahtevami iz odstavkov od 8.2.5.2.1 do 8.2.5.2.5.

1.3.1   Preskus trdnosti trakov po odrgnjenju

V skladu s postopkom iz odstavka 7.2.4.2 po kondicioniranju v skladu z zahtevami iz odstavka 8.2.5.2.6.

| 1.4 | Preskus mikrozdrsa
  V skladu s postopkom iz odstavka 8.2.3 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.4

Preskus mikrozdrsa

V skladu s postopkom iz odstavka 8.2.3 tega pravilnika.

| 1.5 | Absorpcija energije
  V skladu z določbami iz odstavka 7.1.2 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.5

Absorpcija energije

V skladu z določbami iz odstavka 7.1.2 tega pravilnika.

| 1.6 | Preverjanje izpolnjevanja zahtev o delovanju sistema za zadrževanje otrok po ustreznem dinamičnem preskusu
  V skladu z določbami iz odstavka 8.1.3 pri vsaki zaponki, ki je bila predhodno kondicionirana po zahtevah iz odstavka 7.2.1.7 tako, da so izpolnjene ustrezne zahteve iz odstavka 7.1.4 (splošne zahteve za sistem za zadrževanje otrok) in iz odstavka 7.2.1.8.1 (zahteve za vsako zaponko pod obremenitvijo). |
| --- | --- |

1.6

Preverjanje izpolnjevanja zahtev o delovanju sistema za zadrževanje otrok po ustreznem dinamičnem preskusu

V skladu z določbami iz odstavka 8.1.3 pri vsaki zaponki, ki je bila predhodno kondicionirana po zahtevah iz odstavka 7.2.1.7 tako, da so izpolnjene ustrezne zahteve iz odstavka 7.1.4 (splošne zahteve za sistem za zadrževanje otrok) in iz odstavka 7.2.1.8.1 (zahteve za vsako zaponko pod obremenitvijo).

| 1.7 | Temperaturni preskus
  V skladu z določbami iz odstavka 7.1.5 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.7

Temperaturni preskus

V skladu z določbami iz odstavka 7.1.5 tega pravilnika.

2.   POGOSTNOST PRESKUSOV IN REZULTATI

2.1   Pogostnost preskusov v skladu z zahtevami iz odstavkov 1.1 do 1.5 in 1.7 temelji na statistični izbiri naključnih vzorcev v skladu z enim od rednih postopkov zagotavljanja kakovosti; preskusi se izvajajo vsak enkrat na leto.

2.2   Minimalni pogoji za nadzor skladnosti sistemov za zadrževanje otrok „univerzalne“ in „poluniverzalne“ kategorije ter kategorije „za omejeno uporabo“ v zvezi z dinamični preskusi v skladu z odstavkom 1.6.

Imetnik homologacije v skladu z ustreznimi organi z metodo nadzora posameznih serij (odstavek 2.2.1) ali z metodo stalnega nadzora (odstavek 2.2.2) nadzira preverjanje skladnosti.

2.2.1   Nadzor posameznih serij za sisteme za zadrževanje otrok

2.2.1.1   Imetnik homologacije mora sisteme za zadrževanje otrok razdeliti v serije, ki so čim bolj enotne glede na surovine ali vmesne izdelke, vključene v njihovi izdelavi (drugačna barva školjke, drugačen postopek izdelave H-pasu), in glede proizvodnih pogojev. Število sistemov v seriji ne sme presegati 5 000 enot.

V skladu z ustreznimi organi lahko preskuse izvaja tehnična služba ali pa se izvajajo v pristojnosti imetnika homologacije.

2.2.1.2   Za vsako serijo je treba v skladu z določbami iz odstavka 2.2.1.4 izbrati vzorec iz najmanj 20 odstotkov količine serije, ki mora biti proizvedena.

2.2.1.3   Značilnosti sistemov za zadrževanje otrok in število dinamičnih preskusov, ki jih je treba opraviti, so navedeni v odstavku 2.2.1.4.

2.2.1.4   Da se serija sistemov za zadrževanje otrok sprejme, mora izpolnjevati naslednje pogoje:

| Število v seriji | Število vzorcev/značilnosti sistemov za zadrževanje otrok | Skupno število vzorcev | Merila sprejemljivosti | Merila za zavrnitev | Stopnja strogosti nadzora |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| N<500 | 1. = 1 MH | 1 | 0 | — | običajna |
| 2. = 1 MH | 2 | 1 | 2 |
| 500 < N < 5 000 | 1. = 1 MH + 1 LH | 2 | 0 | 2 | običajna |
| 2. = 1 MH + 1 LH | 4 | 1 | 2 |
| N < 500 | 1. = 2 MH | 2 | 0 | 2 | povečana |
| 2. = 2 MH | 4 | 1 | 2 |
| 500 < N < 5 000 | 1. = 2 MH + 2 LH | 4 | 0 | 2 | povečana |
| 2. = 2 MH + 2 LH | 8 | 1 | 2 |

Število v seriji

Število vzorcev/značilnosti sistemov za zadrževanje otrok

Skupno število vzorcev

Merila sprejemljivosti

Merila za zavrnitev

Stopnja strogosti nadzora

N<500

1. = 1 MH

1

0

—

običajna

2. = 1 MH

2

1

2

500 < N < 5 000

1. = 1 MH + 1 LH

2

0

2

običajna

2. = 1 MH + 1 LH

4

1

2

N < 500

1. = 2 MH

2

0

2

povečana

2. = 2 MH

4

1

2

500 < N < 5 000

1. = 2 MH + 2 LH

4

0

2

povečana

2. = 2 MH + 2 LH

8

1

2

Opomba:

| | MH označuje tršo konfiguracijo (najslabši rezultati, dobljeni pri homologaciji ali razširitvi homologacije). |
| --- | --- |

MH označuje tršo konfiguracijo (najslabši rezultati, dobljeni pri homologaciji ali razširitvi homologacije).

| | LH označuje manj trdo konfiguracijo. |
| --- | --- |

LH označuje manj trdo konfiguracijo.

Ta sistem dvojnega vzorčenja deluje, kot sledi:

| | Če prvi vzorec pri običajnem nadzoru ne vsebuje enot z napako, se serija sprejme brez preskušanja drugega vzorca. Če vsebuje dve enoti z napako, se serija zavrne. Če vsebuje eno enoto z napako, se izbere drugi vzorec in skupno število mora izpolnjevati pogoj iz stolpca 5 v zgornji tabeli. |
| --- | --- |

Če prvi vzorec pri običajnem nadzoru ne vsebuje enot z napako, se serija sprejme brez preskušanja drugega vzorca. Če vsebuje dve enoti z napako, se serija zavrne. Če vsebuje eno enoto z napako, se izbere drugi vzorec in skupno število mora izpolnjevati pogoj iz stolpca 5 v zgornji tabeli.

| | Če sta od petih zaporednih serij dve zavrnjeni, se stopnja strogosti nadzora iz običajne spremeni v povečano. Stopnja strogosti nadzora se spet vrne na običajno, če je sprejetih pet zaporednih serij. |
| --- | --- |

Če sta od petih zaporednih serij dve zavrnjeni, se stopnja strogosti nadzora iz običajne spremeni v povečano. Stopnja strogosti nadzora se spet vrne na običajno, če je sprejetih pet zaporednih serij.

| | Če je katera serija zavrnjena, se šteje, da proizvodnja ni skladna, in serija se ne sprosti. |
| --- | --- |

Če je katera serija zavrnjena, se šteje, da proizvodnja ni skladna, in serija se ne sprosti.

| | Če sta zavrnjeni dve zaporedni seriji, ki sta predmet povečane stopnje nadzora, se uporabijo določbe iz odstavka 13. |
| --- | --- |

Če sta zavrnjeni dve zaporedni seriji, ki sta predmet povečane stopnje nadzora, se uporabijo določbe iz odstavka 13.

2.2.1.5   Nadzor skladnosti sistemov za zadrževanje otrok se začne izvajati pri seriji, proizvedeni za prvo serijo, ki je bila predmet preskusa ustreznosti proizvodnje.

2.2.1.6   Rezultati preskusov, opisani v odstavku 2.2.1.4, ne smejo presegati L, pri čemer je L mejna vrednost, predpisana za vsak homologacijski preskus.

2.2.2   Stalni nadzor

2.2.2.1   Imetnik homologacije je dolžan izvajati stalni nadzor kakovosti svojega proizvodnega procesa, in sicer na statistični podlagi in z vzorčenjem. V skladu z ustreznimi organi lahko preskuse izvaja tehnična služba ali pa se izvajajo v pristojnosti imetnika homologacije, ki je odgovoren za sledljivost izdelka.

2.2.2.2   Vzorce je treba jemati v skladu z določbami iz odstavka 2.2.2.4.

2.2.2.3   Značilnost sistemov za zadrževanje otrok se izbere naključno, preskusi, ki jih je treba opraviti, pa so opisani v odstavku 2.2.2.4.

2.2.2.4   Nadzor mora izpolnjevati naslednje zahteve:

| Izbrani sistemi za zadrževanje otrok | Stopnja strogosti nadzora |
| --- | --- |
| 0,02 % pomeni en izbran sistem za zadrževanje otrok na 5 000 proizvedenih | običajna |
| 0,05 % pomeni en izbran sistem za zadrževanje otrok na 2 000 proizvedenih | povečana |

Izbrani sistemi za zadrževanje otrok

Stopnja strogosti nadzora

0,02 % pomeni en izbran sistem za zadrževanje otrok na 5 000 proizvedenih

običajna

0,05 % pomeni en izbran sistem za zadrževanje otrok na 2 000 proizvedenih

povečana

Ta sistem dvojnega vzorčenja deluje, kot sledi:

| | Če se šteje, da je sistem za zadrževanje otrok skladen, je skladna tudi proizvodnja. |
| --- | --- |

Če se šteje, da je sistem za zadrževanje otrok skladen, je skladna tudi proizvodnja.

| | Če sistem za zadrževanje otrok ne izpolnjuje zahtev, se izbere drug sistem za zadrževanje otrok. |
| --- | --- |

Če sistem za zadrževanje otrok ne izpolnjuje zahtev, se izbere drug sistem za zadrževanje otrok.

| | Če drugi sistem za zadrževanje otrok izpolnjuje zahteve, je proizvodnja skladna. |
| --- | --- |

Če drugi sistem za zadrževanje otrok izpolnjuje zahteve, je proizvodnja skladna.

| | Če noben (niti prvi niti drugi) sistem za zadrževanje otrok ne izpolnjuje zahtev, proizvodnja ni skladna, sistemi za zadrževanje otrok, ki bi lahko imeli enako napako, pa se umaknejo in sprejmejo se potrebni ukrepi za ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

Če noben (niti prvi niti drugi) sistem za zadrževanje otrok ne izpolnjuje zahtev, proizvodnja ni skladna, sistemi za zadrževanje otrok, ki bi lahko imeli enako napako, pa se umaknejo in sprejmejo se potrebni ukrepi za ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

| | Povečana stopnja nadzora se uvede namesto običajne stopnje nadzora, če je treba od 10 000 zaporedno proizvedenih sistemov za zadrževanje otrok proizvodnjo prekiniti dvakrat. |
| --- | --- |

Povečana stopnja nadzora se uvede namesto običajne stopnje nadzora, če je treba od 10 000 zaporedno proizvedenih sistemov za zadrževanje otrok proizvodnjo prekiniti dvakrat.

| | Običajna stopnja nadzora se znova uvede, če se šteje, da je skladnih 10 000 zaporedno proizvedenih sistemov za zadrževanje otrok. |
| --- | --- |

Običajna stopnja nadzora se znova uvede, če se šteje, da je skladnih 10 000 zaporedno proizvedenih sistemov za zadrževanje otrok.

| | Če je proizvodnja, ki je predmet povečane stopnje nadzora, prekinjena dvakrat, veljajo določbe iz odstavka 13. |
| --- | --- |

Če je proizvodnja, ki je predmet povečane stopnje nadzora, prekinjena dvakrat, veljajo določbe iz odstavka 13.

2.2.2.5   Stalni nadzor sistemov za zadrževanje otrok se začne izvajati po potrditvi ustreznosti proizvodnje.

2.2.2.6   Rezultati preskusov, opisani v odstavku 2.2.2.4, ne smejo presegati L, pri čemer je L mejna vrednost, predpisana za vsak homologacijski preskus.

2.3   Pri vgrajenih napravah, specifičnih za določeno vozilo, veljajo naslednje pogostnosti preskusov:

| sistemi za zadrževanje otrok, z izjemo jezdecev: | enkrat na 8 tednov |
| --- | --- |
| jezdeci: | enkrat na 12 tednov |

sistemi za zadrževanje otrok, z izjemo jezdecev:

enkrat na 8 tednov

jezdeci:

enkrat na 12 tednov

Pri vsakem preskusu morajo biti izpolnjene vse zahteve iz odstavkov 7.1.4 in 7.2.1.8.1. Če so rezultati vseh preskusov v enem letu zadovoljivi, lahko proizvajalec v dogovoru s homologacijskim organom zmanjša pogostost na naslednji način:

| sistemi za zadrževanje otrok, z izjemo jezdecev: | enkrat na 16 tednov |
| --- | --- |
| jezdeci: | enkrat na 24 tednov |

sistemi za zadrževanje otrok, z izjemo jezdecev:

enkrat na 16 tednov

jezdeci:

enkrat na 24 tednov

Če je letna proizvodnja 1 000 sistemov za zadrževanje otrok ali manj, pa je dovoljena najmanjša pogostost enkrat na leto.

2.3.1   Pri napravah, specifičnih za določeno vozilo, v skladu z odstavkom 2.1.2.4.1 lahko proizvajalec sistema za zadrževanje otrok izbere postopke skladnosti proizvodnje v skladu z odstavkom 2.2 na preskuševalnem sedežu ali v skladu z odstavkom 2.3 v karoseriji vozila.

2.3.2   Če preskusni vzorec ne prestane določenega preskusa, je treba opraviti še en preskus z istimi zahtevami na najmanj treh drugih vzorcih. Če eden od teh treh vzorcev ne opravi dinamičnega preskusa, se šteje, da proizvodnja ni skladna, pogostost pa se dvigne na višjo stopnjo, če se je prej v skladu z odstavkom 2.3 uporabljala nižja, poleg tega pa se sprejmejo potrebni ukrepi za ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

2.4   Če se ugotovi, da proizvodnja ni skladna glede na odstavke 2.2.1.4, 2.2.2.4 ali 2.3.2, mora imetnik homologacije ali njegov zastopnik:

| 2.4.1 | obvestiti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, in navesti sprejete ukrepe za ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

2.4.1

obvestiti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, in navesti sprejete ukrepe za ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

2.5   Proizvajalec mora četrtletno obveščati homologacijski organ o količini izdelkov, izdelanih po posamezni homologacijski številki, in navesti način identifikacije izdelkov, ki ustrezajo posamezni homologacijski številki.

---

PRILOGA 17

PRESKUS MATERIALA, KI ABSORBIRA ENERGIJO

1.   MODEL GLAVE

1.1   Model glave je sestavljen iz trdne lesene polkrogle z dodanim manjšim kroglastim segmentom, kot je prikazano na sliki A. Izdelan je tako, da lahko prosto pade vzdolž označene osi, in ima pripravo za pritrditev merilnika pospeška, da se lahko izmeri pospešek v smeri padca.

1.2   Vključno z merilnikom pospeška mora imeti model glave skupno maso 2,75 ± 0,05 kg.

Slika A

Model glave

Mere v mm

smer padca

2.   INSTRUMENTI

Med preskusom se beleži pospešek z opremo, ki ustreza frekvenčnemu razredu kanala 1000, kot je določeno v zadnji različici standarda ISO 6487.

3.   POSTOPEK

3.1   Sestavljeni sistem za zadrževanje otrok se postavi v območje udarca na togo ravno površino z najmanjšimi merami 500 × 500 mm, tako da je smer udarca pravokotna na notranjo površino sistema za zadrževanje otrok na območju udarca.

3.2   Model glave se dvigne na višino 100 – 0/+ 5 mm, merjeno od ustreznih zgornjih površin sestavljenega sistema za zadrževanje otrok do najnižje točke modela glave, in se nato spusti, da pade. Zabeleži se pospešek, ki pri udarcu deluje na model glave.

---

PRILOGA 18

METODA DOLOČANJA OBMOČJA UDARCA NA MODELU GLAVE PRI NAPRAVAH ZA ZADRŽEVANJE OTROK S HRBTNIM NASLONOM IN ZA DOLOČANJE NAJMANJŠE VELIKOSTI BOČNIH KRIL PRI NAZAJ OBRNJENIH NAPRAVAH

| 1. | Naprava se namesti na preskusni sedež, opisan v Prilogi 6. Nastavljive naprave se nastavijo v najbolj pokončen položaj. Najmanjša preskusna lutka se namesti v napravo po navodilih proizvajalca. Na naslonu se označi točka „A“, ki leži na isti vodoravni ravni kot rama najmanjše preskusne lutke v točki, ki je 2 cm od zunanjega roba roke proti notranji strani. Vse notranje površine nad vodoravno ravnino, ki poteka skozi točko A, morajo biti preskušene v skladu s Prilogo 17. To območje vključuje naslon in bočna krila, vključno z notranjimi robovi (območje zakrivljenosti) bočnih kril. V primeru prenosnih otroških ležalnikov, pri katerih simetrična namestitev preskusne lutke v skladu z navodili za uporabo naprave in navodili proizvajalca ni mogoča, morajo biti s Prilogo 17 skladne vse notranje površine nad točko „A“, kot je že opredeljeno, v smeri glave, merjeno, ko je preskusna lutka v prenosnem otroškem ležalniku, ki je na preskusni napravi, in v najbolj neugodnem položaju v skladu z navodili proizvajalca.
  Če je mogoča simetrična namestitev preskusne lutke v prenosnem otroškem ležalniku, mora biti celotno notranje območje v skladu s Prilogo 17. |
| --- | --- |

1.

Če je mogoča simetrična namestitev preskusne lutke v prenosnem otroškem ležalniku, mora biti celotno notranje območje v skladu s Prilogo 17.

| 2. | Nazaj obrnjene naprave morajo imeti bočna krila z najmanjšo globino 90 mm, merjeno od središčnice površine naslona. Bočna krila se začenjajo na vodoravni ravnini, ki poteka skozi točko A, in segajo do vrha naslona. Globina bočnega krila se lahko od točke 90 mm pod vrhom naslona postopoma zmanjšuje. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zahteva iz odstavka 2 glede najmanjše velikosti bočnih kril ne velja za naprave za zadrževanje otrok iz razreda glede na maso II in III v kategoriji „za določena vozila“, ki so namenjene za uporabo v prtljažnem prostoru skladno z odstavkom 6.1.2 tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.

---

PRILOGA 19

OPIS KONDICIONIRANJA NAPRAV ZA NASTAVITEV, NAMEŠČENIH NEPOSREDNO NA SISTEME ZA ZADRŽEVANJE OTROK

Slika 1

1,25 kg

pritrjeni valj

pritrjeni valj

1.   METODA

1.1   Tkani trak mora biti postavljen v referenčni položaj, opisan v odstavku 8.2.7, nato pa se s potegom za prosti konec tkanega traku iz integriranega H-pasu izvleče najmanj 50 mm tkanega traku.

1.2   Tako nastavljen del integriranega H-pasu se pritrdi na vlečno napravo A.

1.3   Naprava za nastavitev se aktivira in najmanj 150 mm tkanega traku se povleče v integrirani H-pas. To ustreza polovici enega cikla in postavi vlečno napravo A v položaj največjega izvlečenja tkanega traku.

1.4   Prosti konec tkanega traku se pritrdi na vlečno napravo B.

2.   OPIS CIKLA:

| 2.1 | Medtem ko A ne deluje z vlečno silo na integrirani H-pas, je treba B izvleči za najmanj 150 mm. |
| --- | --- |

2.1

Medtem ko A ne deluje z vlečno silo na integrirani H-pas, je treba B izvleči za najmanj 150 mm.

| 2.2 | Naprave za nastavitev se aktivirajo in izvleče se A, medtem ko B ne deluje z vlečno silo na prosti konec tkanega traku. |
| --- | --- |

2.2

Naprave za nastavitev se aktivirajo in izvleče se A, medtem ko B ne deluje z vlečno silo na prosti konec tkanega traku.

| 2.3 | Na koncu hoda se deaktivira naprava za nastavitev. |
| --- | --- |

2.3

Na koncu hoda se deaktivira naprava za nastavitev.

| 2.4 | Cikel se ponovi skladno z odstavkom 7.2.2.7 tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.4

Cikel se ponovi skladno z odstavkom 7.2.2.7 tega pravilnika.

---

PRILOGA 20

STANDARDNA MERILNA NAPRAVA ZA UGOTAVLJANJE TRDNOSTI ZAPONKE

Image 70

mere v mm

a = površina pri A:

natezna sila

3 ali 5 trakov

zaponka

natezna sila

---

PRILOGA 21

NAPRAVA ZA DINAMIČNI PRESKUS UDARCA

lega blokirne naprave, če je nameščena

pritrdišči ISOFIX na prelomu

standardno navijalo

celica za merjenje sile 2

preskusna blazina

preskusne sani

celica za merjenje sile 1

stebriček B

prekretno vodilo

1.   METODA

1.1   Samo trebušni pas

Celica za merjenje sile 1 se pritrdi na zunanji strani, kot je prikazano zgoraj. Namesti se sistem za zadrževanje otrok, referenčni pas pa se na zunanji strani napne tako, da obremenitev znaša 75 N ± 5 N.

1.2   Trebušni in diagonalni pas

1.2.1   Celica za merjenje sile 1 se pritrdi na zunanji strani, kot je prikazano zgoraj. Sistem za zadrževanje otrok se namesti v pravilni legi. Če je na sistemu za zadrževanje otrok pritrjena blokirna naprava, ki deluje preko diagonalnega pasu, se celica za merjenje sile 2 namesti v ustrezni legi poleg sistema za zadrževanje otrok med blokirno napravo in zaponko, kot je prikazano zgoraj. Če blokirna naprava ni vgrajena ali če je blokirna naprava pritrjena na zaponki, se celica za merjenje sile namesti v ustrezni legi med prekretnim vodilom in sistemom za zadrževanje otrok.

1.2.2   Trebušni del referenčnega pasu se nastavi tako, da se v celici za merjenje sile 1 doseže natezna sila 50 N ± 5 N. S kredo se označi mesto, kjer tkani trak poteka skozi simulirano zaponko. Medtem ko ostaja trebušni pas v tej legi, se diagonalni pas nastavi tako, da se v celici za merjenje sile 2 doseže natezna sila 50 N ± 5 N tako, da se trak zaskoči v zaskočki sistema za zadrževanje otrok ali pa se pas napne tesno na standardno navijalo.

1.2.3   Celoten trak pasu se izvleče iz vretena navijala in navije, tako da je napetost v pasu med navijalom in prekretnim vodilom 4 ± 3 N. Pred dinamičnim preskusom je treba vreteno blokirati. Opravi se dinamični preskus udarca.

1.2.4   Pred začetkom nameščanja je treba preveriti sistem za zadrževanje otrok zaradi ugotavljanja njegove skladnosti z določili iz odstavka 6.2.1.3. Če zaradi spremenjenih kotov pride do spremembe napetosti v trakovih pri namestitvi, je treba ugotoviti pogoje, ki dajejo najbolj ohlapno namestitev, in nato izvesti nastavitev ter napeti trakove v najbolj tesno lego in prestaviti sistem za zadrževanje otrok v najneugodnejšo lego brez zategovanja varnostnih pasov za odrasle. Opravi se dinamični preskus.

1.3   Pritrdilni element ISOFIX

Za sistem za zadrževanje otrok ISOFIX s prilagodljivimi pritrdišči ISOFIX na prelomu sedeža. Neobremenjen sistem za zadrževanje otrok ISOFIX se namesti na pritrdišči H1-H2 na prelomu sedeža v ustreznem položaju za preskus. Zaskočni mehanizem sistema za zadrževanje otrok ISOFIX naj potegne neobremenjeni sistem za zadrževanje otrok ISOFIX k prelomu sedeža. Ravnina, vzporedna s površino blazine sedeža preskuševalne naprave, se obremeni z dodatno silo 135 ± 15 N, da se premaga sila trenja med sistemom za zadrževanje otrok ISOFIX in blazino sedeža ter pripomore k samodejnemu zategovanju zaskočnega mehanizma. S silo se deluje na središčnico sistema za zadrževanje otrok ISOFIX ali enakomerno okrog nje in ne višje od 100 mm nad površino blazine preskuševalne naprave. Po potrebi se zgornja priveza nastavi tako, da se doseže natezna sila 50 ± 5 N (*1). Ko je sistem za zadrževanje otrok ISOFIX tako nastavljen, se vanj namesti ustrezna preskusna lutka.

Opomba:

| 1. | Namestitev sistema se opravi po namestitvi preskusne lutke v sistem za zadrževanje otrok za odstavka 1.1 in 1.2. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ker se pena preskusne blazine po namestitvi sistema za zadrževanje otrok stisne, je treba dinamični preskus izvesti najpozneje 10 minut po namestitvi. Da bi blazina znova dobila prvotno obliko, mora biti pri uporabi iste blazine časovni razmik med dvema preskusoma 20 minut. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Celice za merjenje sile, ki so nameščene neposredno na traku varnostnega pasu, so lahko med dinamičnim preskusom električno odklopljene, morajo pa ostati na svojem mestu. Masa vsake celice za merjenje sile ne sme presegati 250 g. Alternativno se lahko celica za merjenje sile na trebušnem pasu zamenja s celico za merjenje sile, pritrjeno na pritrdišču. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pri sistemih za zadrževanje, opremljenih z napravami za povečanje napetosti varnostnega pasu za odrasle, se uporabi naslednji preskusni postopek:
  sistem za zadrževanje otrok se namesti v skladu z zahtevami iz te priloge, potem pa se uporabi naprava za povečanje napetosti pasu po navodilih proizvajalca. Če naprave ni mogoče uporabiti zaradi prevelike napetosti, se šteje, da je naprava nesprejemljiva. |
| --- | --- |

4.

sistem za zadrževanje otrok se namesti v skladu z zahtevami iz te priloge, potem pa se uporabi naprava za povečanje napetosti pasu po navodilih proizvajalca. Če naprave ni mogoče uporabiti zaradi prevelike napetosti, se šteje, da je naprava nesprejemljiva.

| 5. | Poleg minimalne sile, potrebne za pravilno vgradnjo, kot je določeno v odstavkih 1.1 in 1.2.2, se na sistem za zadrževanje otrok ne deluje z nobeno dodatno silo. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pri prenosnih otroških ležalnikih, vgrajenih, kot je opisano v odstavku 8.1.3.5.6, se simulira povezava med varnostnim pasom za odrasle osebe in sistemom za zadrževanje otrok. Prosti konec varnostnega pasu za odrasle osebe, dolg 500 mm (merjeno, kot je opisano v Prilogi 13), se z okovom pritrdišča, opisanim v Prilogi 13, pritrdi na predvideno pritrdišče. Sistem za zadrževanje otrok se nato pritrdi na prosti konec varnostnega pasu za odrasle osebe. Napetost v varnostnem pasu za odrasle osebe, merjena med pritrdiščem in sistemom za zadrževanje otrok, mora biti 50 ± 5 N. |
| --- | --- |

6.

---

(*1)  Pri sistemih za zadrževanje, opremljenih z napravami za povečanje napetosti zgornje priveze, se uporabi naslednji preskusni postopek:

sistem za zadrževanje otrok ISOFIX se namesti v skladu z zahtevami iz te priloge, potem pa se uporabi naprava za povečanje napetosti pasu po navodilih proizvajalca. Če naprave ni mogoče uporabiti zaradi prevelike napetosti, se šteje, da je naprava nesprejemljiva.

---

PRILOGA 22

PRESKUS BLOKA SPODNJEGA DELA TRUPA

Slika 1

Prisekan blok preskusne lutke P10

Material: EPS (40 do 45 g/l)

110 DIA

10,0 blend RAD (TYP)

125 RAD

55 RAD

3,2°

9,5°

80 RAD (TYP)

220 RAD

160

Slika 2

Vlečni preskus jezdeca ob uporabi bloka preskusne lutke

---

PRILOGA 23

NAPRAVE ZA DELOVANJE OBREMENITVE

Naprava za delovanje obremenitve I

Image 74

pogled od spredaj

razmerje: 1:2

prikaz odmika B-B

prikaz odmika A-A

podrobnost C

razmerje: 1:1

| Dolžina raztezanja | (+/– 5 mm) | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Preskusna lutka P/Q 0 | Preskusna lutka P/Q 3/4 | P/Q 1,5 | P/Q 3 | P/Q 6 | P/Q 10 |
| Naglavni pas | 1 000  mm | 1 000  mm | 1 000  mm | 1 200  mm | 1 200  mm | 1 200  mm |
| Ramenski pas | 750 mm | 850 mm | 950 mm | 1 000  mm | 1 100  mm | 1 300  mm |
| Mednožni pas | 300 mm | 350 mm | 400 mm | 400 mm | 450 mm | 570 mm |
| Bočni pas | 400 mm | 500 mm | 550 mm | 600 mm | 700 mm | 800 mm |
| Mera X | 120 mm | 130 mm | 140 mm | 140 mm | 150 mm | 160 mm |

Dolžina raztezanja

(+/– 5 mm)

Preskusna lutka P/Q 0

Preskusna lutka P/Q 3/4

P/Q 1,5

P/Q 3

P/Q 6

P/Q 10

Naglavni pas

1 000  mm

1 000  mm

1 000  mm

1 200  mm

1 200  mm

1 200  mm

Ramenski pas

750 mm

850 mm

950 mm

1 000  mm

1 100  mm

1 300  mm

Mednožni pas

300 mm

350 mm

400 mm

400 mm

450 mm

570 mm

Bočni pas

400 mm

500 mm

550 mm

600 mm

700 mm

800 mm

Mera X

120 mm

130 mm

140 mm

140 mm

150 mm

160 mm

| Št. | Ime | Informacije | Količina |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Naglavni pas – 39 mm | — | 1 |
| 2 | Ramenski pas l–d – 39 mm | — | 2 |
| 3 | Mednožni pas – 39 mm | — | 1 |
| 4 | Bočni pas – 39 mm | — | 1 |
| 5 | Vzorec šiva (30 × 17) | šiv: 77, nit: 30 | 8 |
| 6 | Plastična zaponka | | 2 |
| 7 | Vzorec šiva (2 × 37) | šiv: 77, nit: 30 | 2 |

Št.

Ime

Informacije

Količina

1

Naglavni pas – 39 mm

—

1

2

Ramenski pas l–d – 39 mm

—

2

3

Mednožni pas – 39 mm

—

1

4

Bočni pas – 39 mm

—

1

5

Vzorec šiva (30 × 17)

šiv: 77, nit: 30

8

6

Plastična zaponka

2

7

Vzorec šiva (2 × 37)

šiv: 77, nit: 30

2

| Vzorec šiva | Najm. potrebna sila |
| --- | --- |
| 12 × 12 mm | 3,5 kN |
| 30 × 12 mm | 5,3 kN |
| 30 × 17 mm | 5,3 kN |
| 30 × 30 mm | 7,0 kN |

Vzorec šiva

Najm. potrebna sila

12 × 12 mm

3,5 kN

30 × 12 mm

5,3 kN

30 × 17 mm

5,3 kN

30 × 30 mm

7,0 kN

polmer vseh pasov = 5 mm

Image 75

izometrični pogled

razmerje: 1:10

tloris

razmerje: 1:2

Naprava za delovanje obremenitve II

Image 76

| Št. | Ime | Informacije | Količina |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Glavni pas – 39 mm | — | 1 |
| 2 | Bočni pas (zgornji/spodnji) – 39 mm | — | 2 |
| 3 | Vzorec šiva (30 × 17) | šiv: 77, nit: 30 | 4 |

Št.

Ime

Informacije

Količina

1

Glavni pas – 39 mm

—

1

2

Bočni pas (zgornji/spodnji) – 39 mm

—

2

3

Vzorec šiva (30 × 17)

šiv: 77, nit: 30

4

| Dolžina raztezanja | (+/– 5 mm) | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Preskusna lutka P/Q 0 | Preskusna lutka P/Q 3/4 | P/Q 1,5 | P/Q 3 | P/Q 6 | P/Q 10 |
| Glavni pas | 1 600  mm | 1 600  mm | 1 600  mm | 2 000  mm | 2 000  mm | 2 000  mm |
| Bočni pas | 440 mm | 540 mm | 640 mm | 740 mm | 740 mm | 840 mm |

Dolžina raztezanja

(+/– 5 mm)

Preskusna lutka P/Q 0

Preskusna lutka P/Q 3/4

P/Q 1,5

P/Q 3

P/Q 6

P/Q 10

Glavni pas

1 600  mm

1 600  mm

1 600  mm

2 000  mm

2 000  mm

2 000  mm

Bočni pas

440 mm

540 mm

640 mm

740 mm

740 mm

840 mm

| Vzorec šiva | Najm. potrebna sila |
| --- | --- |
| 12 × 12 mm | 3,5 kN |
| 30 × 12 mm | 5,3 kN |
| 30 × 17 mm | 5,3 kN |
| 30 × 30 mm | 7,0 kN |

Vzorec šiva

Najm. potrebna sila

12 × 12 mm

3,5 kN

30 × 12 mm

5,3 kN

30 × 17 mm

5,3 kN

30 × 30 mm

7,0 kN

polmer vseh pasov = 5 mm

izometrični pogled

razmerje: 1:10

tloris

razmerje: 1:2

---

| 30.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 265/125 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 265/125

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na naslovu:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 48 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav [2016/1723]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dopolnila 7 sprememb 06 – začetek veljavnosti: 8. oktober 2016

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Splošne specifikacije |
| --- | --- |

5.

| 6. | Posamezne specifikacije |
| --- | --- |

6.

| 7. | Spremembe in razširitve homologacije tipa vozila ali vgradnje svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav v vozilo |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

11.

| 12. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

12.

PRILOGE

| 1 | Sporočilo |
| --- | --- |

1

| 2 | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

2

| 3 | Primeri površin svetilk, osi, referenčnih središč in kotov geometrijske vidnosti |
| --- | --- |

3

| 4 | Vidnost rdeče svetilke od spredaj in vidnost bele svetilke od zadaj |
| --- | --- |

4

| 5 | Stanja obremenitve, ki jih je treba upoštevati pri določanju spreminjanja navpične usmeritve žarometov za kratki svetlobni pramen |
| --- | --- |

5

| 6 | Merjenje spreminjanja naklona kratkega svetlobnega pramena v odvisnosti od obremenitve |
| --- | --- |

6

| 7 | Prikaz naklona navzdol meje zastiranja žarometa za kratki svetlobni pramen iz odstavka 6.2.6.1.1 in naklona navzdol meje zastiranja žarometa za meglo iz odstavka 6.3.6.1.2 tega pravilnika |
| --- | --- |

7

| 8 | Upravljalni elementi naprav za nastavitev naklona žarometov iz odstavka 6.2.6.2.2 tega pravilnika |
| --- | --- |

8

| 9 | Nadzor skladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

9

| 10 | Rezervirano |
| --- | --- |

10

| 11 | Vidnost vidnostnih oznak od zadaj, spredaj in s strani vozila |
| --- | --- |

11

| 12 | Preskusna vožnja |
| --- | --- |

12

| 13 | Pogoji samodejnega vklapljanja žarometov za kratki svetlobni pramen |
| --- | --- |

13

| 14 | Območje opazovanja v smeri vidne svetleče površine manevrirnih svetilk in zunanjih svetilk |
| --- | --- |

14

| 15 | Gonio(foto)metrski sistem, ki se uporablja za fotometrične meritve, kot je opredeljeno v odstavku 2.34 tega pravilnika |
| --- | --- |

15

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za vozila kategorij M, N in njihove priklopnike (kategorija O) (1) glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav.

1

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

2.1   
  „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na število svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav ter način njihove vgradnje;

2.2   
  „tip vozila glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih iz odstavkov 2.2.1 do 2.2.4.

Za „vozila različnega tipa“ prav tako ne veljajo: vozila, ki se razlikujejo v značilnostih iz odstavkov 2.2.1 do 2.2.4, vendar ne tako, da bi to pomenilo spremembo vrste, števila, položaja, geometrijske vidnosti svetilk in naklona kratkega svetlobnega pramena, predpisanega za zadevni tip vozila, ter vozila z vgrajenimi neobveznimi svetilkami ali brez njih:

| 2.2.1 | mere in zunanja oblika vozila; |
| --- | --- |

2.2.1

mere in zunanja oblika vozila;

| 2.2.2 | število in položaj naprav; |
| --- | --- |

2.2.2

število in položaj naprav;

| 2.2.3 | sistem za nastavitev naklona žarometov; |
| --- | --- |

2.2.3

sistem za nastavitev naklona žarometov;

| 2.2.4 | sistem obešenja; |
| --- | --- |

2.2.4

sistem obešenja;

2.3   
  „prečna ravnina“ pomeni navpično ravnino, pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino vozila;

2.4   
  „neobremenjeno vozilo“ pomeni vozilo brez voznika, posadke, potnikov in tovora, vendar s polnim rezervoarjem goriva, rezervnim kolesom in običajnim orodjem;

2.5   
  „obremenjeno vozilo“ pomeni vozilo, obremenjeno do največje tehnično dovoljene mase, ki jo navede proizvajalec, ki tudi določi porazdelitev te mase na osi v skladu s postopkom iz Priloge 5;

2.6   
  „naprava“ pomeni element ali sklop elementov, ki se uporabljajo za eno ali več funkcij;

2.6.1   
  „svetlobna funkcija“ pomeni svetlobo, ki jo oddaja naprava za osvetlitev cestišča in predmetov v smeri gibanja vozila;

2.6.2   
  „svetlobno-signalna funkcija“ pomeni svetlobo, ki jo oddaja ali odbija naprava, da se drugim udeležencem v prometu zagotovijo informacije o prisotnosti, identifikaciji in/ali spremembi gibanja vozila;

2.7   
  „svetilka“ pomeni napravo, zasnovano za osvetlitev cestišča ali oddajanje svetlobnega signala drugim udeležencem v prometu. Tudi svetilke za osvetlitev zadnje registrske tablice in odsevniki se štejejo za svetilke. V tem pravilniku se za svetilke ne štejejo zadnje registrske tablice, ki oddajajo svetlobo, in sistem osvetlitve delovnih vrat v skladu z določbami Pravilnika št. 107 o vozilih kategorij M2 in M3.

2

3

2.7.1   Svetlobni vir

2.7.1.1   
  „Svetlobni vir“ pomeni enega ali več elementov za vidno sevanje, ki se lahko sestavi z enim ali več prosojnih ovojev in s podnožjem za mehansko ali električno vezavo;

2.7.1.1.1   
  „zamenljiv svetlobni vir“ pomeni svetlobni vir, ki je zasnovan, da se lahko brez orodja vstavi v nosilec naprave in odstrani iz njega;

2.7.1.1.2   
  „nezamenljiv svetlobni vir“ pomeni svetlobni vir, ki se lahko zamenja le z zamenjavo naprave, na katero je ta svetlobni vir pritrjen;

| (a) | v primeru modula svetlobnega vira: svetlobni vir, ki se lahko zamenja le z zamenjavo modula svetlobnega vira, na katerega je ta svetlobni vir pritrjen; |
| --- | --- |

(a)

v primeru modula svetlobnega vira: svetlobni vir, ki se lahko zamenja le z zamenjavo modula svetlobnega vira, na katerega je ta svetlobni vir pritrjen;

| (b) | v primeru prilagodljivih sistemov sprednjih žarometov (AFS): svetlobni vir, ki se lahko zamenja le z zamenjavo svetilne enote, na katero je ta svetlobni vir pritrjen; |
| --- | --- |

(b)

v primeru prilagodljivih sistemov sprednjih žarometov (AFS): svetlobni vir, ki se lahko zamenja le z zamenjavo svetilne enote, na katero je ta svetlobni vir pritrjen;

2.7.1.1.3   
  „modul svetlobnega vira“ pomeni optični del naprave, ki je določen za to napravo. Vključuje enega ali več nezamenljivih svetlobnih virov ter lahko vključuje enega ali več nosilcev za homologirane zamenljive svetlobne vire;

2.7.1.1.4   
  „svetlobni vir z žarilno nitko“ (žarnica z žarilno nitko) pomeni svetlobni vir, katerega element za vidno sevanje je ena ali več segretih žarilnih nitk, ki proizvajajo toplotno sevanje;

2.7.1.1.5   
  „svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu“ pomeni svetlobni vir, katerega element za vidno sevanje je razelektritveni oblok, ki proizvaja elektroluminiscenco/fluorescenco;

2.7.1.1.6   
  „svetlobni vir svetleče diode (LED)“ pomeni svetlobni vir, katerega element za vidno sevanje je en ali več polprevodniških spojev, ki proizvajajo injekcijsko luminiscenco/fluorescenco;

2.7.1.1.7   
  „modul LED“ pomeni modul svetlobnega vira, ki kot svetlobne vire vsebuje le svetleče diode. Vendar lahko vključuje enega ali več nosilcev za homologirane zamenljive svetlobne vire;

2.7.1.2   
  „elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira“ pomeni enega ali več sestavnih delov med napajalnim in svetlobnim virom, ne glede na to, ali je integriran s svetlobnim virom ali uporabljeno svetilko, za nadzor napetosti in/ali električnega toka svetlobnega vira;

2.7.1.2.1   
  „predstikalna naprava“ pomeni elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira med napajalnim in svetlobnim virom, ne glede na to, ali je integrirana s svetlobnim virom ali uporabljeno svetilko, za stabilizacijo električnega toka svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu;

2.7.1.2.2   
  „vžigalnik“ pomeni elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira, ki vžge oblok svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu;

2.7.1.3   
  „krmilni element za spreminjanje svetilnosti“ pomeni napravo, ki samodejno nadzira svetlobno-signalne naprave na zadnjem delu za spreminjanje svetilnosti, da se zagotovi nespremenjeno zaznavanje njihovih signalov. Krmilni element za spreminjanje svetilnosti je del svetilke ali del vozila ali razdeljen med zadevno svetilko in vozilom;

2.7.2   
  „enakovredne svetilke“ pomenijo svetilke, ki imajo enako funkcijo in so odobrene v državi, v kateri je vozilo registrirano, takšne svetilke pa imajo lahko drugačne značilnosti kot svetilke, ki so bile vgrajene v vozilo med postopkom homologacije, če izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika;

2.7.3   
  „samostojne svetilke“ pomenijo naprave z ločenimi vidnimi svetlečimi površinami v smeri referenčne osi (2), ločenimi svetlobnimi viri in ločenimi ohišji;

2

2.7.4   
  „združene svetilke“ pomenijo naprave z ločenimi vidnimi svetlečimi površinami v smeri referenčne osi (2) in ločenimi svetlobnimi viri, vendar s skupnim ohišjem;

2

2.7.5   
  „kombinirane svetilke“ pomenijo naprave z ločenimi vidnimi svetlečimi površinami v smeri referenčne osi (2), vendar s skupnim svetlobnim virom in skupnim ohišjem;

2

2.7.6   
  „integrirane svetilke“ pomenijo naprave z ločenimi svetlobnimi viri ali enim svetlobnim virom, ki deluje na različne načine (na primer optične, mehanske ali električne razlike), v celoti ali delno skupnimi vidnimi svetlečimi površinami v smeri referenčne osi (2) in skupnim ohišjem (3);

2

3

2.7.7   
  „svetilka z eno funkcijo“ pomeni del naprave, ki opravlja eno svetlobno ali svetlobno-signalno funkcijo;

2.7.8   
  „svetilka, ki se lahko skrije“ pomeni svetilko, ki jo je mogoče delno ali v celoti skriti, kadar ni v uporabi. To se lahko doseže s premičnim pokrovom, premikom svetilke ali na drug primeren način. Izraz „pogrezljiv“ se uporablja za podrobnejši opis svetilke, ki se lahko skrije in ki jo je mogoče s premikom umakniti v notranjost karoserije;

2.7.9   
  „žaromet za dolgi svetlobni pramen“ pomeni svetilko, ki se uporablja za osvetlitev cestišča daleč pred vozilom;

2.7.10   
  „žaromet za kratki svetlobni pramen“ pomeni svetilko, ki se uporablja za osvetlitev cestišča pred vozilom brez povzročanja neprijetne zaslepitve ali motenja nasproti vozečih voznikov in drugih udeležencev v prometu;

2.7.10.1   
  „glavni kratki svetlobni pramen“ pomeni kratki svetlobni pramen, proizveden brez uporabe infrardečih (IR) oddajnikov in/ali dodatnih svetlobnih virov, za osvetlitev ovinka;

2.7.11   
  „smerna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za nakazovanje drugim udeležencem v prometu, da namerava voznik spremeniti smer vožnje v desno ali levo.

Smerne svetilke se lahko uporabljajo tudi v skladu z določbami Pravilnika št. 97 ali Pravilnika št. 116;

2.7.12   
  „zavorna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za nakazovanje drugim udeležencem v prometu za vozilom, da se vzdolžno gibanje vozila namerno zavira;

2.7.13   
  „svetlobna naprava za osvetlitev zadnje registrske tablice“ pomeni napravo za osvetlitev prostora, namenjenega namestitvi zadnje registrske tablice, takšno napravo pa lahko sestavlja več optičnih elementov;

2.7.14   
  „sprednja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje prisotnosti in širine vozila, opazovanega od spredaj;

2.7.15   
  „zadnja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje prisotnosti in širine vozila, opazovanega od zadaj;

2.7.16   
  „odsevnik“ pomeni napravo za ugotavljanje prisotnosti vozila z odsevanjem svetlobe iz svetlobnega vira, ki ni povezan z vozilom, pri čemer je opazovalec blizu tega vira.

V tem pravilniku za odsevnike ne štejejo:

2.7.16.1   odsevne registrske tablice;

2.7.16.2   odsevni signali, navedeni v ADR (Evropskem sporazumu o mednarodnem prevozu nevarnih snovi po cesti);

2.7.16.3   druge odsevne tablice in signali, ki se uporabljajo za izpolnjevanje nacionalnih zahtev za uporabo v zvezi z nekaterimi kategorijami vozil ali nekaterimi metodami delovanja;

2.7.16.4   odsevni materiali, homologirani kot materiali razreda D ali E ali F v skladu s Pravilnikom UN št. 104 in uporabljeni za druge namene v skladu z nacionalnimi zahtevami;

2.7.17   
  „vidnostna oznaka“ pomeni napravo za povečanje vidnosti vozila, opazovanega s strani ali od zadaj (ali pri priklopnikih tudi od spredaj), z odsevanjem svetlobe iz svetlobnega vira, ki ni povezan z vozilom, pri čemer je opazovalec blizu tega vira;

2.7.17.1   
  „oznaka zunanjih robov“ pomeni vidnostno oznako, ki označuje vodoravne in navpične mere (dolžino, širino in višino) vozila;

2.7.17.1.1   
  „celotna oznaka zunanjih robov“ pomeni oznako zunanjih robov, ki označuje obliko vozila z neprekinjeno črto;

2.7.17.1.2   
  „delna oznaka zunanjih robov“ pomeni oznako zunanjih robov, ki označuje vodoravne mere vozila z neprekinjeno črto, navpične mere pa z oznako zgornjih vogalov;

2.7.17.2   
  „črtna oznaka“ pomeni vidnostno oznako, ki označuje vodoravne mere (dolžino in širino) vozila z neprekinjeno črto;

2.7.18   
  „varnostne utripalke“ pomenijo hkratno delovanje vseh smernih svetilk na vozilu, ki označuje, da vozilo začasno pomeni posebno nevarnost za druge udeležence v prometu;

2.7.19   
  „žaromet za meglo“ pomeni svetilko, ki se uporablja za izboljšanje osvetlitve cestišča pred vozilom v megli ali kakršnih koli podobnih razmerah z zmanjšano vidljivostjo;

2.7.20   
  „zadnja svetilka za meglo“ pomeni svetilko, ki se uporablja za boljšo vidnost vozila od zadaj v gosti megli;

2.7.21   
  „svetilka za vzvratno vožnjo“ pomeni svetilko, ki se uporablja za osvetlitev cestišča za vozilom in za opozarjanje drugih udeležencev v prometu, da vozilo vozi vzvratno ali se pripravlja na vzvratno vožnjo;

2.7.22   
  „parkirna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za opozarjanje na stoječe vozilo v strnjenem naselju. V takšnih okoliščinah nadomešča sprednje in zadnje pozicijske svetilke;

2.7.23   
  „gabaritna svetilka“ pomeni svetilko, vgrajeno blizu skrajnega zunanjega roba vozila, čim bližje vrhu vozila, in namenjeno jasni označitvi skupne širine vozila. Ta svetilka pri nekaterih vozilih in priklopnikih dopolnjuje sprednje in zadnje pozicijske svetilke, tako da posebej opozarja na njihovo velikost;

2.7.24   
  „bočna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje prisotnosti vozila, opazovanega s strani;

2.7.25   
  „svetilka za dnevno vožnjo“ pomeni svetilko, usmerjeno naprej, ki se uporablja za boljšo vidnost vozila med vožnjo podnevi;

2.7.26   
  „svetilka za zavijanje“ pomeni svetilko za dodatno osvetlitev dela cestišča v bližini sprednjega vogala vozila na tisti strani, v katero namerava zaviti vozilo;

2.7.27   
  „ciljni svetlobni tok“ pomeni:

| (a) | v primeru svetlobnega vira:
  vrednost ciljnega svetlobnega toka brez morebitnih odstopanj, kot je navedena na podatkovnem listu veljavnega pravilnika za svetlobni vir, v skladu s katerim je svetlobni vir homologiran; |
| --- | --- |

(a)

v primeru svetlobnega vira:

vrednost ciljnega svetlobnega toka brez morebitnih odstopanj, kot je navedena na podatkovnem listu veljavnega pravilnika za svetlobni vir, v skladu s katerim je svetlobni vir homologiran;

| (b) | v primeru modula LED:
  vrednost ciljnega svetlobnega toka, kot je navedena v tehnični specifikaciji, predloženi ob modulu LED za homologacijo svetilke, ki jo sestavlja modul LED; |
| --- | --- |

(b)

v primeru modula LED:

vrednost ciljnega svetlobnega toka, kot je navedena v tehnični specifikaciji, predloženi ob modulu LED za homologacijo svetilke, ki jo sestavlja modul LED;

2.7.28   
  „prilagodljiv sistem sprednje osvetlitve“ (ali „AFS“) pomeni svetlobno napravo, homologirano v skladu s Pravilnikom št. 123, z žarometi z različnimi lastnostmi za samodejno prilagajanje različnim pogojem uporabe žarometov za kratki svetlobni pramen in žarometov za dolgi svetlobni pramen, kjer je to ustrezno;

2.7.28.1   
  „svetilna enota“ pomeni sestavni del, ki oddaja svetlobo, zasnovan za popolno ali delno zagotavljanje ene ali več funkcij sprednje osvetlitve, ki jih opravlja sistem AFS;

2.7.28.2   
  „enota“ pomeni nedeljivo ohišje (ohišje svetilke) z eno ali več svetilnimi enotami;

2.7.28.3   
  „način osvetlitve“ ali „način“ pomeni stanje funkcije sprednje osvetlitve, ki jo opravlja sistem AFS, kot ga določi proizvajalec in ki je namenjen prilagajanju posebnim pogojem vozila in razmeram v okolici;

2.7.28.4   
  „sistemsko upravljanje“ pomeni enega ali več delov sistema AFS, ki prejemajo kontrolne signale AFS iz vozila in samodejno nadzirajo delovanje svetilnih enot;

2.7.28.5   
  „kontrolni signal AFS“ (V, E, W, T) pomeni vhodni signal v AFS v skladu z odstavkom 6.22.7.4 tega pravilnika;

2.7.28.6   
  „nevtralni položaj“ pomeni položaj sistema AFS, v katerem se oddaja določen način kratkega svetlobnega pramena razreda C („osnovni kratki svetlobni pramen“) ali morebitnega dolgega svetlobnega pramena v največjem pogoju za vklop, če obstaja, in v katerem se ne uporabi noben kontrolni signal AFS;

2.7.28.7   
  „prilagodljiv žaromet za dolgi svetlobni pramen“ pomeni žaromet za dolgi svetlobni pramen sistema AFS, ki prilagodi obliko pramena prisotnosti nasproti vozečih vozil in vozil pred zadevnim vozilom, da vozniku izboljša vidljivost na dolge razdalje, ne da bi motil, zamotil ali zaslepil druge udeležence v prometu;

2.7.29   
  „zunanja svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za dodatno osvetlitev pri vstopanju voznika in potnikov v vozilo in izstopanju iz vozila ter pri natovarjanju in raztovarjanju;

2.7.30   
  „sistem soodvisnih svetilk“ pomeni sklop dveh ali treh soodvisnih svetilk, ki opravljajo enako funkcijo;

2.7.30.1   
  „soodvisna svetilka z oznako ‚Y‘
  “ pomeni napravo, ki deluje kot del sistema soodvisnih svetilk. Soodvisne svetilke ob vklopu delujejo skupaj, imajo ločene vidne svetleče površine v smeri referenčne osi in ločena ohišja ter lahko imajo ločene svetlobne vire;

2.7.31   
  „manevrirna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za dodatno osvetlitev površine ob vozilu med počasnimi manevri;

2.7.32   
  „svetilke z oznako ‚D‘
  “ pomenijo samostojne svetilke, homologirane kot ločene naprave, tako da se lahko uporabljajo bodisi samostojno bodisi kot sklop dveh svetilk, ki se štejeta za „posamični svetilki“;

2.8   
  „površina sevanja“
  „svetlobne naprave“, „svetlobno-signalne naprave“ ali odsevnika pomeni površino, kot jo proizvajalec naprave navede na risbi v vlogi za podelitev homologacije, glej Prilogo 3 (glej npr. dela 1 in 4).

Površina se navede v skladu z naslednjimi pogoji:

| (a) | če je zunanja leča teksturirana, je navedena površina sevanja cela ali delna zunanja površina zunanje leče; |
| --- | --- |

(a)

če je zunanja leča teksturirana, je navedena površina sevanja cela ali delna zunanja površina zunanje leče;

| (b) | če zunanja leča ni teksturirana, se lahko zanemari in površina sevanja je površina, navedena na risbi, glej Prilogo 3 (glej npr. del 5); |
| --- | --- |

(b)

če zunanja leča ni teksturirana, se lahko zanemari in površina sevanja je površina, navedena na risbi, glej Prilogo 3 (glej npr. del 5);

2.8.1   
  „teksturirana zunanja leča“ ali „teksturirano območje zunanje leče“ pomeni celo zunanjo lečo ali njen del, ki je zasnovan tako, da spremeni prodiranje svetlobe ali vpliva na prodiranje svetlobe iz svetlobnih virov, tako da so svetlobni prameni znatno preusmerjeni od prvotne smeri;

2.9   
  „svetleča površina“ (glej Prilogo 3);

2.9.1   
  „svetleča površina svetlobne naprave“ (odstavki 2.7.9, 2.7.10, 2.7.19, 2.7.21 in 2.7.26) pomeni ortogonalno projekcijo celotne površine reflektorja ali, pri žarometih z elipsoidnim reflektorjem, „projekcijske leče“ na prečno ravnino. Če svetlobna naprava nima reflektorja, se uporablja opredelitev iz odstavka 2.9.2. Če se površina sevanja svetilke razteza le čez del površine reflektorja, se upošteva le projekcija tega dela.

Pri žarometu za kratki svetlobni pramen je svetleča površina omejena z navidezno črto meje zastiranja na lečo. Če sta reflektor in leča medsebojno nastavljiva, je treba uporabljati srednjo nastavitev.

V primeru vgradnje sistema AFS: če svetlobno funkcijo opravljata dve ali več sočasno delujočih svetilnih enot na določeni strani vozila, posamezne svetleče površine skupaj predstavljajo obravnavano svetlečo površino (na primer, na sliki iz odstavka 6.22.4 posamezne svetleče površine svetilnih enot 8, 9 in 11 skupaj in ob upoštevanju njihovega položaja predstavljajo obravnavano svetlečo površino na desni strani vozila);

2.9.2   
  „svetleča površina svetlobno-signalne naprave, ki ni odsevnik“ (odstavki od 2.7.11 do 2.7.15, 2.7.18, 2.7.20 in od 2.7.22 do 2.7.25) pomeni ortogonalno projekcijo svetilke v ravnini, ki je pravokotna na njeno referenčno os in se dotika zunanje površine sevanja, pri čemer to projekcijo omejujejo robovi zaslonov v tej ravnini, od katerih vsak zmanjša svetilnost na 98 % celotne svetilnosti v smeri referenčne osi.

Za določitev spodnjih, zgornjih in stranskih meja svetleče površine se uporabljajo le zasloni z vodoravnimi ali navpičnimi robovi, da se preveri oddaljenost od skrajnih robov vozila in od tal.

Za druge uporabe v zvezi s svetlečo površino, npr. razdaljo med svetilkama ali funkcijama, se uporablja oblika roba te svetleče površine. Zasloni ostanejo vzporedni, lahko pa se uporabijo druge usmeritve.

Pri svetlobno-signalnih napravah, katerih svetleča površina zajema celotno ali delno svetlečo površino druge funkcije ali neosvetljeno površino, se šteje, da je svetleča površina kar površina sevanja (glej npr. dele 2, 3, 5 in 6 Priloge 3);

2.9.3   
  „svetleča površina odsevnika“ (odstavek 2.7.16) pomeni, kot vložnik določi med homologacijskim postopkom za odsevnike, ortogonalno projekcijo odsevnika v ravnini, ki poteka pravokotno na njegovo referenčno os in je omejena z ravninami, ki potekajo ob navedenih najbolj oddaljenih delih optičnega sistema odsevnika in so vzporedne s to osjo. Za določitev spodnjih, zgornjih in stranskih robov naprave se upoštevajo le navpične in vodoravne ravnine;

2.10   
  „vidna svetleča površina“ v določeni smeri opazovanja pomeni, na zahtevo proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika, ortogonalno projekcijo:

| | meje svetleče površine, projicirane na zunanjo površino leče, ali |
| --- | --- |

meje svetleče površine, projicirane na zunanjo površino leče, ali

| | površine sevanja. |
| --- | --- |

površine sevanja.

| | Le v primeru svetlobno-signalnih naprav za spreminjanje svetilnosti se njihova vidna svetleča površina, ki je lahko spremenljiva, kot določa odstavek 2.7.1.3, pod vsemi pogoji šteje za skladno s krmilnim elementom za spreminjanje svetilnosti, če se uporablja. |
| --- | --- |

Le v primeru svetlobno-signalnih naprav za spreminjanje svetilnosti se njihova vidna svetleča površina, ki je lahko spremenljiva, kot določa odstavek 2.7.1.3, pod vsemi pogoji šteje za skladno s krmilnim elementom za spreminjanje svetilnosti, če se uporablja.

V ravnini, ki je pravokotna na smer opazovanja in se dotika skrajne zunanje točke leče. Priloga 3 k temu pravilniku vsebuje različne primere uporabe vidne svetleče površine;

2.11   
  „referenčna os“ pomeni značilno os svetilke, ki jo določi proizvajalec (svetilke) kot referenčno smer (H = 0, V = 0) za kote polja pri fotometričnih meritvah in vgradnji svetilke v vozilo;

2.12   
  „referenčno središče“ pomeni presečišče referenčne osi z zunanjo površino sevanja, določi pa ga proizvajalec svetilke;

2.13   
  „koti geometrijske vidnosti“ pomenijo kote, ki določajo polje najmanjšega prostorskega kota, v katerem je vidna svetleča površina svetilke vidna. To polje določajo odseki krogle, katere središče sovpada z referenčnim središčem svetilke in katere ekvator je vzporeden s tlemi. Ti odseki se določijo glede na referenčno os. Vodoravni koti ß ustrezajo zemljepisni dolžini, navpični koti α pa zemljepisni širini;

2.14   
  „skrajni zunanji rob“ na vsaki strani vozila pomeni ravnino, ki je vzporedna z vzdolžno srednjo ravnino vozila in se dotika njenega stranskega zunanjega roba, pri čemer se ne upoštevajo štrleči deli:

| 2.14.1 | pnevmatik blizu točke stika s tlemi in priključkov za naprave za merjenje tlaka v pnevmatikah; |
| --- | --- |

2.14.1

pnevmatik blizu točke stika s tlemi in priključkov za naprave za merjenje tlaka v pnevmatikah;

| 2.14.2 | kakršnih koli naprav za preprečevanje zdrsa koles, ki so nameščene na kolesih; |
| --- | --- |

2.14.2

kakršnih koli naprav za preprečevanje zdrsa koles, ki so nameščene na kolesih;

| 2.14.3 | naprav za posredno gledanje; |
| --- | --- |

2.14.3

naprav za posredno gledanje;

| 2.14.4 | bočnih smernih svetilk, gabaritnih svetilk, sprednjih in zadnjih pozicijskih svetilk, parkirnih svetilk, odsevnikov ter bočnih svetilk; |
| --- | --- |

2.14.4

bočnih smernih svetilk, gabaritnih svetilk, sprednjih in zadnjih pozicijskih svetilk, parkirnih svetilk, odsevnikov ter bočnih svetilk;

| 2.14.5 | carinskih oznak, pritrjenih na vozilo, ter naprav za potrditev in zaščito teh oznak; |
| --- | --- |

2.14.5

carinskih oznak, pritrjenih na vozilo, ter naprav za potrditev in zaščito teh oznak;

| 2.14.6 | sistemov osvetlitve delovnih vrat na vozilih kategorij M2 in M3, kot določa odstavek 2.7; |
| --- | --- |

2.14.6

sistemov osvetlitve delovnih vrat na vozilih kategorij M2 in M3, kot določa odstavek 2.7;

2

3

2.15   
  „skupne mere“ pomenijo razdaljo med navpičnima ravninama iz odstavka 2.14;

2.15.1   
  „skupna širina“ pomeni razdaljo med navpičnima ravninama iz odstavka 2.14;

2.15.2   
  „skupna dolžina“ pomeni razdaljo med navpičnima ravninama, pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino vozila, ki se dotika sprednjega in zadnjega zunanjega roba, pri tem pa se ne upoštevajo štrleči deli:

| (a) | naprav za posredno gledanje; |
| --- | --- |

(a)

naprav za posredno gledanje;

| (b) | gabaritnih svetilk; |
| --- | --- |

(b)

gabaritnih svetilk;

| (c) | priklopnih naprav pri motornih vozilih. |
| --- | --- |

(c)

priklopnih naprav pri motornih vozilih.

Pri priklopnikih „skupna dolžina“ in vsako merjenje dolžine vključuje dolžino vlečnega ojesa, razen če je ta dolžina izrecno izvzeta.

2.16   „Posamične in večkratne svetilke“

2.16.1   
  „Posamična svetilka“ pomeni:

| (a) | napravo ali del naprave z eno svetlobno ali svetlobno-signalno funkcijo, enim ali več svetlobnimi viri in eno vidno svetlečo površino v smeri referenčne osi, ki je lahko neprekinjena površina ali sestavljena iz dveh ali več samostojnih delov, ali |
| --- | --- |

(a)

napravo ali del naprave z eno svetlobno ali svetlobno-signalno funkcijo, enim ali več svetlobnimi viri in eno vidno svetlečo površino v smeri referenčne osi, ki je lahko neprekinjena površina ali sestavljena iz dveh ali več samostojnih delov, ali

| (b) | kakršen koli sklop dveh enakih ali različnih svetilk z oznako „D“ z enako funkcijo ali |
| --- | --- |

(b)

kakršen koli sklop dveh enakih ali različnih svetilk z oznako „D“ z enako funkcijo ali

| (c) | kakršen koli sklop dveh samostojnih enakih ali različnih odsevnikov, ki sta bila homologirana ločeno, ali |
| --- | --- |

(c)

kakršen koli sklop dveh samostojnih enakih ali različnih odsevnikov, ki sta bila homologirana ločeno, ali

| (d) | kakršen koli sistem soodvisnih svetilk, ki ga sestavljajo dve ali tri soodvisne svetilke z oznako „Y“, ki so bile homologirane skupaj in imajo enako funkcijo; |
| --- | --- |

(d)

kakršen koli sistem soodvisnih svetilk, ki ga sestavljajo dve ali tri soodvisne svetilke z oznako „Y“, ki so bile homologirane skupaj in imajo enako funkcijo;

2.16.2   
  „dve svetilki“ ali „sodo število svetilk“ v obliki traku ali pasu pomeni dve svetilki z eno površino sevanja, če je takšen trak ali pas simetričen glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila;

2.17   
  „razdalja med dvema svetilkama“, ki sta usmerjeni v isto smer, pomeni najkrajšo razdaljo med dvema vidnima svetlečima površinama v smeri referenčne osi. Če je jasno, da razdalja med svetilkama izpolnjuje zahteve iz Pravilnika, točnih robov vidnih svetlečih površin ni treba določiti;

2.18   
  „opozorilna naprava za delovanje“ pomeni optični ali zvočni signal (ali drug enakovreden signal), ki prikazuje, da je bila naprava vklopljena in da deluje pravilno ali nepravilno;

2.19   
  „opozorilna naprava za sklenjen tokokrog“ pomeni optični signal (ali drug enakovreden signal), ki prikazuje, da je bila naprava vklopljena, vendar ne prikazuje, ali deluje pravilno ali nepravilno;

2.20   
  „neobvezna svetilka“ pomeni svetilko, katere vgradnja je prepuščena presoji proizvajalca;

2.21   
  „tla“ pomenijo vodoravno površino, na kateri stoji vozilo;

2.22   
  „gibljivi sestavni deli“ vozila pomenijo tiste dele karoserije ali druge sestavne dele vozila, katerih položaji se lahko spreminjajo z nagibanjem, vrtenjem ali drsenjem brez uporabe orodja. Ti deli ne vključujejo nagibnih vozniških kabin tovornjakov;

2.23   
  „običajen položaj uporabe gibljivega sestavnega dela“ pomeni položaje gibljivega sestavnega dela, ki jih določi proizvajalec vozila za običajne pogoje uporabe in za parkirano vozilo;

2.24   
  „običajni pogoji uporabe vozila“ pomenijo:

| 2.24.1 | pri motornem vozilu stanje, ko je vozilo pripravljeno za vožnjo z zagnanim pogonskim motorjem, gibljivi sestavni deli pa so v običajnih položajih iz odstavka 2.23; |
| --- | --- |

2.24.1

pri motornem vozilu stanje, ko je vozilo pripravljeno za vožnjo z zagnanim pogonskim motorjem, gibljivi sestavni deli pa so v običajnih položajih iz odstavka 2.23;

| 2.24.2 | pri priklopniku stanje, ko je priklopnik priključen na vlečno motorno vozilo v stanju iz odstavka 2.24.1, njegovi gibljivi sestavni deli pa so v običajnih položajih iz odstavka 2.23; |
| --- | --- |

2.24.2

pri priklopniku stanje, ko je priklopnik priključen na vlečno motorno vozilo v stanju iz odstavka 2.24.1, njegovi gibljivi sestavni deli pa so v običajnih položajih iz odstavka 2.23;

2.25   
  „parkirano vozilo“ pomeni:

| 2.25.1 | pri motornem vozilu stanje, ko vozilo stoji, ima izklopljen pogonski motor, njegovi gibljivi sestavni deli pa so v običajnih položajih iz odstavka 2.23; |
| --- | --- |

2.25.1

pri motornem vozilu stanje, ko vozilo stoji, ima izklopljen pogonski motor, njegovi gibljivi sestavni deli pa so v običajnih položajih iz odstavka 2.23;

| 2.25.2 | pri priklopniku stanje, ko je priklopnik priključen na vlečno motorno vozilo v stanju iz odstavka 2.25.1, njegovi gibljivi sestavni deli pa so v običajnih položajih iz odstavka 2.23; |
| --- | --- |

2.25.2

pri priklopniku stanje, ko je priklopnik priključen na vlečno motorno vozilo v stanju iz odstavka 2.25.1, njegovi gibljivi sestavni deli pa so v običajnih položajih iz odstavka 2.23;

2.26   
  „osvetlitev ovinka“ pomeni svetlobno funkcijo, ki zagotavlja večjo osvetlitev v ovinkih;

2.27   
  „par“ pomeni sklop svetilk z enako funkcijo na levi in desni strani vozila;

2.27.1   
  „usklajen par“ pomeni sklop svetilk z enako funkcijo na levi in desni strani vozila, ki je kot par usklajen s fotometričnimi zahtevami;

2.28   
  „signal za zaustavitev v sili“ pomeni signal za nakazovanje drugim udeležencem v prometu za vozilom, da se je uporabila velika sila za zaustavitev vozila glede na prevladujoče razmere na cesti.

2.29   Barva svetlobe, ki jo oddaja naprava

2.29.1   
  „Bela“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (4) oddane svetlobe, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami:

4

| W12 | zelena meja | y = 0,150 + 0,640 x |
| --- | --- | --- |
| W23 | rumenkasto zelena meja | y = 0,440 |
| W34 | rumena meja | x = 0,500 |
| W45 | rdečkasto škrlatna meja | y = 0,382 |
| W56 | škrlatna meja | y = 0,050 + 0,750 x |
| W61 | modra meja | x = 0,310 |

W12

12

zelena meja

y = 0,150 + 0,640 x

W23

23

rumenkasto zelena meja

y = 0,440

W34

34

rumena meja

x = 0,500

W45

45

rdečkasto škrlatna meja

y = 0,382

W56

56

škrlatna meja

y = 0,050 + 0,750 x

W61

61

modra meja

x = 0,310

S stičišči:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,310 | 0,348 |
| W2 | 0,453 | 0,440 |
| W3 | 0,500 | 0,440 |
| W4 | 0,500 | 0,382 |
| W5 | 0,443 | 0,382 |
| W6 | 0,310 | 0,283 |

x

y

W1

1

0,310

0,348

W2

2

0,453

0,440

W3

3

0,500

0,440

W4

4

0,500

0,382

W5

5

0,443

0,382

W6

6

0,310

0,283

2.29.2.   
  „Selektivno rumena“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (5) oddane svetlobe, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami:

5

| SY12 | zelena meja | y = 1,290 x – 0,100 |
| --- | --- | --- |
| SY23 | lokus spektra | |
| SY34 | rdeča meja | y = 0,138 + 0,580 x |
| SY45 | rumenkasto bela meja | y = 0,440 |
| SY51 | bela meja | y = 0,940 – x |

SY12

12

zelena meja

y = 1,290 x – 0,100

SY23

23

lokus spektra

SY34

34

rdeča meja

y = 0,138 + 0,580 x

SY45

45

rumenkasto bela meja

y = 0,440

SY51

51

bela meja

y = 0,940 – x

S stičišči:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| SY1 | 0,454 | 0,486 |
| SY2 | 0,480 | 0,519 |
| SY3 | 0,545 | 0,454 |
| SY4 | 0,521 | 0,440 |
| SY5 | 0,500 | 0,440 |

x

y

SY1

1

0,454

0,486

SY2

2

0,480

0,519

SY3

3

0,545

0,454

SY4

4

0,521

0,440

SY5

5

0,500

0,440

2.29.3.   
  „Oranžna“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (5) oddane svetlobe, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami:

5

| A12 | zelena meja | y = x – 0,120 |
| --- | --- | --- |
| A23 | lokus spektra | |
| A34 | rdeča meja | y = 0,390 |
| A41 | bela meja | y = 0,790 – 0,670 x |

A12

12

zelena meja

y = x – 0,120

A23

23

lokus spektra

A34

34

rdeča meja

y = 0,390

A41

41

bela meja

y = 0,790 – 0,670 x

S stičišči:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| A1 | 0,545 | 0,425 |
| A2 | 0,560 | 0,440 |
| A3 | 0,609 | 0,390 |
| A4 | 0,597 | 0,390 |

x

y

A1

1

0,545

0,425

A2

2

0,560

0,440

A3

3

0,609

0,390

A4

4

0,597

0,390

2.29.4.   
  „Rdeča“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (5) oddane svetlobe, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami:

5

| R12 | rumena meja | y = 0,335 |
| --- | --- | --- |
| R23 | lokus spektra | |
| R34 | škrlatna črta | (linearni razpon po škrlatnih barvah med rdečo in modro mejo lokusa spektra) |
| R41 | škrlatna meja | y = 0,980 – x |

R12

12

rumena meja

y = 0,335

R23

23

lokus spektra

R34

34

škrlatna črta

(linearni razpon po škrlatnih barvah med rdečo in modro mejo lokusa spektra)

R41

41

škrlatna meja

y = 0,980 – x

S stičišči:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,645 | 0,335 |
| R2 | 0,665 | 0,335 |
| R3 | 0,735 | 0,265 |
| R4 | 0,721 | 0,259 |

x

y

R1

1

0,645

0,335

R2

2

0,665

0,335

R3

3

0,735

0,265

R4

4

0,721

0,259

2.30   Nočna barva svetlobe, ki odseva iz naprave, razen odsevnih pnevmatik v skladu s Pravilnikom št. 88

2.30.1   
  „Bela“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (6) svetlobe, ki odseva, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami:

6

| W12 | modra meja | y = 0,843 – 1,182 x |
| --- | --- | --- |
| W23 | škrlatna meja | y = 0,489 x + 0,146 |
| W34 | rumena meja | y = 0,968 – 1,010 x |
| W41 | zelena meja | y = 1,442 x – 0,136 |

W12

12

modra meja

y = 0,843 – 1,182 x

W23

23

škrlatna meja

y = 0,489 x + 0,146

W34

34

rumena meja

y = 0,968 – 1,010 x

W41

41

zelena meja

y = 1,442 x – 0,136

S stičišči:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,373 | 0,402 |
| W2 | 0,417 | 0,350 |
| W3 | 0,548 | 0,414 |
| W4 | 0,450 | 0,513 |

x

y

W1

1

0,373

0,402

W2

2

0,417

0,350

W3

3

0,548

0,414

W4

4

0,450

0,513

2.30.2.   
  „Rumena“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (6) svetlobe, ki odseva, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami:

6

| Y12 | zelena meja | y = x – 0,040 |
| --- | --- | --- |
| Y23 | lokus spektra | |
| Y34 | rdeča meja | y = 0,200 x + 0,268 |
| Y41 | bela meja | y = 0,970 – x |

Y12

12

zelena meja

y = x – 0,040

Y23

23

lokus spektra

Y34

34

rdeča meja

y = 0,200 x + 0,268

Y41

41

bela meja

y = 0,970 – x

S stičišči:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| Y1 | 0,505 | 0,465 |
| Y2 | 0,520 | 0,480 |
| Y3 | 0,610 | 0,390 |
| Y4 | 0,585 | 0,385 |

x

y

Y1

1

0,505

0,465

Y2

2

0,520

0,480

Y3

3

0,610

0,390

Y4

4

0,585

0,385

2.30.3.   
  „Oranžna“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (7) svetlobe, ki odseva, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami:

7

| A12 | zelena meja | y = 1,417 x – 0,347 |
| --- | --- | --- |
| A23 | lokus spektra | |
| A34 | rdeča meja | y = 0,390 |
| A41 | bela meja | y = 0,790 – 0,670 x |

A12

12

zelena meja

y = 1,417 x – 0,347

A23

23

lokus spektra

A34

34

rdeča meja

y = 0,390

A41

41

bela meja

y = 0,790 – 0,670 x

S stičišči:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| A1 | 0,545 | 0,425 |
| A2 | 0,557 | 0,442 |
| A3 | 0,609 | 0,390 |
| A4 | 0,597 | 0,390 |

x

y

A1

1

0,545

0,425

A2

2

0,557

0,442

A3

3

0,609

0,390

A4

4

0,597

0,390

2.30.4.   
  „Rdeča“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (7) svetlobe, ki odseva, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami:

7

| R12 | rumena meja | y = 0,335 |
| --- | --- | --- |
| R23 | lokus spektra | |
| R34 | škrlatna črta | |
| R41 | škrlatna meja | y = 0,978 – x |

R12

12

rumena meja

y = 0,335

R23

23

lokus spektra

R34

34

škrlatna črta

R41

41

škrlatna meja

y = 0,978 – x

S stičišči:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,643 | 0,335 |
| R2 | 0,665 | 0,335 |
| R3 | 0,735 | 0,265 |
| R4 | 0,720 | 0,258 |

x

y

R1

1

0,643

0,335

R2

2

0,665

0,335

R3

3

0,735

0,265

R4

4

0,720

0,258

2.31   Dnevna barva svetlobe, ki odseva iz naprave

2.31.1   
  „Bela“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (7) svetlobe, ki odseva, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami:

7

| W12 | škrlatna meja | y = x – 0,030 |
| --- | --- | --- |
| W23 | rumena meja | y = 0,740 – x |
| W34 | zelena meja | y = x + 0,050 |
| W41 | modra meja | y = 0,570 – x |

W12

12

škrlatna meja

y = x – 0,030

W23

23

rumena meja

y = 0,740 – x

W34

34

zelena meja

y = x + 0,050

W41

41

modra meja

y = 0,570 – x

S stičišči:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,300 | 0,270 |
| W2 | 0,385 | 0,355 |
| W3 | 0,345 | 0,395 |
| W4 | 0,260 | 0,310 |

x

y

W1

1

0,300

0,270

W2

2

0,385

0,355

W3

3

0,345

0,395

W4

4

0,260

0,310

2.31.2   
  „Rumena“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (8) svetlobe, ki odseva, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami:

8

| Y12 | rdeča meja | y = 0,534 x + 0,163 |
| --- | --- | --- |
| Y23 | bela meja | y = 0,910 – x |
| Y34 | zelena meja | y = 1,342 x – 0,090 |
| Y41 | lokus spektra | |

Y12

12

rdeča meja

y = 0,534 x + 0,163

Y23

23

bela meja

y = 0,910 – x

Y34

34

zelena meja

y = 1,342 x – 0,090

Y41

41

lokus spektra

S stičišči:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| Y1 | 0,545 | 0,454 |
| Y2 | 0,487 | 0,423 |
| Y3 | 0,427 | 0,483 |
| Y4 | 0,465 | 0,534 |

x

y

Y1

1

0,545

0,454

Y2

2

0,487

0,423

Y3

3

0,427

0,483

Y4

4

0,465

0,534

2.31.3   
  „Rdeča“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (8) svetlobe, ki odseva, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami:

8

| R12 | rdeča meja | y = 0,346 – 0,053 x |
| --- | --- | --- |
| R23 | škrlatna meja | y = 0,910 – x |
| R34 | rumena meja | y = 0,350 |
| R41 | lokus spektra | |

R12

12

rdeča meja

y = 0,346 – 0,053 x

R23

23

škrlatna meja

y = 0,910 – x

R34

34

rumena meja

y = 0,350

R41

41

lokus spektra

S stičišči:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,690 | 0,310 |
| R2 | 0,595 | 0,315 |
| R3 | 0,560 | 0,350 |
| R4 | 0,650 | 0,350 |

x

y

R1

1

0,690

0,310

R2

2

0,595

0,315

R3

3

0,560

0,350

R4

4

0,650

0,350

2.32   Dnevna barva fluorescentne naprave

2.32.1   
  „Rdeča“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (9) svetlobe, ki odseva, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami:

9

| FR12 | rdeča meja | y = 0,346 – 0,053 x |
| --- | --- | --- |
| FR23 | škrlatna meja | y = 0,910 – x |
| FR34 | rumena meja | y = 0,315 + 0,047 x |
| FR41 | lokus spektra | |

FR12

12

rdeča meja

y = 0,346 – 0,053 x

FR23

23

škrlatna meja

y = 0,910 – x

FR34

34

rumena meja

y = 0,315 + 0,047 x

FR41

41

lokus spektra

S stičišči:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| FR1 | 0,690 | 0,310 |
| FR2 | 0,595 | 0,315 |
| FR3 | 0,569 | 0,341 |
| FR4 | 0,655 | 0,345 |

x

y

FR1

1

0,690

0,310

FR2

2

0,595

0,315

FR3

3

0,569

0,341

FR4

4

0,655

0,345

2.33   
  „opozorilni signal za trk v zadnji del vozila“ pomeni samodejni signal vodilnega vozila vozilu, ki mu sledi. Opozarja, da mora vozilo, ki je za njim, nujno ukrepati, da prepreči trk;

2.34   
  „gonio(foto)metrski sistem (če ni drugače opredeljeno v določenem pravilniku)“ pomeni sistem, ki se uporablja za fotometrične meritve, ki jih določajo kotne koordinate v stopinjah na krogli z navpično polarno osjo v skladu s publikacijo CIE št. 70, Dunaj 1987, to pomeni, da ustreza gonio(foto)metrskemu sistemu z vodoravno (elevacijsko) osjo; pritrjeno na tla, in drugo premično (rotacijsko) osjo, pravokotno na pritrjeno vodoravno os (glej Prilogo 14 k temu pravilniku); Opomba: Zgoraj navedena publikacija CIE določa postopek za izvedbo popravka kotnih koordinat, če se uporablja drug gonio(foto)metrski sistem.

Opomba:

2.35   
  „ravnina H“ pomeni vodoravno ravnino, na kateri je referenčno središče svetilke;

2.36   
  „zaporedna sprožitev“ pomeni električno vezavo, pri kateri so posamezni svetlobni viri svetilke ožičeni tako, da se sprožijo v vnaprej določenem zaporedju.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1   Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav vloži proizvajalec ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

3.2   Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti in podatki:

| 3.2.1 | opis tipa vozila glede na točke iz odstavkov od 2.2.1 do 2.2.4, skupaj z omejitvami glede obremenitve, zlasti največje dovoljene obremenitve prtljažnika; |
| --- | --- |

3.2.1

opis tipa vozila glede na točke iz odstavkov od 2.2.1 do 2.2.4, skupaj z omejitvami glede obremenitve, zlasti največje dovoljene obremenitve prtljažnika;

| 3.2.2 | seznam naprav, ki jih proizvajalec določi za sklop svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav. Seznam lahko vključuje več tipov naprav za vsako funkcijo. Vsak tip je ustrezno označen (sestavni del, homologacijska oznaka, naziv proizvajalca itd.), poleg tega pa lahko seznam za vsako funkcijo vključuje dodatno oznako „ali enakovredne naprave“; |
| --- | --- |

3.2.2

seznam naprav, ki jih proizvajalec določi za sklop svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav. Seznam lahko vključuje več tipov naprav za vsako funkcijo. Vsak tip je ustrezno označen (sestavni del, homologacijska oznaka, naziv proizvajalca itd.), poleg tega pa lahko seznam za vsako funkcijo vključuje dodatno oznako „ali enakovredne naprave“;

| 3.2.3 | pregledna risba celotne svetlobne in svetlobno-signalne opreme, ki prikazuje položaj različnih naprav na vozilu; |
| --- | --- |

3.2.3

pregledna risba celotne svetlobne in svetlobno-signalne opreme, ki prikazuje položaj različnih naprav na vozilu;

| 3.2.4 | po potrebi za ugotavljanje skladnosti s predpisi tega pravilnika pregledne risbe za vsako posamezno svetilko, ki prikazujejo svetlečo površino iz odstavka 2.9, površino sevanja iz odstavka 2.8, referenčno os iz odstavka 2.11 in referenčno središče iz odstavka 2.12. Ta informacija ni potrebna za svetilko za osvetlitev zadnje registrske tablice (odstavek 2.7.13); |
| --- | --- |

3.2.4

po potrebi za ugotavljanje skladnosti s predpisi tega pravilnika pregledne risbe za vsako posamezno svetilko, ki prikazujejo svetlečo površino iz odstavka 2.9, površino sevanja iz odstavka 2.8, referenčno os iz odstavka 2.11 in referenčno središče iz odstavka 2.12. Ta informacija ni potrebna za svetilko za osvetlitev zadnje registrske tablice (odstavek 2.7.13);

| 3.2.5 | vloga vključuje izjavo o metodi, uporabljeni za opredelitev vidne svetleče površine (glej odstavek 2.10); |
| --- | --- |

3.2.5

vloga vključuje izjavo o metodi, uporabljeni za opredelitev vidne svetleče površine (glej odstavek 2.10);

| 3.2.6 | če je AFS vgrajen v vozilo, vložnik predloži podroben opis, ki vsebuje naslednje informacije:






  3.2.6.1 | svetlobne funkcije in načine osvetlitve, za katere je bil AFS homologiran; |
| --- | --- | --- |

3.2.6

če je AFS vgrajen v vozilo, vložnik predloži podroben opis, ki vsebuje naslednje informacije:

3.2.6.1

svetlobne funkcije in načine osvetlitve, za katere je bil AFS homologiran;

| 3.2.6.2 | ustrezne kontrolne signale AFS in njihove tehnične značilnosti, kot so opredeljeni v skladu s Prilogo 10 k Pravilniku št. 123; |
| --- | --- |

3.2.6.2

ustrezne kontrolne signale AFS in njihove tehnične značilnosti, kot so opredeljeni v skladu s Prilogo 10 k Pravilniku št. 123;

| 3.2.6.3 | določbe, ki se uporabljajo za samodejno prilagoditev funkcij in načinov sprednje osvetlitve v skladu z odstavkom 6.22.7.4 tega pravilnika; |
| --- | --- |

3.2.6.3

določbe, ki se uporabljajo za samodejno prilagoditev funkcij in načinov sprednje osvetlitve v skladu z odstavkom 6.22.7.4 tega pravilnika;

| 3.2.6.4 | posebna navodila, če obstajajo, za pregled svetlobnih virov in vizualno opazovanje svetlobnega pramena; |
| --- | --- |

3.2.6.4

posebna navodila, če obstajajo, za pregled svetlobnih virov in vizualno opazovanje svetlobnega pramena;

| 3.2.6.5 | dokumente iz odstavka 6.22.9.2 tega pravilnika; |
| --- | --- |

3.2.6.5

dokumente iz odstavka 6.22.9.2 tega pravilnika;

| 3.2.6.6 | svetilke, ki so združene ali kombinirane ali integrirane v AFS; |
| --- | --- |

3.2.6.6

svetilke, ki so združene ali kombinirane ali integrirane v AFS;

| 3.2.6.7 | svetilne enote, zasnovane v skladu z zahtevami iz odstavka 6.22.5 tega pravilnika; |
| --- | --- |

3.2.6.7

svetilne enote, zasnovane v skladu z zahtevami iz odstavka 6.22.5 tega pravilnika;

| 3.2.7 | pri vozilih kategorij M in N opis pogojev oskrbe z električno energijo za naprave, navedene v odstavkih 2.7.9, 2.7.10, 2.7.12, 2.7.14 in 2.7.15, po potrebi tudi informacije o posebni oskrbi z električno energijo/elektronski krmilni napravi za nadzor svetlobnega vira ali krmilnem elementu za spreminjanje svetilnosti. |
| --- | --- |

3.2.7

pri vozilih kategorij M in N opis pogojev oskrbe z električno energijo za naprave, navedene v odstavkih 2.7.9, 2.7.10, 2.7.12, 2.7.14 in 2.7.15, po potrebi tudi informacije o posebni oskrbi z električno energijo/elektronski krmilni napravi za nadzor svetlobnega vira ali krmilnem elementu za spreminjanje svetilnosti.

3.3   Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predloži neobremenjeno vozilo z vgrajeno celotno svetlobno in svetlobno-signalno opremo iz odstavka 3.2.2, ki je predstavnik tipa vozila v postopku homologacije.

3.4   Homologacijski dokumentaciji se priloži dokument iz Priloge 1 k temu pravilniku.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Če tip vozila, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve Pravilnika glede vseh naprav, navedenih na seznamu, se homologacija navedenega tipa vozila podeli.

4.2   Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (trenutno 06 v skladu s spremembami 06) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti te številke drugemu tipu vozila ali istemu tipu vozila, predloženemu z opremo, ki ni navedena na seznamu iz odstavka 3.2.2, v skladu z določbami iz odstavka 7 tega pravilnika.

4.3   Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije ali o dokončnem prenehanju proizvodnje tipa/dela vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

4.4   Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 4.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo; (10) |
| --- | --- |

4.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo; (10)

10

| 4.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1.

4.5   Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 navedejo številke pravilnikov, homologacijske številke in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

4.6   Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.

4.7   Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice vozila, ki jo pritrdi proizvajalec, ali nanjo.

4.8   V Prilogi 2 k temu pravilniku so prikazani primeri namestitev homologacijskih oznak.

5.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

5.1   Svetlobne in svetlobno-signalne naprave so vgrajene tako, da pri običajnih pogojih uporabe iz odstavkov 2.24, 2.24.1 in 2.24.2 ter kljub tresljajem, ki so jim morda izpostavljene, ohranijo značilnosti, predpisane v tem pravilniku, in zagotavljajo, da vozilo izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika. Zlasti ne sme biti mogoče nenamerno spreminjanje nastavitve svetilk.

5.2   Žarometi iz odstavkov 2.7.9, 2.7.10 in 2.7.19 so vgrajeni tako, da je pravilna nastavitev njihove usmeritve preprosta.

5.2.1   Pri žarometih, opremljenih z ukrepi za preprečevanje motenja drugih udeležencev v prometu v državi, kjer promet poteka po drugi strani ceste kot v državi, v kateri je bil žaromet zasnovan, je tak ukrep samodejen ali pa ga lahko uporabnik vozila namesti na parkiranem vozilu brez uporabe posebnega orodja (ki ni orodje, priloženo vozilu (11)). Proizvajalec vozila zagotovi podrobna navodila skupaj z vozilom.

11

5.3   Pri vseh svetlobno-signalnih napravah, skupaj s tistimi, ki so vgrajene v stranske stene, mora biti referenčna os svetilke, če je vgrajena v vozilo, vzporedna z ravnino stika med vozilom in cestiščem, poleg tega mora biti pravokotna na vzdolžno srednjo ravnino vozila pri bočnih odsevnikih in bočnih svetilkah ter vzporedna s to ravnino pri vseh drugih signalnih napravah. V vsaki smeri je dovoljeno odstopanje ±3. Poleg tega se upoštevajo vsa posebna navodila proizvajalca glede vgradnje.

5.4   Kadar ni posebnih navodil, se višina in usmeritev svetilk preverita pri vozilu, ki neobremenjeno stoji na ravni vodoravni površini pri pogojih iz odstavkov 2.24, 2.24.1 in 2.24.2, in v nevtralnem položaju sistema AFS, če je vgrajen.

5.5   Kadar ni posebnih navodil, za svetilke, ki sestavljajo pare, velja:

| 5.5.1 | v vozilo se vgradijo simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino (ocena mora temeljiti na zunanji geometrijski obliki svetilke in ne na robu njene svetleče površine iz odstavka 2.9); |
| --- | --- |

5.5.1

v vozilo se vgradijo simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino (ocena mora temeljiti na zunanji geometrijski obliki svetilke in ne na robu njene svetleče površine iz odstavka 2.9);

| 5.5.2 | simetrične so ena na drugo glede na vzdolžno srednjo ravnino, ta zahteva pa ne velja za notranjo zgradbo svetilke; |
| --- | --- |

5.5.2

simetrične so ena na drugo glede na vzdolžno srednjo ravnino, ta zahteva pa ne velja za notranjo zgradbo svetilke;

| 5.5.3 | izpolnjujejo iste kolorimetrične zahteve in imajo precej podobne fotometrične značilnosti. To ne velja za usklajen par žarometov za meglo razreda F3; |
| --- | --- |

5.5.3

izpolnjujejo iste kolorimetrične zahteve in imajo precej podobne fotometrične značilnosti. To ne velja za usklajen par žarometov za meglo razreda F3;

| 5.5.4 | imajo skoraj enake fotometrične značilnosti. |
| --- | --- |

5.5.4

imajo skoraj enake fotometrične značilnosti.

5.6   Pri vozilih, ki imajo asimetrično zunanjo obliko, se zgornje zahteve čim bolj upoštevajo.

5.7   Združene, kombinirane ali integrirane svetilke ali posamične svetilke

5.7.1   Svetilke so lahko združene, kombinirane ali integrirane, če so izpolnjene vse zahteve v zvezi z barvo, položajem, usmeritvijo, geometrijsko vidnostjo, električno vezavo in morebitne druge zahteve.

5.7.1.1   Fotometrične in kolorimetrične zahteve za svetilko morajo biti izpolnjene, ko so vse druge funkcije, s katerimi je ta svetilka združena, kombinirana ali integrirana, izklopljene.

Če pa je sprednja ali zadnja pozicijska svetilka integrirana z eno ali več drugimi funkcijami, ki se lahko skupaj vklopijo, morajo biti zahteve v zvezi z barvo vsake od teh drugih funkcij izpolnjene, ko so integrirane funkcije in sprednje ali zadnje pozicijske svetilke vklopljene.

5.7.1.2   Zavornih svetilk in smernih svetilk ni dovoljeno integrirati.

5.7.1.3   Če so zavorne svetilke in smerne svetilke združene, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

| 5.7.1.3.1 | nobena vodoravna ali navpična premica, ki poteka skozi projekcije vidnih svetlečih površin teh funkcij na ravnini, ki je pravokotna na referenčno os, ne seka več kot dveh mejnih črt, ki ločujeta sosednje površine različnih barv; |
| --- | --- |

5.7.1.3.1

nobena vodoravna ali navpična premica, ki poteka skozi projekcije vidnih svetlečih površin teh funkcij na ravnini, ki je pravokotna na referenčno os, ne seka več kot dveh mejnih črt, ki ločujeta sosednje površine različnih barv;

| 5.7.1.3.2 | njune vidne svetleče površine v smeri referenčne osi glede na površine, očrtane s površinami sevanja, se ne prekrivajo. |
| --- | --- |

5.7.1.3.2

njune vidne svetleče površine v smeri referenčne osi glede na površine, očrtane s površinami sevanja, se ne prekrivajo.

5.7.2   Posamične svetilke

5.7.2.1   Posamične svetilke, kot so opredeljene v odstavku 2.16.1 (a), sestavljene iz dveh ali več samostojnih delov, se vgradijo tako, da:

| (a) | skupno območje projekcije samostojnih delov na ravnini, ki se dotika zunanje površine zunanje leče in je pravokotna na referenčno os, zavzema najmanj 60 % najmanjšega štirikotnika, ki obkroža navedene projekcije, ali |
| --- | --- |

(a)

skupno območje projekcije samostojnih delov na ravnini, ki se dotika zunanje površine zunanje leče in je pravokotna na referenčno os, zavzema najmanj 60 % najmanjšega štirikotnika, ki obkroža navedene projekcije, ali

| (b) | razdalja med nasprotnima robovoma dveh sosednjih/dotikajočih se samostojnih delov, izmerjena pravokotno na referenčno os, ne presega 75 mm. |
| --- | --- |

(b)

razdalja med nasprotnima robovoma dveh sosednjih/dotikajočih se samostojnih delov, izmerjena pravokotno na referenčno os, ne presega 75 mm.

Ti zahtevi ne veljata za posamični odsevnik.

5.7.2.2   Posamične svetilke, kot so opredeljene v odstavku 2.16.1 (b) ali (c), sestavljene iz dveh svetilk z oznako „D“ ali dveh samostojnih odsevnikov, se vgradijo tako, da:

| (a) | projekcija vidnih svetlečih površin v smeri referenčne osi obeh svetilk ali odsevnikov zavzema najmanj 60 % najmanjšega štirikotnika, ki obkroža projekcije navedenih vidnih svetlečih površin v smeri referenčne osi, ali |
| --- | --- |

(a)

projekcija vidnih svetlečih površin v smeri referenčne osi obeh svetilk ali odsevnikov zavzema najmanj 60 % najmanjšega štirikotnika, ki obkroža projekcije navedenih vidnih svetlečih površin v smeri referenčne osi, ali

| (b) | najmanjša razdalja med nasprotnima robovoma vidnih svetlečih površin v smeri referenčne osi obeh svetilk ali samostojnih odsevnikov, izmerjena pravokotno na referenčno os, ne presega 75 mm. |
| --- | --- |

(b)

najmanjša razdalja med nasprotnima robovoma vidnih svetlečih površin v smeri referenčne osi obeh svetilk ali samostojnih odsevnikov, izmerjena pravokotno na referenčno os, ne presega 75 mm.

5.7.2.3   Posamične svetilke, kot so opredeljene v odstavku 2.16.1 (d), izpolnjujejo zahteve iz odstavka 5.7.2.1.

Če sta dve ali več svetilk in/ali dve ali več ločenih vidnih svetlečih površin vključeni v isto ohišje svetilke in/ali imata skupno zunanjo lečo, se ne štejeta za sistem soodvisnih svetilk.

Vendar je lahko svetilka v obliki traku ali pasu del sistema soodvisnih svetilk.

5.7.2.4   Dve svetilki ali sodo število svetilk v obliki pasu ali traku se namesti simetrično na vzdolžno srednjo ravnino vozila in se razteza na obeh straneh vsaj do 0,4 m od skrajnega zunanjega roba vozila, pri čemer je dolžina najmanj 0,8 m; osvetlitev take površine zagotavljata najmanj dva svetlobna vira, nameščena čim bližje koncem; površino sevanja lahko sestavlja več vzporednih elementov, če te posamezne površine sevanja, projicirane na prečno ravnino, izpolnjujejo zahteve iz odstavka 5.7.2.1.

5.8   Največja oddaljenost od tal se meri od najvišje točke vidne svetleče površine v smeri referenčne osi, najmanjša oddaljenost pa od najnižje točke vidne svetleče površine v smeri referenčne osi.

Če (največja in najmanjša) oddaljenost od tal očitno izpolnjuje zahteve iz Pravilnika, točnih robov katerih koli površin ni treba določiti.

5.8.1   Za namene zmanjšanja kotov geometrijske vidnosti se položaj glede na oddaljenost od tal meri od ravnine H.

5.8.2   Pri žarometih za kratki svetlobni pramen se najmanjša oddaljenost od tal meri od najnižje točke odprtine optičnega sistema (npr. reflektorja, leče, projekcijske leče) ne glede na njegovo uporabo.

5.8.3   Položaj glede na širino se določi od roba vidne svetleče površine v smeri referenčne osi, ki je najbolj oddaljen od vzdolžne srednje ravnine vozila, kadar gre za skupno širino, in od notranjih robov vidne svetleče površine v smeri referenčne osi, kadar gre za razdaljo med svetilkama.

Kadar položaj glede na širino očitno izpolnjuje zahteve iz Pravilnika, točnih robov katerih koli površin ni treba določiti.

5.9   Kadar ni posebnih navodil, se fotometrične značilnosti (npr. svetilnost, barva, vidna svetleča površina itd.) svetilke namenoma ne spreminjajo med delovanjem svetilke.

5.9.1   Smerne svetilke, varnostne utripalke vozila, oranžne bočne svetilke, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 6.18.7, in signal za zaustavitev v sili so utripajoče svetilke.

5.9.2   Fotometrične značilnosti svetilk se lahko razlikujejo:

| (a) | glede na osvetljenost okolice, |
| --- | --- |

(a)

glede na osvetljenost okolice,

| (b) | zaradi vklopa drugih svetilk ali |
| --- | --- |

(b)

zaradi vklopa drugih svetilk ali

| (c) | če se svetilke uporabljajo za opravljanje druge svetlobne funkcije, |
| --- | --- |

(c)

če se svetilke uporabljajo za opravljanje druge svetlobne funkcije,

če je kakršna koli sprememba fotometričnih značilnosti skladna s tehničnimi določbami za zadevno svetilko.

5.9.3   Fotometrične značilnosti smerne svetilke kategorij 1, 1a, 1b, 2a ali 2b se lahko razlikujejo med utripanjem zaradi zaporedne sprožitve svetlobnih virov, kot je določeno v odstavku 5.6 Pravilnika št. 6.

Ta določba se ne uporablja, če smerne svetilke kategorij 2a in 2b delujejo kot signal za zaustavitev v sili v skladu z odstavkom 6.23.1 tega pravilnika.

5.10   Nobena od svetilk iz odstavka 2.7 ne oddaja rdeče svetlobe, usmerjene naprej, ki bi lahko zmedla druge udeležence v prometu, in nobena od svetilk iz odstavka 2.7 ne oddaja bele svetlobe, usmerjene nazaj, ki bi lahko zmedla druge udeležence v prometu. Ne upoštevajo se svetlobne naprave, ki so vgrajene za notranjo osvetlitev vozila. V primeru dvoma se ta zahteva preveri na naslednji način:

| 5.10.1 | za vidnost rdeče svetlobe na vozilu od spredaj, razen skrajne zadnje rdeče bočne svetilke, vidna svetleča površina rdeče svetilke ne sme biti neposredno vidna opazovalcu, ki se giblje v območju 1 iz Priloge 4; |
| --- | --- |

5.10.1

za vidnost rdeče svetlobe na vozilu od spredaj, razen skrajne zadnje rdeče bočne svetilke, vidna svetleča površina rdeče svetilke ne sme biti neposredno vidna opazovalcu, ki se giblje v območju 1 iz Priloge 4;

| 5.10.2 | za vidnost bele svetlobe od zadaj, razen svetilk za vzvratno vožnjo in belih stranskih vidnostnih oznak, vgrajenih v vozilo, vidna svetleča površina bele svetilke ne sme biti neposredno vidna opazovalcu, ki se giblje v območju 2 v prečni ravnini, ki je 25 m za vozilom (glej Prilogo 4); |
| --- | --- |

5.10.2

za vidnost bele svetlobe od zadaj, razen svetilk za vzvratno vožnjo in belih stranskih vidnostnih oznak, vgrajenih v vozilo, vidna svetleča površina bele svetilke ne sme biti neposredno vidna opazovalcu, ki se giblje v območju 2 v prečni ravnini, ki je 25 m za vozilom (glej Prilogo 4);

| 5.10.3 | območji opazovanja 1 in 2 sta omejeni z ustreznimi ravninami:






  5.10.3.1 | po višini z vodoravnima ravninama, ki sta 1 m oziroma 2,2 m nad tlemi; |
| --- | --- | --- |

5.10.3

območji opazovanja 1 in 2 sta omejeni z ustreznimi ravninami:

5.10.3.1

po višini z vodoravnima ravninama, ki sta 1 m oziroma 2,2 m nad tlemi;

| 5.10.3.2 | po širini z navpičnima ravninama, ki spredaj ali zadaj oklepata kot 15° navzven od vzdolžne srednje ravnine vozila in potekata skozi točko ali točke stika navpičnih ravnin, vzporednih z vzdolžno srednjo ravnino vozila, ki omejujeta skupno širino vozila, če pa je točk stika več, skrajna sprednja točka stika velja za sprednjo ravnino, skrajna zadnja točka stika pa za zadnjo ravnino. |
| --- | --- |

5.10.3.2

po širini z navpičnima ravninama, ki spredaj ali zadaj oklepata kot 15° navzven od vzdolžne srednje ravnine vozila in potekata skozi točko ali točke stika navpičnih ravnin, vzporednih z vzdolžno srednjo ravnino vozila, ki omejujeta skupno širino vozila, če pa je točk stika več, skrajna sprednja točka stika velja za sprednjo ravnino, skrajna zadnja točka stika pa za zadnjo ravnino.

5.11   Električna vezava zagotavlja, da se lahko sprednje in zadnje pozicijske svetilke, gabaritne svetilke, če so vgrajene, bočne svetilke, če so vgrajene, ter svetilka za osvetlitev zadnje registrske tablice vklopijo in izklopijo le hkrati.

5.11.1   Ta pogoj ne velja:

| 5.11.1.1 | kadar so vklopljene sprednje in zadnje pozicijske svetilke ter bočne svetilke, ki so kombinirane ali integrirane z navedenimi svetilkami, kot parkirne svetilke ali |
| --- | --- |

5.11.1.1

kadar so vklopljene sprednje in zadnje pozicijske svetilke ter bočne svetilke, ki so kombinirane ali integrirane z navedenimi svetilkami, kot parkirne svetilke ali

| 5.11.1.2 | kadar bočne svetilke utripajo skupaj s smernimi svetilkami ali |
| --- | --- |

5.11.1.2

kadar bočne svetilke utripajo skupaj s smernimi svetilkami ali

| 5.11.1.3 | kadar svetlobno-signalni sistem deluje v skladu z odstavkom 6.2.7.6.2. |
| --- | --- |

5.11.1.3

kadar svetlobno-signalni sistem deluje v skladu z odstavkom 6.2.7.6.2.

5.11.2   Za sprednje pozicijske svetilke, kadar se njihova funkcija nadomesti v skladu z določbami odstavka 5.12.1.

5.11.3   Pri sistemu soodvisnih svetilk se vsi svetlobni viri vklopijo in izklopijo hkrati.

5.12   Električna vezava je taka, da se žarometi za dolgi in kratki svetlobni pramen ter žarometi za meglo ne morejo vklopiti, če niso vklopljene tudi svetilke iz odstavka 5.11. Ta zahteva ne velja za žaromete za dolgi ali kratki svetlobni pramen, če pri svetlobnem opozarjanju žaromet za dolgi ali kratki svetlobni pramen utripa v kratkih časovnih presledkih ali če se v kratkih časovnih presledkih izmenično vklapljata žaromet za dolgi in žaromet za kratki svetlobni pramen.

5.12.1   Žarometi s kratkim in/ali dolgim svetlobnim pramenom in/ali žarometi za meglo lahko nadomestijo funkcijo sprednjih pozicijskih svetilk, če:

| 5.12.1.1 | je njihova električna vezava taka, da se v primeru okvare katere koli od teh svetlobnih naprav sprednje pozicijske svetilke samodejno ponovno vklopijo, in |
| --- | --- |

5.12.1.1

je njihova električna vezava taka, da se v primeru okvare katere koli od teh svetlobnih naprav sprednje pozicijske svetilke samodejno ponovno vklopijo, in

| 5.12.1.2 | nadomestna svetilka/funkcija za zadevno pozicijsko svetilko izpolnjuje zahteve glede:






  (a) | geometrijske vidnosti, predpisane za sprednje pozicijske svetilke v odstavku 6.9.5, in |
| --- | --- | --- |

5.12.1.2

nadomestna svetilka/funkcija za zadevno pozicijsko svetilko izpolnjuje zahteve glede:

(a)

geometrijske vidnosti, predpisane za sprednje pozicijske svetilke v odstavku 6.9.5, in

| (b) | najmanjših fotometričnih vrednosti glede na kote porazdelitve svetlobe, ter |
| --- | --- |

(b)

najmanjših fotometričnih vrednosti glede na kote porazdelitve svetlobe, ter

| 5.12.1.3 | so ustrezna dokazila o izpolnjevanju zahtev iz odstavka 5.12.1.2 zagotovljena v poročilih o preskusu nadomestne svetilke. |
| --- | --- |

5.12.1.3

so ustrezna dokazila o izpolnjevanju zahtev iz odstavka 5.12.1.2 zagotovljena v poročilih o preskusu nadomestne svetilke.

5.13   Opozorilna naprava

Kjer ta pravilnik določa opozorilno napravo za sklenjen tokokrog, jo lahko nadomesti opozorilna naprava za „delovanje“.

5.14   Svetilke, ki se lahko skrijejo

5.14.1   Skrivanje svetilk je prepovedano, razen žarometov za dolgi svetlobni pramen, žarometov za kratki svetlobni pramen in žarometov za meglo, ki so lahko skriti, kadar niso v uporabi.

5.14.2   Pri kakršni koli okvari, ki bi vplivala na delovanje naprav za skrivanje, svetilke ostanejo v položaju uporabe, če so že v uporabi, ali pa se lahko brez orodja premaknejo v položaj uporabe.

5.14.3   Svetilke se lahko pomaknejo v položaj uporabe in vklopijo z enim samim upravljalnim elementom, pri čemer se ne sme izključiti možnost, da se pomaknejo v položaj uporabe brez vklopa. Vendar je pri združenih žarometih za dolgi in kratki svetlobni pramen zgoraj navedeni upravljalni element potreben le za vklop žarometov za kratki svetlobni pramen.

5.14.4   Z voznikovega sedeža ni mogoče namerno ustaviti gibanja vklopljenih svetilk, preden dosežejo položaj uporabe. Če zaradi premikanja svetilk obstaja nevarnost zaslepitve drugih udeležencev v prometu, se lahko vklopijo šele, ko dosežejo položaj uporabe.

5.14.5   Če ima naprava za skrivanje temperaturo od – 30 do + 50 , žaromet doseže položaj uporabe v treh sekundah od zagona upravljalnega elementa.

5.15   Barva svetlobe, ki jo oddajajo svetilke (12), je:

12

| žaromet za dolgi svetlobni pramen: | bela |
| --- | --- |
| žaromet za kratki svetlobni pramen: | bela |
| žaromet za meglo: | bela ali selektivno rumena |
| svetilka za vzvratno vožnjo: | bela |
| smerna svetilka: | oranžna |
| varnostne utripalke: | oranžna |
| zavorna svetilka: | rdeča |
| signal za zaustavitev s sili: | oranžna ali rdeča |
| opozorilni signal za trk v zadnji del vozila: | oranžna |
| svetilka za osvetlitev zadnje registrske tablice: | bela |
| sprednja pozicijska svetilka: | bela |
| zadnja pozicijska svetilka: | rdeča |
| žaromet za meglo: | bela ali selektivno rumena |
| zadnja svetilka za meglo: | rdeča |
| parkirna svetilka: | bela spredaj, rdeča zadaj, oranžna, če je integrirana v bočne smerne svetilke ali bočne svetilke |
| bočna svetilka: | oranžna, vendar je lahko skrajna zadnja bočna svetilka rdeča, če je združena, kombinirana ali integrirana z zadnjo pozicijsko svetilko, zadnjo gabaritno svetilko, zadnjo svetilko za meglo, zavorno svetilko ali če je združena ali si deli del površine sevanja z zadnjim odsevnikom |
| gabaritna svetilka: | bela spredaj, rdeča zadaj |
| svetilka za dnevno vožnjo: | bela |
| zadnji odsevnik, netrikotni: | rdeča |
| zadnji odsevnik, trikotni: | rdeča |
| sprednji odsevnik, netrikotni: | enaka vpadni svetlobi (13) |
| bočni odsevnik, netrikotni: | oranžna, vendar je lahko skrajni zadnji bočni odsevnik rdeč, če je združen ali si deli del površine sevanja z zadnjo pozicijsko svetilko, zadnjo gabaritno svetilko, zadnjo svetilko za meglo, zavorno svetilko, rdečo skrajno zadnjo bočno svetilko ali z zadnjim netrikotnim odsevnikom |
| svetilka za zavijanje: | bela |
| vidnostna oznaka: | bela spredaj |
| bela ali rumena ob strani |
| rdeča ali rumena zadaj (14) |
| prilagodljiv sistem sprednje osvetlitve (AFS): | bela |
| zunanja svetilka: | bela |
| manevrirna svetilka: | bela |

žaromet za dolgi svetlobni pramen:

bela

žaromet za kratki svetlobni pramen:

bela

žaromet za meglo:

bela ali selektivno rumena

svetilka za vzvratno vožnjo:

bela

smerna svetilka:

oranžna

varnostne utripalke:

oranžna

zavorna svetilka:

rdeča

signal za zaustavitev s sili:

oranžna ali rdeča

opozorilni signal za trk v zadnji del vozila:

oranžna

svetilka za osvetlitev zadnje registrske tablice:

bela

sprednja pozicijska svetilka:

bela

zadnja pozicijska svetilka:

rdeča

žaromet za meglo:

bela ali selektivno rumena

zadnja svetilka za meglo:

rdeča

parkirna svetilka:

bela spredaj, rdeča zadaj, oranžna, če je integrirana v bočne smerne svetilke ali bočne svetilke

bočna svetilka:

oranžna, vendar je lahko skrajna zadnja bočna svetilka rdeča, če je združena, kombinirana ali integrirana z zadnjo pozicijsko svetilko, zadnjo gabaritno svetilko, zadnjo svetilko za meglo, zavorno svetilko ali če je združena ali si deli del površine sevanja z zadnjim odsevnikom

gabaritna svetilka:

bela spredaj, rdeča zadaj

svetilka za dnevno vožnjo:

bela

zadnji odsevnik, netrikotni:

rdeča

zadnji odsevnik, trikotni:

rdeča

sprednji odsevnik, netrikotni:

enaka vpadni svetlobi (13)

13

bočni odsevnik, netrikotni:

oranžna, vendar je lahko skrajni zadnji bočni odsevnik rdeč, če je združen ali si deli del površine sevanja z zadnjo pozicijsko svetilko, zadnjo gabaritno svetilko, zadnjo svetilko za meglo, zavorno svetilko, rdečo skrajno zadnjo bočno svetilko ali z zadnjim netrikotnim odsevnikom

svetilka za zavijanje:

bela

vidnostna oznaka:

bela spredaj

bela ali rumena ob strani

rdeča ali rumena zadaj (14)

14

prilagodljiv sistem sprednje osvetlitve (AFS):

bela

zunanja svetilka:

bela

manevrirna svetilka:

bela

5.16   Število svetilk

5.16.1   Število svetilk, vgrajenih v vozilo, je enako številu, navedenem v posameznih specifikacijah tega pravilnika.

5.17   Katera koli svetilka se lahko vgradi v gibljive sestavne dele, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 5.18, 5.19 in 5.20.

5.18   Zadnje pozicijske svetilke, zadnje smerne svetilke in zadnji trikotni in netrikotni odsevniki se lahko vgradijo v gibljive sestavne dele le:

| 5.18.1 | če svetilke na gibljivih sestavnih delih v vseh stalnih položajih teh delov izpolnjujejo vse zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti ter kolorimetrične in fotometrične zahteve za navedene svetilke; |
| --- | --- |

5.18.1

če svetilke na gibljivih sestavnih delih v vseh stalnih položajih teh delov izpolnjujejo vse zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti ter kolorimetrične in fotometrične zahteve za navedene svetilke;

| 5.18.2 | če se funkcije iz odstavka 5.18 zagotovijo s sklopom dveh svetilk z oznako „D“ (glej odstavek 2.16.1), mora le ena od teh svetilk izpolnjevati zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti ter fotometrične zahteve za navedene svetilke v vseh stalnih položajih gibljivih sestavnih delov;
  ali |
| --- | --- |

5.18.2

če se funkcije iz odstavka 5.18 zagotovijo s sklopom dveh svetilk z oznako „D“ (glej odstavek 2.16.1), mora le ena od teh svetilk izpolnjevati zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti ter fotometrične zahteve za navedene svetilke v vseh stalnih položajih gibljivih sestavnih delov;

ali

| 5.18.3 | če so vgrajene dodatne svetilke za zgoraj navedene funkcije in vklopljene, ko je gibljiv sestavni del v katerem koli stalnem odprtem položaju, če te dodatne svetilke izpolnjujejo vse zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti ter fotometrične zahteve, ki se uporabljajo za svetilke, vgrajene v gibljive sestavne dele; |
| --- | --- |

5.18.3

če so vgrajene dodatne svetilke za zgoraj navedene funkcije in vklopljene, ko je gibljiv sestavni del v katerem koli stalnem odprtem položaju, če te dodatne svetilke izpolnjujejo vse zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti ter fotometrične zahteve, ki se uporabljajo za svetilke, vgrajene v gibljive sestavne dele;

| 5.18.4 | če se funkcije iz odstavka 5.18 zagotovijo s sistemom soodvisnih svetilk, velja eden od naslednjih pogojev:






  (a) | če je celoten sistem soodvisnih svetilk nameščen na gibljive sestavne dele, so zahteve iz odstavka 5.18.1 izpolnjene. Vendar se lahko vklopijo dodatne svetilke za zgoraj navedene funkcije, ko je gibljiv sestavni del v katerem koli stalnem odprtem položaju, če te dodatne svetilke izpolnjujejo vse zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti ter kolorimetrične in fotometrične zahteve, ki se uporabljajo za svetilke, vgrajene v gibljive sestavne dele; ali |
| --- | --- | --- |

5.18.4

če se funkcije iz odstavka 5.18 zagotovijo s sistemom soodvisnih svetilk, velja eden od naslednjih pogojev:

(a)

če je celoten sistem soodvisnih svetilk nameščen na gibljive sestavne dele, so zahteve iz odstavka 5.18.1 izpolnjene. Vendar se lahko vklopijo dodatne svetilke za zgoraj navedene funkcije, ko je gibljiv sestavni del v katerem koli stalnem odprtem položaju, če te dodatne svetilke izpolnjujejo vse zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti ter kolorimetrične in fotometrične zahteve, ki se uporabljajo za svetilke, vgrajene v gibljive sestavne dele; ali

| (b) | če je sistem soodvisnih svetilk delno nameščen na negibljiv sestavni del in delno na gibljiv sestavni del, soodvisne svetilke, razen smernih svetilk, ki jih vložnik opredeli med postopkom homologacije naprave, izpolnjujejo vse zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti navzven ter kolorimetrične in fotometrične zahteve za navedene svetilke v vseh stalnih položajih gibljivih sestavnih delov.
  Šteje se, da so zahteve glede geometrijske vidnosti navznoter izpolnjene, če te soodvisne svetilke še vedno v vseh stalnih položajih gibljivih sestavnih delov izpolnjujejo fotometrične vrednosti, predpisane na področju porazdelitve svetlobe za homologacijo naprave.
  Pri smernih svetilkah soodvisne svetilke, ki jih vložnik opredeli med postopkom homologacije naprave, izpolnjujejo vse zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti ter kolometrične in fotometrične zahteve v vseh stalnih položajih gibljivih sestavnih delov. To ne velja, če so vklopljene dodatne svetilke, ko je gibljiv sestavni del v katerem koli stalnem odprtem položaju, da se izpolni ali dopolni kot geometrijske vidnosti, če te dodatne svetilke izpolnjujejo vse zahteve glede položaja ter kolorimetrične in fotometrične zahteve, ki se uporabljajo za smerne svetilke, vgrajene v gibljive sestavne dele. |
| --- | --- |

(b)

če je sistem soodvisnih svetilk delno nameščen na negibljiv sestavni del in delno na gibljiv sestavni del, soodvisne svetilke, razen smernih svetilk, ki jih vložnik opredeli med postopkom homologacije naprave, izpolnjujejo vse zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti navzven ter kolorimetrične in fotometrične zahteve za navedene svetilke v vseh stalnih položajih gibljivih sestavnih delov.

Šteje se, da so zahteve glede geometrijske vidnosti navznoter izpolnjene, če te soodvisne svetilke še vedno v vseh stalnih položajih gibljivih sestavnih delov izpolnjujejo fotometrične vrednosti, predpisane na področju porazdelitve svetlobe za homologacijo naprave.

Pri smernih svetilkah soodvisne svetilke, ki jih vložnik opredeli med postopkom homologacije naprave, izpolnjujejo vse zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti ter kolometrične in fotometrične zahteve v vseh stalnih položajih gibljivih sestavnih delov. To ne velja, če so vklopljene dodatne svetilke, ko je gibljiv sestavni del v katerem koli stalnem odprtem položaju, da se izpolni ali dopolni kot geometrijske vidnosti, če te dodatne svetilke izpolnjujejo vse zahteve glede položaja ter kolorimetrične in fotometrične zahteve, ki se uporabljajo za smerne svetilke, vgrajene v gibljive sestavne dele.

5.19   Kadar so gibljivi sestavni deli v položaju, ki ni „običajni položaj uporabe“, naprave, vgrajene vanje, ne motijo drugih udeležencev v prometu.

5.20   Kadar je svetilka vgrajena v gibljivi sestavni del, ki je v „običajnih položajih uporabe“, se svetilka vedno vrne v položaje, ki jih določi proizvajalec v skladu s tem pravilnikom. Pri žarometih za kratki svetlobni pramen in žarometih za meglo se ta zahteva šteje za izpolnjeno, če se gibljivi sestavni deli desetkrat pomaknejo in znova vrnejo v običajni položaj, pri tem pa se nobena vrednost kota naklona teh svetilk glede na podporo, izmerjena po vsakem premiku gibljivega sestavnega dela, ne razlikuje za več kot 0,15 % od povprečja desetih izmerjenih vrednosti. Če se ta vrednost preseže, se vsaka mejna vrednost iz odstavka 6.2.6.1.1 spremeni za ta presežek, tako da se zmanjša dovoljeni razpon naklonov pri preverjanju vozila v skladu s Prilogo 6.

5.21   Noben gibljivi sestavni del z vgrajeno svetlobno-signalno napravo ali brez nje v katerem koli stalnem položaju, ki ni „običajni položaj uporabe“, ne zakriva več kot 50 % vidne svetleče površine sprednjih in zadnjih pozicijskih svetilk, sprednjih in zadnjih smernih svetilk ter odsevnikov v smeri referenčne osi.

Stalni položaj gibljivega sestavnega dela pomeni stabilne ali naravne mirujoče položaje gibljivega sestavnega dela, ki jih določi proizvajalec vozila, ne glede na to, ali je zablokiran ali ne.

Če ta zahteva ni izvedljiva:

| 5.21.1 | vklopijo se dodatne svetilke, ki izpolnjujejo vse zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti ter kolorimetrične in fotometrične zahteve za zgoraj navedene svetilke, če gibljiv sestavni del zakriva več kot 50 % vidne svetleče površine teh svetilk v smeri referenčne osi, ali |
| --- | --- |

5.21.1

vklopijo se dodatne svetilke, ki izpolnjujejo vse zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti ter kolorimetrične in fotometrične zahteve za zgoraj navedene svetilke, če gibljiv sestavni del zakriva več kot 50 % vidne svetleče površine teh svetilk v smeri referenčne osi, ali

| 5.21.2 | z opombo na obrazcu za sporočilo (točka 10.1 Priloge 1) se obvestijo drugi upravni organi, da gibljivi sestavni deli lahko zakrijejo več kot 50 % vidne svetleče površine v smeri referenčne osi, in
  z opombo v vozilu se obvesti tudi uporabnika vozila, da se pri določenih položajih gibljivih sestavnih delov opozorijo drugi udeleženci v prometu na prisotnost vozila na cesti, na primer z varnostnim trikotnikom ali drugimi pripomočki v skladu z nacionalnimi zahtevami za uporabo vozil na cesti. |
| --- | --- |

5.21.2

z opombo na obrazcu za sporočilo (točka 10.1 Priloge 1) se obvestijo drugi upravni organi, da gibljivi sestavni deli lahko zakrijejo več kot 50 % vidne svetleče površine v smeri referenčne osi, in

z opombo v vozilu se obvesti tudi uporabnika vozila, da se pri določenih položajih gibljivih sestavnih delov opozorijo drugi udeleženci v prometu na prisotnost vozila na cesti, na primer z varnostnim trikotnikom ali drugimi pripomočki v skladu z nacionalnimi zahtevami za uporabo vozil na cesti.

| 5.21.3 | Odstavek 5.21.2 se ne uporablja za odsevnike. |
| --- | --- |

5.21.3

Odstavek 5.21.2 se ne uporablja za odsevnike.

5.22   Razen za odsevnike velja, da svetilka, tudi svetilka s homologacijsko oznako, ni prisotna, če se je ne da usposobiti za delovanje le z vstavitvijo svetlobnega vira in/ali varovalke.

5.23   Svetilke, homologirane s svetlobnimi viri v skladu s Pravilnikom št. 37, razen če se taki svetlobni viri uporabljajo kot nezamenljivi svetlobni viri, kot je opredeljeno v odstavku 2.7.1.1.2 tega pravilnika, se vgradijo v vozilo tako, da se lahko svetlobni vir pravilno zamenja brez strokovne pomoči in posebnega orodja, ki ni orodje, ki ga vozilu priloži proizvajalec. Proizvajalec vozila vozilu priloži podroben opis postopka zamenjave.

5.23.1   Če modul svetlobnega vira vključuje nosilec za homologirani zamenljivi svetlobni vir v skladu s Pravilnikom št. 37, se ta svetlobni vir zamenja v skladu z zahtevami iz odstavka 5.23.

5.24   Vsaka varna začasna zamenjava svetlobno-signalne funkcije zadnje pozicijske svetilke je dovoljena, če je nadomestna funkcija v primeru okvare po barvi, glavni svetilnosti in položaju podobna funkciji, ki je prenehala delovati, ter če nadomestna naprava še naprej deluje v svoji prvotni varnostni funkciji. Opozorilna naprava na armaturni plošči (odstavek 2.18 tega pravilnika) med zamenjavo prikazuje, da je bila opravljena začasna zamenjava in je potrebno popravilo.

5.25   Če je vgrajen sistem AFS, se šteje za enakovrednega paru žarometov za kratki svetlobni pramen in za enakovrednega paru žarometov za dolgi svetlobni pramen, če opravlja funkcije žarometov za dolgi svetlobni pramen.

5.26   Dovoljene so zadnje smerne svetilke, zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke (razen zavornih svetilk kategorije S4) in zadnje svetilke za meglo s krmilnim elementom za spreminjanje svetilnosti, ki se hkrati odzovejo na vsaj enega od naslednjih zunanjih vplivov, in sicer na osvetljenost okolice, meglo, sneg, dež, pršenje, oblake prahu in umazano površino sevanja, če se njihovo predpisano razmerje svetilnosti ohrani med prehodi. Med prehodom se svetilnost ne spremeni bistveno. Zavorne svetilke kategorije S4 imajo lahko različno svetilnost, neodvisno od ostalih svetilk. Voznik morda lahko nastavi zgornje funkcije na svetilnost, ki ustreza njihovi stalni kategoriji, in jih vrne v samodejno spremenljivo kategorijo.

5.27   Za vozila kategorij M in N vložnik tehnični službi, ki je pristojna za izvajanje homologacijskih preskusov, dokaže, da so pogoji oskrbe z električno energijo za naprave, navedene v odstavkih 2.7.9, 2.7.10, 2.7.12, 2.7.14 in 2.7.15, ko električni sistem vozila deluje v pogojih konstantne napetosti, ki so reprezentativni za ustrezno kategorijo vozila na motorni pogon, kot jo določi vložnik skladni z naslednjimi določbami:

| 5.27.1 | napetost na sponkah naprav, ki so bile glede na homologacijsko dokumentacijo preskušene z uporabo posebne oskrbe z električno energijo/elektronske krmilne naprave za nadzor svetlobnega vira ali v sekundarnem načinu delovanja ali pod napetostjo, ki jo je zahteval vložnik, ne presega napetosti, določene za zadevne naprave ali funkcije, kot so bile homologirane; |
| --- | --- |

5.27.1

napetost na sponkah naprav, ki so bile glede na homologacijsko dokumentacijo preskušene z uporabo posebne oskrbe z električno energijo/elektronske krmilne naprave za nadzor svetlobnega vira ali v sekundarnem načinu delovanja ali pod napetostjo, ki jo je zahteval vložnik, ne presega napetosti, določene za zadevne naprave ali funkcije, kot so bile homologirane;

| 5.27.2 | v nobenem primeru pogojev oskrbe z električno energijo, ki jih ne zajema odstavek 5.27.1, napetost na sponkah naprav ali funkcij ne presega 6,75 V (6-voltni sistemi), 13,5 V (12-voltni sistemi) oziroma 28 V (24-voltni sistemi) za več kot tri odstotke. Sredstva za preverjanje najvišje napetosti na sponkah naprav so lahko zaradi priročnosti znotraj ohišja naprave; |
| --- | --- |

5.27.2

v nobenem primeru pogojev oskrbe z električno energijo, ki jih ne zajema odstavek 5.27.1, napetost na sponkah naprav ali funkcij ne presega 6,75 V (6-voltni sistemi), 13,5 V (12-voltni sistemi) oziroma 28 V (24-voltni sistemi) za več kot tri odstotke. Sredstva za preverjanje najvišje napetosti na sponkah naprav so lahko zaradi priročnosti znotraj ohišja naprave;

| 5.27.3 | določbe odstavkov 5.27.1 in 5.27.2 se ne uporabljajo za naprave, ki vključujejo elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali krmilni element za spreminjanje svetilnosti kot del naprave; |
| --- | --- |

5.27.3

določbe odstavkov 5.27.1 in 5.27.2 se ne uporabljajo za naprave, ki vključujejo elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali krmilni element za spreminjanje svetilnosti kot del naprave;

| 5.27.4 | homologacijski dokumentaciji se priloži poročilo, ki opisuje metode, uporabljene za dokazovanje skladnosti, in pridobljene rezultate. |
| --- | --- |

5.27.4

homologacijski dokumentaciji se priloži poročilo, ki opisuje metode, uporabljene za dokazovanje skladnosti, in pridobljene rezultate.

5.28   Splošne določbe v zvezi z geometrijsko vidnostjo

5.28.1   Znotraj kotov geometrijske vidnosti ni nobenih ovir za prodiranje svetlobe s katerega koli dela vidne svetleče površine svetilke, gledano iz neskončnosti. Vendar se ovire ne upoštevajo, če so bile prisotne že ob homologaciji svetilke.

5.28.2   Če se meritve opravijo bližje svetilki, je smer opazovanja vzporedna, da se doseže enaka točnost.

5.28.3   Če se z vgradnjo svetilke kateri koli del svetleče površine svetilke prekrije s katerim koli dodatnim sestavnim delom vozila, se predloži dokaz, da tisti del svetilke, ki ga ne zakrivajo ovire, še vedno dosega fotometrične vrednosti, predpisane za homologacijo naprave.

5.28.4   Kadar se lahko navpični kot geometrijske vidnosti pod vodoravno ravnino zmanjša na 5° (svetilka je najmanj 750 mm nad tlemi, izmerjeno v skladu z določbami odstavka 5.8.1), se lahko fotometrično območje meritev vgrajene optične enote zmanjša na 5° pod vodoravno ravnino.

5.28.5   Pri sistemu soodvisnih svetilk so zahteve glede geometrijske vidnosti izpolnjene, kadar vse soodvisne svetilke delujejo skupaj.

5.29   Ni treba, da je modul LED zamenljiv, če je to navedeno v sporočilu homologacije sestavnega dela.

6.   POSAMEZNE SPECIFIKACIJE

6.1   Žaromet za dolgi svetlobni pramen (pravilnika št. 98 in št. 112)

6.1.1   Prisotnost

Obvezna na motornih vozilih. Prepovedana na priklopnikih.

6.1.2   Število

Dva ali štirje žarometi za dolgi svetlobni pramen, ki so homologirani v skladu s pravilnikom št. 98 ali 112, z izjemo žarometa razreda A.

Pri vozilih kategorije N3: lahko se vgradita dva dodatna žarometa za dolgi svetlobni pramen.

3

Če je vozilo opremljeno s štirimi žarometi, ki se lahko skrijejo, se vgradnja dveh dodatnih žarometov dovoli le za svetlobno signalizacijo s prekinjenim osvetljevanjem v kratkih časovnih presledkih podnevi (glej odstavek 5.12).

6.1.3   Namestitev

Ni posameznih specifikacij.

6.1.4   Položaj

6.1.4.1   Po širini: ni posameznih specifikacij.

6.1.4.2   Po višini: ni posameznih specifikacij.

6.1.4.3   Po dolžini: na sprednjem delu vozila. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če oddana svetloba ne moti voznika neposredno ali posredno prek naprav za posredno gledanje in/ali drugih odsevnih površin vozila.

6.1.5   Geometrijska vidnost

Vidnost svetleče površine, tudi na območjih, ki niso osvetljena v smeri opazovanja, se zagotovi v stožčastem prostoru, ki ga določajo črte, ki izhajajo iz oboda svetleče površine in z referenčno osjo žarometa oklepajo kot najmanj 5. Koti geometrijske vidnosti izhajajo iz oboda projekcije svetleče površine na prečno ravnino, ki se dotika skrajnega sprednjega dela leče žarometa.

6.1.6   Usmeritev

Naprej.

Na vsaki strani vozila se lahko največ en žaromet za dolgi svetlobni pramen vrti, da osvetli ovinek.

6.1.7   Električna vezava

6.1.7.1   Žarometi za dolgi svetlobni pramen so lahko vklopljeni le, kadar je glavno stikalo žarometov v položaju vklopljeno ali v položaju „AUTO“ (samodejno) in obstajajo pogoji za samodejen vklop kratkega svetlobnega pramena, razen če se uporabljajo za svetlobno opozarjanje v kratkih časovnih presledkih. Če obstajajo pogoji za samodejen vklop kratkega svetlobnega pramena, se žarometi za dolgi svetlobni pramen samodejno izklopijo, ko ni več pogojev za samodejen vklop kratkega svetlobnega pramena.

6.1.7.2   Nadzor vklopa in izklopa žarometov za dolgi svetlobni pramen je lahko samodejen, če kontrolne signale oddaja sistem tipal, ki lahko zazna v nadaljevanju navedene vhodne signale in se odzove nanje:

| (a) | osvetljenost okolice, |
| --- | --- |

(a)

osvetljenost okolice,

| (b) | svetlobo, ki jo oddajajo sprednje svetlobne naprave in sprednje svetlobno-signalne naprave nasproti vozečih vozil, |
| --- | --- |

(b)

svetlobo, ki jo oddajajo sprednje svetlobne naprave in sprednje svetlobno-signalne naprave nasproti vozečih vozil,

| (c) | svetlobo, ki jo oddajajo zadnje svetlobno-signalne naprave vozil pred zadevnim vozilom. |
| --- | --- |

(c)

svetlobo, ki jo oddajajo zadnje svetlobno-signalne naprave vozil pred zadevnim vozilom.

Dovoljene so dodatne funkcije tipal za izboljšanje delovanja.

Za namen tega odstavka izraz „vozila“ pomeni vozila kategorij L, M, N, O, T in kolesa, ki so opremljena z odsevniki ter vklopljenimi svetlobnimi napravami in svetlobno-signalnimi napravami.

6.1.7.3   Zagotovi se, da je vedno mogoče ročno vklopiti in izklopiti žaromete za dolgi svetlobni pramen ter ročno izklopiti samodejni nadzor žarometov za dolgi svetlobni pramen.

Poleg tega je žaromete za dolgi svetlobni pramen in njihov samodejni nadzor vedno mogoče preprosto in takoj ročno izklopiti, uporaba podmenijev pa ni dovoljena.

6.1.7.4   Žarometi za dolgi svetlobni pramen se lahko vklopijo hkrati ali v parih. Če sta vgrajena dva dodatna žarometa za dolgi svetlobni pramen, kot je v skladu z odstavkom 6.1.2 dovoljeno le pri vozilih kategorije N3, sta lahko hkrati vklopljena največ dva para. Pri preklopu s kratkega svetlobnega pramena na dolgi svetlobni pramen je vklopljen vsaj en par žarometov za dolgi svetlobni pramen. Pri preklopu z dolgega svetlobnega pramena na kratki svetlobni pramen se hkrati izklopijo vsi žarometi za dolgi svetlobni pramen.

3

6.1.7.5   Žarometi za kratki svetlobni pramen lahko ostanejo vklopljeni skupaj z žarometi za dolgi svetlobni pramen.

6.1.7.6   Če so vgrajeni štirje žarometi, ki se lahko skrijejo, njihov delovni položaj preprečuje istočasno delovanje vseh dodatnih vgrajenih žarometov, če so ti namenjeni oddajanju svetlobnih signalov s prekinjenim osvetljevanjem v kratkih časovnih presledkih podnevi (glej odstavek 5.12).

6.1.8   Opozorilna naprava

Opozorilna naprava za sklenjen tokokrog je obvezna.

6.1.8.1   Če je nadzor žarometov za dolgi svetlobni pramen samodejen, kot je opisano v odstavku 6.1.7.1, se vozniku zagotovi prikaz, da je vklopljen samodejni nadzor funkcije žarometov za dolgi svetlobni pramen. Prikaz te informacije se izklopi šele ob izklopu samodejnega delovanja.

6.1.9   Druge zahteve

6.1.9.1   Največja skupna svetilnost žarometov za dolgi svetlobni pramen, ki so lahko vklopljeni hkrati, ne presega 430 000 cd, kar ustreza referenčni vrednosti 100.

6.1.9.2   Ta največja svetilnost se izračuna tako, da se seštejejo posamezne referenčne oznake, ki so navedene na žarometih. Referenčna oznaka „10“ se dodeli vsakemu žarometu z oznako „R“ ali „CR“.

6.1.9.3   Samodejni vklop in izklop žarometov za dolgi svetlobni pramen

| 6.1.9.3.1 | Sistem tipal, ki se uporablja za nadzor samodejnega vklopa in izklopa žarometov za dolgi svetlobni pramen, kot je opisano v odstavku 6.1.7.1, izpolnjuje naslednje zahteve:






  6.1.9.3.1.1 | Meje najmanjših polj, v katerih lahko tipalo zazna svetlobo, ki jo oddajajo druga vozila, kot je opredeljeno v odstavku 6.1.7.1, so določene s koti, navedenimi v nadaljevanju.






  6.1.9.3.1.1.1 | Vodoravni koti: 15° v levo in 15° v desno.
  Navpični koti:








  Kot navzgor | 5° |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Višina vgradnje tipala (središče odprtine tipala nad tlemi) | manj kot 2 m | med 1,5 m in 2,5 m | več kot 2 m |
| Kot navzdol | 2° | od 2° do 5° | 5° |

6.1.9.3.1

Sistem tipal, ki se uporablja za nadzor samodejnega vklopa in izklopa žarometov za dolgi svetlobni pramen, kot je opisano v odstavku 6.1.7.1, izpolnjuje naslednje zahteve:

6.1.9.3.1.1

Meje najmanjših polj, v katerih lahko tipalo zazna svetlobo, ki jo oddajajo druga vozila, kot je opredeljeno v odstavku 6.1.7.1, so določene s koti, navedenimi v nadaljevanju.

6.1.9.3.1.1.1

Vodoravni koti: 15° v levo in 15° v desno.

Navpični koti:

Kot navzgor

5°

Višina vgradnje tipala (središče odprtine tipala nad tlemi)

manj kot 2 m

med 1,5 m in 2,5 m

več kot 2 m

Kot navzdol

2°

od 2° do 5°

5°

Ti koti se merijo iz središča odprtine tipala glede na vodoravno premico skozi središče in vzporedno z vzdolžno srednjo ravnino vozila.

| 6.1.9.3.1.2 | Sistem tipal lahko na ravni vodoravni cesti zazna:






  (a) | nasproti vozeče vozilo na motorni pogon, ki je oddaljeno vsaj 400 m; |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.1.2

Sistem tipal lahko na ravni vodoravni cesti zazna:

(a)

nasproti vozeče vozilo na motorni pogon, ki je oddaljeno vsaj 400 m;

| (b) | vozilo na motorni pogon ali kombinacijo vozila in priklopnika pred zadevnim vozilom, ki je oddaljena vsaj 100 m; |
| --- | --- |

(b)

vozilo na motorni pogon ali kombinacijo vozila in priklopnika pred zadevnim vozilom, ki je oddaljena vsaj 100 m;

| (c) | nasproti vozeče kolo, ki je oddaljeno vsaj 75 m, njegova osvetlitev pa je bela svetilka s svetilnostjo 150 cd s svetilno površino 10 cm2 ± 3cm2, ki je vsaj 0,8 m oddaljena od tal. |
| --- | --- |

(c)

nasproti vozeče kolo, ki je oddaljeno vsaj 75 m, njegova osvetlitev pa je bela svetilka s svetilnostjo 150 cd s svetilno površino 10 cm2 ± 3cm2, ki je vsaj 0,8 m oddaljena od tal.

2

2

Za preverjanje skladnosti s točkama (a) in (b) imata nasproti vozeče vozilo na motorni pogon in vozilo na motorni pogon pred zadevnim vozilom (ali kombinacija vozila in priklopnika) vklopljene pozicijske svetilke (če se uporabljajo) in žaromete za dolgi svetlobni pramen.

| 6.1.9.3.2 | Prehod z dolgega svetlobnega pramena na kratki svetlobni pramen ali s kratkega svetlobnega pramena na dolgi svetlobni pramen je lahko v skladu s pogoji iz odstavka 6.1.7.1 samodejen in ne moti, zamoti ali zaslepi drugih udeležencev v prometu. |
| --- | --- |

6.1.9.3.2

Prehod z dolgega svetlobnega pramena na kratki svetlobni pramen ali s kratkega svetlobnega pramena na dolgi svetlobni pramen je lahko v skladu s pogoji iz odstavka 6.1.7.1 samodejen in ne moti, zamoti ali zaslepi drugih udeležencev v prometu.

| 6.1.9.3.3 | Splošno delovanje samodejnega nadzora se preveri z naslednjim:






  6.1.9.3.3.1 | simulacijo ali drugim načinom preverjanja, ki ga odobri homologacijski organ, kot ga določi vložnik; |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.3

Splošno delovanje samodejnega nadzora se preveri z naslednjim:

6.1.9.3.3.1

simulacijo ali drugim načinom preverjanja, ki ga odobri homologacijski organ, kot ga določi vložnik;

| 6.1.9.3.3.2 | preskusno vožnjo v skladu z odstavkom 1 v Prilogi 12. Delovanje samodejnega nadzora se dokumentira in preveri glede na opis vložnika. Kakršno koli očitno nepravilno delovanje se izpodbija (npr. preveliko kotno gibanje ali utripanje). |
| --- | --- |

6.1.9.3.3.2

preskusno vožnjo v skladu z odstavkom 1 v Prilogi 12. Delovanje samodejnega nadzora se dokumentira in preveri glede na opis vložnika. Kakršno koli očitno nepravilno delovanje se izpodbija (npr. preveliko kotno gibanje ali utripanje).

| 6.1.9.3.4 | Nadzor žarometov za dolgi svetlobni pramen zagotavlja, da se žarometi za dolgi svetlobni pramen samodejno vklopijo le, če:






  (a) | se ne zaznajo vozila iz odstavka 6.1.7.1 v poljih in na razdaljah iz odstavkov 6.1.9.3.1.1 in 6.1.9.3.1.2 in |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.4

Nadzor žarometov za dolgi svetlobni pramen zagotavlja, da se žarometi za dolgi svetlobni pramen samodejno vklopijo le, če:

(a)

se ne zaznajo vozila iz odstavka 6.1.7.1 v poljih in na razdaljah iz odstavkov 6.1.9.3.1.1 in 6.1.9.3.1.2 in

| (b) | so zaznane ravni osvetljenosti okolice skladne z ravnmi, določenimi v odstavku 6.1.9.3.5. |
| --- | --- |

(b)

so zaznane ravni osvetljenosti okolice skladne z ravnmi, določenimi v odstavku 6.1.9.3.5.

| 6.1.9.3.5 | Če se žarometi za dolgi svetlobni pramen vklopijo samodejno, se tudi izklopijo samodejno, ko se v poljih in na razdaljah iz odstavkov 6.1.9.3.1.1 in 6.1.9.3.1.2 zazna nasproti vozeče vozilo ali vozilo pred zadevnim vozilom, kot je navedeno v odstavku 6.1.7.1.
  Poleg tega se samodejno izklopijo, ko intenzivnost osvetljenosti okolice preseže 7 000 lx.
  Vložnik dokaže izpolnjevanje te zahteve s simulacijo ali drugim načinom preverjanja, ki ga odobri homologacijski organ. Po potrebi se intenzivnost osvetlitve meri na vodoravni površini s kosinusno popravljenim tipalom na isti višini, kot je vgrajeno tipalo na vozilu. To lahko proizvajalec dokaže z zadostno dokumentacijo ali na drug način, ki ga odobri homologacijski organ. |
| --- | --- |

6.1.9.3.5

Če se žarometi za dolgi svetlobni pramen vklopijo samodejno, se tudi izklopijo samodejno, ko se v poljih in na razdaljah iz odstavkov 6.1.9.3.1.1 in 6.1.9.3.1.2 zazna nasproti vozeče vozilo ali vozilo pred zadevnim vozilom, kot je navedeno v odstavku 6.1.7.1.

Poleg tega se samodejno izklopijo, ko intenzivnost osvetljenosti okolice preseže 7 000 lx.

Vložnik dokaže izpolnjevanje te zahteve s simulacijo ali drugim načinom preverjanja, ki ga odobri homologacijski organ. Po potrebi se intenzivnost osvetlitve meri na vodoravni površini s kosinusno popravljenim tipalom na isti višini, kot je vgrajeno tipalo na vozilu. To lahko proizvajalec dokaže z zadostno dokumentacijo ali na drug način, ki ga odobri homologacijski organ.

6.2   Žaromet za kratki svetlobni pramen (pravilnika št. 98 in št. 112)

6.2.1   Prisotnost

Obvezna na motornih vozilih. Prepovedana na priklopnikih.

6.2.2   Število

Dva žarometa za kratki svetlobni pramen, ki sta homologirana v skladu s Pravilnikom št. 98 ali 112, z izjemo žarometa razreda A.

6.2.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.2.4   Položaj

6.2.4.1   Po širini: rob vidne svetleče površine v smeri referenčne osi, ki je najbolj oddaljen od vzdolžne srednje ravnine vozila, ni oddaljen več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba vozila.

Razdalja med notranjimi robovi vidnih svetlečih površin v smeri referenčnih osi znaša vsaj 600 mm. Vendar to ne velja za vozila kategorij M1 in N1, pri vseh drugih kategorijah motornih vozil pa se lahko ta razdalja zmanjša na 400 mm, če je skupna širina vozila manjša od 1 300 mm.

1

1

6.2.4.2   Po višini: najmanj 500 m in največ 1 200 mm nad tlemi. Pri vozilih kategorije N3G (15) (terenska vozila) se največja višina lahko poveča na 1 500 mm.

3

15

6.2.4.3   Po dolžini: na sprednjem delu vozila. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če oddana svetloba ne moti voznika neposredno ali posredno prek naprav za posredno gledanje in/ali drugih odsevnih površin vozila.

6.2.5   Geometrijska vidnost

Določata jo kota α in ß iz odstavka 2.13:

| | α = 15° navzgor in 10° navzdol, |
| --- | --- |

α = 15° navzgor in 10° navzdol,

| | ß = 45° navzven in 10° navznoter. |
| --- | --- |

ß = 45° navzven in 10° navznoter.

Pregrade ali drugi deli opreme v bližini žarometa ne povzročajo sekundarnih učinkov, ki bi motili druge udeležence v prometu.

6.2.6   Usmeritev

Naprej.

6.2.6.1   Navpična usmeritev

6.2.6.1.1   Osnovni naklon navzdol meje zastiranja kratkega svetlobnega pramena, ki se nastavi pri neobremenjenem vozilu z eno osebo na voznikovem sedežu, določi proizvajalec vozila na 0,1 odstotka natančno in ga na vsakem vozilu jasno berljivo in neizbrisno označi v bližini žarometa ali tablice proizvajalca s simbolom iz Priloge 7.

Vrednost tega navedenega naklona navzdol se določi v skladu z odstavkom 6.2.6.1.2.

6.2.6.1.2   Odvisno od višine vgradnje spodnjega roba vidne svetleče površine žarometa za kratki svetlobni pramen v smeri referenčne osi, izmerjene v metrih (h) pri neobremenjenem vozilu, ostane naklon meje zastiranja kratkega svetlobnega pramena v navpični smeri v vseh statičnih pogojih iz Priloge 5 v okviru naslednjih mejnih vrednosti, osnovna nastavitev pa ima naslednje vrednosti:

| h < 0,8 |
| --- |
| mejne vrednosti: | med – 0,5 % in – 2,5 % |
| osnovna nastavitev: | med – 1,0 % in – 1,5 % |
| 0,8 < h < 1,0 |
| mejne vrednosti: | med – 0,5 % in – 2,5 % |
| osnovna nastavitev: | med – 1,0 % in – 1,5 % |

h < 0,8

mejne vrednosti:

med – 0,5 % in – 2,5 %

osnovna nastavitev:

med – 1,0 % in – 1,5 %

0,8 < h < 1,0

mejne vrednosti:

med – 0,5 % in – 2,5 %

osnovna nastavitev:

med – 1,0 % in – 1,5 %

ali, po presoji proizvajalca vozila,

| mejne vrednosti: | med – 1,0 % in – 3,0 % |
| --- | --- |
| osnovna nastavitev: | med – 1,5 % in – 2,0 % |

mejne vrednosti:

med – 1,0 % in – 3,0 %

osnovna nastavitev:

med – 1,5 % in – 2,0 %

V tem primeru vloga za homologacijo vozila vključuje informacije o tem, katero od navedenih možnosti je treba uporabiti.

| h > 1,0 |
| --- |
| mejne vrednosti: | med – 1,0 % in – 3,0 % |
| osnovna nastavitev: | med – 1,5 % in – 2,0 % |

h > 1,0

mejne vrednosti:

med – 1,0 % in – 3,0 %

osnovna nastavitev:

med – 1,5 % in – 2,0 %

Zgornje mejne vrednosti in vrednosti osnovnih nastavitev so povzete v spodnjem diagramu.

Pri vozilih kategorije N3G (terenska vozila), pri katerih višina žarometov presega 1 200 mm, so mejne vrednosti navpičnega naklona meje zastiranja: med – 1,5 % in – 3,5 %.

3

Osnovna nastavitev je določena na: med – 2 % in – 2,5 %.

6.2.6.2   Naprava za nastavitev naklona žarometov

6.2.6.2.1   Če je naprava za nastavitev naklona žarometov potrebna za izpolnitev zahtev iz odstavkov 6.2.6.1.1 in 6.2.6.1.2, naprava deluje samodejno.

6.2.6.2.2   Naprave z zveznim ali nezveznim ročnim nastavljanjem so dovoljene, če imajo poseben zaskočni položaj, v katerem se žarometi lahko vrnejo v osnovni naklon iz odstavka 6.2.6.1.1 z običajnimi vijaki za nastavitev ali na podoben način.

Te ročno nastavljive naprave se upravljajo z voznikovega sedeža.

Zvezno nastavljive naprave imajo referenčne oznake z navedbo stanj obremenitve, pri katerih je potrebna nastavitev kratkega svetlobnega pramena.

Število položajev na napravah, ki niso zvezno nastavljive, je tolikšno, da zagotavljajo skladnost s številnimi vrednostmi iz odstavka 6.2.6.1.2 pri vseh stanjih obremenitve iz Priloge 5.

Tudi za te naprave so v bližini upravljalnega elementa naprave jasno označena stanja obremenitve iz Priloge 5, pri katerih je potrebna nastavitev kratkega svetlobnega pramena (Priloga 8).

6.2.6.2.3   V primeru okvare naprav iz odstavkov 6.2.6.2.1 in 6.2.6.2.2 se žaromet za kratki svetlobni pramen ne sme postaviti v položaj, v katerem je naklon svetlobnega pramena manjši od naklona ob okvari naprave.

6.2.6.3   Postopek merjenja

6.2.6.3.1   Po nastavitvi osnovnega naklona se navpični naklon kratkega svetlobnega pramena, izražen v odstotkih, izmeri v statičnih pogojih in pri vseh stanjih obremenitve iz Priloge 5.

6.2.6.3.2   Spreminjanje naklona kratkega svetlobnega pramena v odvisnosti od obremenitve se izmeri v skladu s preskusnim postopkom iz Priloge 6.

6.2.6.4   Vodoravna usmeritev

Vodoravna usmeritev enega ali obeh žarometov za kratki svetlobni pramen je lahko različna, da se zagotovi osvetlitev ovinka, če ob premiku celotnega svetlobnega pramena ali preloma meje zastiranja prelom meje zastiranja ne seka poti težišča vozila pri oddaljenosti od sprednjega dela vozila, ki je večja od 100-kratne višine vgradnje zadevnih žarometov za kratki svetlobni pramen.

6.2.7   Električna vezava

6.2.7.1   Upravljalni element za preklop na kratki svetlobni pramen istočasno izklopi vse žaromete za dolgi svetlobni pramen.

6.2.7.2   Žarometi za kratki svetlobni pramen lahko ostanejo vklopljeni skupaj z žarometi za dolgi svetlobni pramen.

6.2.7.3   Pri žarometih za kratki svetlobni pramen v skladu s Pravilnikom št. 98 ostanejo svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, vklopljeni med delovanjem žarometov za dolgi svetlobni pramen.

6.2.7.4   Lahko se vklopi dodaten svetlobni vir ali en ali več modulov LED v žarometih za kratki svetlobni pramen ali v svetilki (razen v žarometu za dolgi svetlobni pramen), združen ali integriran z zadevnimi žarometi za kratki svetlobni pramen, da osvetli ovinek, če je vodoraven polmer ukrivljenosti poti težišča vozila 500 m ali manj. To lahko proizvajalec dokaže z izračunom ali na drug način, ki ga odobri homologacijski organ.

6.2.7.5   Žarometi za kratki svetlobni pramen se lahko samodejno vklopijo ali izklopijo. Vendar je te žaromete za kratki svetlobni pramen vedno mogoče ročno vklopiti ali izklopiti.

6.2.7.6   Če so prisotne svetilke za dnevno vožnjo in delujejo v skladu z odstavkom 6.19:

| 6.2.7.6.1 | žarometi za kratki svetlobni pramen se samodejno vklopijo in izklopijo glede na osvetljenost okolice (vklopijo se na primer med vožnjo ponoči, v predorih itd.) v skladu z zahtevami iz Priloge 13 ali |
| --- | --- |

6.2.7.6.1

žarometi za kratki svetlobni pramen se samodejno vklopijo in izklopijo glede na osvetljenost okolice (vklopijo se na primer med vožnjo ponoči, v predorih itd.) v skladu z zahtevami iz Priloge 13 ali

| 6.2.7.6.2 | svetilke za dnevno vožnjo delujejo skupaj s svetilkami, navedenimi v odstavku 5.11, pri čemer se vklopijo vsaj zadnje pozicijske svetilke, ali |
| --- | --- |

6.2.7.6.2

svetilke za dnevno vožnjo delujejo skupaj s svetilkami, navedenimi v odstavku 5.11, pri čemer se vklopijo vsaj zadnje pozicijske svetilke, ali

| 6.2.7.6.3 | zagotovljena so posebna sredstva za obveščanje voznika, da žarometi, pozicijske svetilke ter gabaritne svetilke in bočne svetilke, če so vgrajene, niso osvetljene. Taka sredstva so:






  6.2.7.6.3.1 | zagotovljeni sta dve izrazito različni ravni osvetljenosti armaturne plošče za vožnjo podnevi in ponoči, ki voznika opozarjata, da je treba vklopiti žaromete za kratki svetlobni pramen, ali |
| --- | --- | --- |

6.2.7.6.3

zagotovljena so posebna sredstva za obveščanje voznika, da žarometi, pozicijske svetilke ter gabaritne svetilke in bočne svetilke, če so vgrajene, niso osvetljene. Taka sredstva so:

6.2.7.6.3.1

zagotovljeni sta dve izrazito različni ravni osvetljenosti armaturne plošče za vožnjo podnevi in ponoči, ki voznika opozarjata, da je treba vklopiti žaromete za kratki svetlobni pramen, ali

| 6.2.7.6.3.2 | neosvetljeni kazalniki in oznake ročnih upravljalnih elementov, ki so zahtevane v skladu s Pravilnikom št. 121, se osvetlijo, ko se vklopijo žarometi, ali |
| --- | --- |

6.2.7.6.3.2

neosvetljeni kazalniki in oznake ročnih upravljalnih elementov, ki so zahtevane v skladu s Pravilnikom št. 121, se osvetlijo, ko se vklopijo žarometi, ali

| 6.2.7.6.3.3 | opozorilna optična ali zvočna naprava ali obe se vklopita samo v primeru zmanjšane osvetljenosti okolice, kot je opredeljeno v Prilogi 13, da voznika opozorita, da bi bilo treba vklopiti žaromete za kratki svetlobni pramen. Ko je opozorilna naprava vklopljena, se izklopi šele, ko se vklopijo žarometi za kratki svetlobni pramen ali ko je naprava, ki zažene in/ali ustavi motor (pogonski sistem), v položaju, ki onemogoča delovanje motorja (pogonskega sistema). |
| --- | --- |

6.2.7.6.3.3

opozorilna optična ali zvočna naprava ali obe se vklopita samo v primeru zmanjšane osvetljenosti okolice, kot je opredeljeno v Prilogi 13, da voznika opozorita, da bi bilo treba vklopiti žaromete za kratki svetlobni pramen. Ko je opozorilna naprava vklopljena, se izklopi šele, ko se vklopijo žarometi za kratki svetlobni pramen ali ko je naprava, ki zažene in/ali ustavi motor (pogonski sistem), v položaju, ki onemogoča delovanje motorja (pogonskega sistema).

6.2.7.7   Brez poseganja v odstavek 6.2.7.6.1 se žarometi za kratki svetlobni pramen lahko samodejno vklopijo ali izklopijo glede na druge dejavnike, kot sta čas in razmere v okolici (npr. čas dneva, lokacija vozila, dež, megla itd.).

6.2.8   Opozorilna naprava

6.2.8.1   Opozorilna naprava ni obvezna.

6.2.8.2   Utripajoča ali neutripajoča optična opozorilna naprava je obvezna:

| (a) | če se celoten svetlobni pramen ali prelom meje zastiranja premakne, da osvetli ovinek, ali |
| --- | --- |

(a)

če se celoten svetlobni pramen ali prelom meje zastiranja premakne, da osvetli ovinek, ali

| (b) | če se en ali več modulov LED uporabi za glavni kratki svetlobni pramen, razen če so ožičeni tako, da ob okvari katerega koli modula LED vsi prenehajo oddajati svetlobo. |
| --- | --- |

(b)

če se en ali več modulov LED uporabi za glavni kratki svetlobni pramen, razen če so ožičeni tako, da ob okvari katerega koli modula LED vsi prenehajo oddajati svetlobo.

Vklopi se:

| (a) | v primeru nepravilnega delovanja pri premikanju preloma meje zastiranja ali |
| --- | --- |

(a)

v primeru nepravilnega delovanja pri premikanju preloma meje zastiranja ali

| (b) | v primeru okvare katerega koli modula LED, ki proizvaja glavni kratki svetlobni pramen, razen če so ožičeni tako, da ob okvari katerega koli modula LED vsi prenehajo oddajati svetlobo. |
| --- | --- |

(b)

v primeru okvare katerega koli modula LED, ki proizvaja glavni kratki svetlobni pramen, razen če so ožičeni tako, da ob okvari katerega koli modula LED vsi prenehajo oddajati svetlobo.

Med okvaro naprava ostane vklopljena. Začasno se lahko izključi, vendar se ob vklopu in izklopu naprave za zagon in ustavitev motorja vsakič vključi.

6.2.9   Druge zahteve

Zahteve iz odstavka 5.5.2 ne veljajo za žaromete za kratki svetlobni pramen.

Žarometi za kratki svetlobni pramen s svetlobnim virom ali moduli LED, ki proizvajajo glavni kratki svetlobni pramen in katerih skupni ciljni svetlobni tok presega 2 000 lumnov, se vgradijo le skupaj z napravami za čiščenje žarometov v skladu s Pravilnikom št. 45 (16).

16

Določbe iz odstavka 6.2.6.2.2 ne veljajo za navpični naklon pri žarometih za kratki svetlobni pramen s svetlobnim virom ali moduli LED, ki proizvajajo glavni kratki svetlobni pramen in katerih ciljni svetlobni tok presega 2 000 lumnov.

V primeru žarnic z žarilno nitko, za katere je določena več kot ena preskusna napetost, se uporablja ciljni svetlobni tok, ki proizvaja glavni kratki svetlobni pramen, kot je navedeno na obrazcu za sporočilo za homologacijo naprave.

Če so žarometi za kratki svetlobni pramen opremljeni s homologiranim svetlobnim virom, je veljavni ciljni svetlobni tok vrednost pri zadevni preskusni napetosti, kot je navedena na ustreznem podatkovnem listu v Pravilniku, v skladu s katerim je bil uporabljeni svetlobni vir homologiran, pri čemer se ne upoštevajo odstopanja od ciljnega svetlobnega toka, določenega v tem podatkovnem listu.

Le žarometi za kratki svetlobni pramen iz Pravilnika št. 98 ali Pravilnika št. 112 se lahko uporabijo kot žarometi za osvetlitev ovinka.

Če se osvetlitev ovinka zagotovi z vodoravnim premikom celotnega svetlobnega pramena ali premikom meje zastiranja, se vklopi le, če se vozilo premika naprej, to pa ne velja, če se ovinek osvetli pri zavoju v desno pri vožnji po desni strani cestišča (zavoju v levo pri vožnji po levi strani cestišča).

6.3   Žaromet za meglo (Pravilnik št. 19)

6.3.1   Prisotnost

Neobvezna na motornih vozilih. Prepovedana na priklopnikih.

6.3.2   Število

Dva, ki sta skladna z zahtevami iz sprememb 03 in dodatnimi spremembami Pravilnika št. 19.

6.3.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.3.4   Položaj

6.3.4.1   Po širini: točka na vidni svetleči površini v smeri referenčne osi, ki je najbolj oddaljena od vzdolžne srednje ravnine vozila, ni oddaljena več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba vozila.

6.3.4.2   Po višini:

| najmanj | : | vsaj 250 mm nad tlemi; |
| --- | --- | --- |
| največ | : | pri vozilih kategorij M1 in N1: največ 800 mm nad tlemi;
  pri vseh drugih kategorijah, razen pri vozilih kategorije N3G (17) (terenska vozila): največ 1 200 mm nad tlemi;
  pri vozilih kategorije N3G: največja višina se lahko poveča na 1 500 mm. |

najmanj

:

vsaj 250 mm nad tlemi;

največ

:

pri vozilih kategorij M1 in N1: največ 800 mm nad tlemi;

1

1

pri vseh drugih kategorijah, razen pri vozilih kategorije N3G (17) (terenska vozila): največ 1 200 mm nad tlemi;

3

17

pri vozilih kategorije N3G: največja višina se lahko poveča na 1 500 mm.

3

Nobena točka na vidni svetleči površini v smeri referenčne osi ni višja od najvišje točke na vidni svetleči površini v smeri referenčne osi žarometa za kratki svetlobni pramen.

6.3.4.3   Po dolžini: na sprednjem delu vozila. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če oddana svetloba ne moti voznika neposredno ali posredno prek naprav za posredno gledanje in/ali drugih odsevnih površin vozila.

6.3.5   Geometrijska vidnost

Določata jo kota α in ß iz odstavka 2.13:

| | α =5° navzgor in navzdol, |
| --- | --- |

α =5° navzgor in navzdol,

| | ß = 45° navzven in 10° navznoter. |
| --- | --- |

ß = 45° navzven in 10° navznoter.

Pregrade ali drugi deli opreme v bližini žarometa za meglo ne povzročajo sekundarnih učinkov, ki bi motili druge udeležence v prometu. (18)

18

6.3.6   Usmeritev

Naprej.

6.3.6.1   Navpična usmeritev

6.3.6.1.1   Pri žarometih za meglo razreda „B“ je navpični naklon meje zastiranja, ki se nastavi pri neobremenjenem vozilu z eno osebo na voznikovem sedežu, – 1,5 % ali manjši (19).

19

6.3.6.1.2   Pri žarometih za meglo razreda „F3“:

| 6.3.6.1.2.1 | če skupni ciljni svetlobni tok svetlobnega vira ne presega 2 000 lumnov:






  6.3.6.1.2.1.1 | navpični naklon meje zastiranja, ki se nastavi pri neobremenjenem vozilu z eno osebo na voznikovem sedežu, je – 1,0 % ali manjši; |
| --- | --- | --- |

6.3.6.1.2.1

če skupni ciljni svetlobni tok svetlobnega vira ne presega 2 000 lumnov:

6.3.6.1.2.1.1

navpični naklon meje zastiranja, ki se nastavi pri neobremenjenem vozilu z eno osebo na voznikovem sedežu, je – 1,0 % ali manjši;

| 6.3.6.1.2.2 | če skupni ciljni svetlobni tok svetlobnega vira presega 2 000 lumnov:






  6.3.6.1.2.2.1 | odvisno od višine vgradnje spodnjega roba vidne svetleče površine žarometa za meglo v smeri referenčne osi, izmerjene v metrih (h) pri neobremenjenem vozilu, navpični naklon meje zastiranja v vseh statičnih pogojih iz Priloge 5 samodejno ostane v okviru naslednjih vrednosti:








  h ≤ 0,8 |
| --- | --- | --- |
| mejne vrednosti: | med – 1,0 % in – 3,0 % |
| osnovna nastavitev: | med – 1,5 % in – 2,0 % |
| h > 0,8 |
| mejne vrednosti: | med – 1,5 % in – 3,5 % |
| osnovna nastavitev: | med – 2,0 % in – 2,5 %; |

6.3.6.1.2.2

če skupni ciljni svetlobni tok svetlobnega vira presega 2 000 lumnov:

6.3.6.1.2.2.1

odvisno od višine vgradnje spodnjega roba vidne svetleče površine žarometa za meglo v smeri referenčne osi, izmerjene v metrih (h) pri neobremenjenem vozilu, navpični naklon meje zastiranja v vseh statičnih pogojih iz Priloge 5 samodejno ostane v okviru naslednjih vrednosti:

h ≤ 0,8

mejne vrednosti:

med – 1,0 % in – 3,0 %

osnovna nastavitev:

med – 1,5 % in – 2,0 %

h > 0,8

mejne vrednosti:

med – 1,5 % in – 3,5 %

osnovna nastavitev:

med – 2,0 % in – 2,5 %;

| 6.3.6.1.2.2.2 | osnovni naklon meje zastiranja navzdol, ki se nastavi pri neobremenjenem vozilu z eno osebo na voznikovem sedežu, določi proizvajalec vozila na eno decimalno mesto natančno in ga na vsakem vozilu jasno berljivo in neizbrisno označi v bližini žarometa za meglo ali tablice proizvajalca ali skupaj s prikazom iz odstavka 6.2.6.1.1 s simbolom iz Priloge 7 k temu pravilniku. Vrednost tega navedenega naklona navzdol se določi v skladu z odstavkom 6.3.6.1.2.2.1. |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.2.2

osnovni naklon meje zastiranja navzdol, ki se nastavi pri neobremenjenem vozilu z eno osebo na voznikovem sedežu, določi proizvajalec vozila na eno decimalno mesto natančno in ga na vsakem vozilu jasno berljivo in neizbrisno označi v bližini žarometa za meglo ali tablice proizvajalca ali skupaj s prikazom iz odstavka 6.2.6.1.1 s simbolom iz Priloge 7 k temu pravilniku. Vrednost tega navedenega naklona navzdol se določi v skladu z odstavkom 6.3.6.1.2.2.1.

6.3.6.2   Naprava za nastavitev naklona žarometa za meglo

6.3.6.2.1   Če je naprava za nastavitev naklona nameščena za žaromet za meglo, samostojna ali združena z drugimi funkcijami sprednje osvetlitve in svetlobno-signalnimi funkcijami, je takšna, da ostane navpični naklon pri vseh stanjih statične obremenitve iz Priloge 5 k temu pravilniku v okviru mejnih vrednosti iz odstavka 6.3.6.1.2.2.1.

6.3.6.2.2   Če je žaromet za meglo kategorije „F3“ del žarometa za kratki svetlobni pramen ali del sistema AFS, zahteve iz odstavka 6.2.6 veljajo med uporabo žarometa za meglo kot dela žarometa za kratki svetlobni pramen.

V tem primeru se lahko mejne vrednosti za nastavitev naklona iz odstavka 6.2.6 uporabljajo tudi, ko se ta žaromet za meglo uporablja kot takšen.

6.3.6.2.3   Naprava za nastavitev naklona se lahko uporabi tudi za samodejno prilagoditev naklona žarometa za meglo glede na prevladujoče razmere v okolici, če se mejne vrednosti naklona navzdol iz odstavka 6.3.6.1.2.2.1 ne presežejo.

6.3.6.2.4   V primeru okvare naprave za nastavitev naklona se žaromet za meglo ne postavi v položaj, v katerem je naklon meje zastiranja manjši od naklona ob okvari naprave.

6.3.7   Električna vezava

Žarometi za meglo se lahko vklopijo in izklopijo neodvisno od žarometov za dolgi svetlobni pramen, žarometov za kratki svetlobni pramen ali kakršne koli kombinacije žarometov za dolgi svetlobni pramen in žarometov za kratki svetlobni pramen, razen v naslednjih primerih:

| (a) | žarometi za meglo se uporabljajo kot del druge svetlobne funkcije v sistemu AFS, vendar ima vklop funkcije žarometov za meglo prednost pred funkcijo, pri kateri se žarometi za meglo uporabljajo kot njen del, ali |
| --- | --- |

(a)

žarometi za meglo se uporabljajo kot del druge svetlobne funkcije v sistemu AFS, vendar ima vklop funkcije žarometov za meglo prednost pred funkcijo, pri kateri se žarometi za meglo uporabljajo kot njen del, ali

| (b) | žarometi za meglo se ne morejo vklopiti istočasno s katerimi koli drugimi svetilkami, s katerimi so integrirani, kot označuje ustrezni simbol („/“) v skladu z odstavkom 10.1 Priloge 1 k Pravilniku št. 19. |
| --- | --- |

(b)

žarometi za meglo se ne morejo vklopiti istočasno s katerimi koli drugimi svetilkami, s katerimi so integrirani, kot označuje ustrezni simbol („/“) v skladu z odstavkom 10.1 Priloge 1 k Pravilniku št. 19.

6.3.8   Opozorilna naprava

Opozorilna naprava za sklenjen tokokrog je obvezna. Samostojna neutripajoča opozorilna lučka.

6.3.9   Druge zahteve

Če je na obrazcu za sporočilo pod točko 10.9. Priloge 1 k Pravilniku št. 19 pozitiven prikaz, se lahko usmeritev in svetilnost žarometa za meglo razreda „F3“ samodejno prilagodita glede na prevladujoče razmere v okolici. Kakršne koli spremembe svetilnosti ali usmeritve se izvedejo samodejno in brez motenja voznika ali drugih udeležencev v prometu.

6.4   Svetilka za vzvratno vožnjo (Pravilnik št. 23)

6.4.1   Prisotnost

Obvezna na motornih vozilih in priklopnikih kategorij O2, O3 in O4. Neobvezna na priklopnikih kategorije O1.

2

3

4

1

6.4.2   Število

6.4.2.1   Ena naprava je obvezna, druga pa neobvezna na motornih vozilih kategorije M1 in na vseh drugih vozilih z dolžino največ 6 000 mm.

1

6.4.2.2   Dve napravi sta obvezni in dve neobvezni na vseh vozilih, ki so daljša od 6 000 mm, razen na vozilih kategorije M1.

1

6.4.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.4.4   Položaj

6.4.4.1   Po širini: ni posebnih zahtev.

6.4.4.2   Po višini: najmanj 250 mm in največ 1 200 mm nad tlemi.

6.4.4.3   Po dolžini: na zadnjem delu vozila.

Če pa se vgradita neobvezni napravi iz odstavka 6.4.2.2, se lahko namestita na stranski del vozila, če so izpolnjene zahteve iz odstavkov 6.4.5.2 in 6.4.6.2.

6.4.5   Geometrijska vidnost

6.4.5.1   Naprave, vgrajene v zadnji del vozila:

določata jo kota α in β iz odstavka 2.13:

| | α = 15° navzgor in 5° navzdol, |
| --- | --- |

α = 15° navzgor in 5° navzdol,

| | β = 45° na desno in na levo, če je vgrajena le ena naprava, |
| --- | --- |

β = 45° na desno in na levo, če je vgrajena le ena naprava,

| | 45° navzven in 30° navznoter, če sta vgrajeni dve napravi. |
| --- | --- |

45° navzven in 30° navznoter, če sta vgrajeni dve napravi.

6.4.5.2   Če sta neobvezni napravi iz odstavka 6.4.2.2 nameščeni na stranskem delu vozila:

za geometrijsko vidnost se šteje, da je zagotovljena, če je referenčna os zadevne naprave usmerjena navzven, kot β pa ni večji od 15° glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila. Navpično usmerjanje neobveznih naprav je lahko usmerjeno navzdol.

6.4.6   Usmeritev

6.4.6.1   Nazaj.

6.4.6.2   Če se neobvezni napravi iz odstavka 6.4.2.2 namestita na stranski del vozila, se uporabljajo določbe iz odstavka 6.4.5.2.

6.4.7   Električna vezava

6.4.7.1   Električna vezava zagotavlja, da svetilka lahko zasveti le, če je aktivirana vzvratna prestava in če je naprava, ki nadzoruje zagon in ustavitev motorja, v takem položaju, da omogoča delovanje motorja. Svetilka ne zasveti ali ne ostane vklopljena, če kateri koli od zgornjih pogojev ni izpolnjen.

6.4.7.2   Poleg tega je električna vezava neobveznih naprav iz odstavka 6.4.2.2 takšna, da ti napravi ne moreta svetiti, če svetilke iz odstavka 5.11 niso vklopljene.

Napravi, nameščeni na stranskem delu vozila, se lahko vklopita za počasne manevre pri premikanju vozila naprej do največje hitrosti 10 km/h, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | napravi se ročno vklopita in izklopita z ločenim stikalom; |
| --- | --- |

(a)

napravi se ročno vklopita in izklopita z ločenim stikalom;

| (b) | če se vklopita na tak način, lahko še naprej svetita tudi, ko se vzvratna prestava deaktivira; |
| --- | --- |

(b)

če se vklopita na tak način, lahko še naprej svetita tudi, ko se vzvratna prestava deaktivira;

| (c) | napravi se samodejno izklopita, če hitrost vožnje v smeri naprej preseže 10 km/h, ne glede na položaj ločenega stikala, v tem primeru pa ostaneta izklopljeni, dokler nista spet namerno vklopljeni. |
| --- | --- |

(c)

napravi se samodejno izklopita, če hitrost vožnje v smeri naprej preseže 10 km/h, ne glede na položaj ločenega stikala, v tem primeru pa ostaneta izklopljeni, dokler nista spet namerno vklopljeni.

6.4.8   Opozorilna naprava

Opozorilna naprava ni obvezna.

6.4.9   Druge zahteve

Ni drugih zahtev.

6.5   Smerna svetilka (Pravilnik št. 6)

6.5.1   Prisotnost (glej sliko v nadaljevanju)

Obvezna. Tipi smernih svetilk so razvrščeni v kategorije (1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5 in 6), katerih sklopi na vozilu pa sestavljajo namestitev („A“ in „B“).

Namestitev „A“ se uporablja pri vseh motornih vozilih.

Namestitev „B“ se uporablja zgolj pri priklopnikih.

6.5.2   Število

V skladu z namestitvijo.

6.5.3   Namestitev (glej sliko v nadaljevanju)

A: dve sprednji smerni svetilki naslednje kategorije:

| | 1 ali 1a ali 1b,
  če razdalja med robom vidne svetleče površine v smeri referenčne osi te svetilke in robom vidne svetleče površine v smeri referenčne osi žarometa za kratki svetlobni pramen in/ali žarometa za meglo, če je vgrajen, znaša najmanj 40 mm; |
| --- | --- |

1 ali 1a ali 1b,

če razdalja med robom vidne svetleče površine v smeri referenčne osi te svetilke in robom vidne svetleče površine v smeri referenčne osi žarometa za kratki svetlobni pramen in/ali žarometa za meglo, če je vgrajen, znaša najmanj 40 mm;

| | 1a ali 1b,
  če razdalja med robom vidne svetleče površine v smeri referenčne osi te svetilke in robom vidne svetleče površine v smeri referenčne osi žarometa za kratki svetlobni pramen in/ali žarometa za meglo, če je vgrajen, znaša več kot 20 mm in manj kot 40 mm; |
| --- | --- |

1a ali 1b,

če razdalja med robom vidne svetleče površine v smeri referenčne osi te svetilke in robom vidne svetleče površine v smeri referenčne osi žarometa za kratki svetlobni pramen in/ali žarometa za meglo, če je vgrajen, znaša več kot 20 mm in manj kot 40 mm;

| | 1b,
  če razdalja med robom vidne svetleče površine v smeri referenčne osi te svetilke in robom vidne svetleče površine v smeri referenčne osi žarometa za kratki svetlobni pramen in/ali žarometa za meglo, če je vgrajen, znaša 20 mm ali manj;
  dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2a ali 2b);
  dve neobvezni svetilki (kategorija 2a ali 2b) na vseh vozilih kategorij M2, M3, N2, N3;
  dve bočni smerni svetilki kategorije 5 ali 6 (najmanjše zahteve): | 5
  pri vseh vozilih kategorije M1;
  pri vozilih kategorij N1, M2 in M3, ki niso daljša od 6 m; |
| --- | --- | --- |

1b,

če razdalja med robom vidne svetleče površine v smeri referenčne osi te svetilke in robom vidne svetleče površine v smeri referenčne osi žarometa za kratki svetlobni pramen in/ali žarometa za meglo, če je vgrajen, znaša 20 mm ali manj;

dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2a ali 2b);

dve neobvezni svetilki (kategorija 2a ali 2b) na vseh vozilih kategorij M2, M3, N2, N3;

2

3

2

3

dve bočni smerni svetilki kategorije 5 ali 6 (najmanjše zahteve):

5

pri vseh vozilih kategorije M1;

1

pri vozilih kategorij N1, M2 in M3, ki niso daljša od 6 m;

1

2

3

| | 6
  pri vozilih kategorij M2 in N3;
  pri vozilih kategorij N1, M2 in M3, ki niso daljša od 6 m. |
| --- | --- |

6

pri vozilih kategorij M2 in N3;

2

3

pri vozilih kategorij N1, M2 in M3, ki niso daljša od 6 m.

1

2

3

V vseh primerih se lahko bočni smerni svetilki kategorije 5 zamenjata z bočnima smernima svetilkama kategorije 6.

Če so vgrajene svetilke, ki združujejo funkcije sprednjih smernih svetilk (kategorije 1, 1a, 1b) in bočnih smernih svetilk (kategorija 5 ali 6), se lahko vgradita dve dodatni bočni smerni svetilki (kategorija 5 ali 6), da se izpolnijo zahteve glede vidnosti iz odstavka 6.5.5.

B: dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2a ali 2b);

dve neobvezni svetilki (kategorija 2a ali 2b) na vseh vozilih kategorij O2, O3 in O4;

2

3

4

največ tri neobvezne naprave kategorije 5 ali ena neobvezna naprava kategorije 6 na vsaki strani pri vozilih tipa O2, ki so daljša od 9 m.

2

Če je nameščen sistem AFS, se pri izbiri kategorije upošteva razdalja med sprednjo smerno svetilko in najbližjo svetilno enoto v njenem najbližjem položaju, ki prispeva k funkciji kratkega svetlobnega pramena ali jo opravlja.

6.5.3.1   Poleg tega pri vozilih naslednjih kategorij velja:

| (a) | pri vozilih kategorij M2, M3, N2, in N3, katerih dolžina znaša od 6 m do vključno 9 m, je neobvezna ena dodatna naprava kategorije 5; |
| --- | --- |

(a)

pri vozilih kategorij M2, M3, N2, in N3, katerih dolžina znaša od 6 m do vključno 9 m, je neobvezna ena dodatna naprava kategorije 5;

2

3

2,

3

| (b) | pri vozilih kategorij M2, M3, N2, in N3, ki so daljša od 9 m, so obvezne tri dodatne naprave kategorije 5, ki so čim bolj enakomerno razporejene vzdolž vsake strani; |
| --- | --- |

(b)

pri vozilih kategorij M2, M3, N2, in N3, ki so daljša od 9 m, so obvezne tri dodatne naprave kategorije 5, ki so čim bolj enakomerno razporejene vzdolž vsake strani;

2

3

2,

3

| (c) | pri vozilih kategorij O3 in O4 so obvezne tri naprave kategorije 5, ki so čim bolj enakomerno razporejene vzdolž vsake strani. |
| --- | --- |

(c)

pri vozilih kategorij O3 in O4 so obvezne tri naprave kategorije 5, ki so čim bolj enakomerno razporejene vzdolž vsake strani.

3

4

Te zahteve ne veljajo, če vsaj tri oranžne bočne svetilke utripajo sočasno in usklajeno s smernimi svetilkami na isti strani vozila.

6.5.4   Položaj

6.5.4.1   Po širini: od vzdolžne srednje ravnine vozila najbolj oddaljen rob vidne svetleče površine v smeri referenčne osi ni oddaljen več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba vozila. Ta pogoj ne velja za neobvezne zadnje svetilke.

Razdalja med notranjimi robovi dveh vidnih svetlečih površin v smeri referenčnih osi je najmanj 600 mm.

Ta razdalja se lahko zmanjša na 400 mm, če je skupna širina vozila manjša od 1 300 mm.

6.5.4.2   Po višini: nad tlemi.

6.5.4.2.1   Višina površine sevanja bočnih smernih svetilk kategorije 5 ali 6 ni:

| manjša od | 350 mm pri vozilih kategorij M1 in N1 ter 500 mm pri vseh drugih kategorijah vozil, kar se v obeh primerih izmeri od najnižje točke, in |
| --- | --- |
| večja od | 1 500 mm, kar se izmeri od najvišje točke. |

manjša od

350 mm pri vozilih kategorij M1 in N1 ter 500 mm pri vseh drugih kategorijah vozil, kar se v obeh primerih izmeri od najnižje točke, in

1

1

večja od

1 500 mm, kar se izmeri od najvišje točke.

6.5.4.2.2   Višina smernih svetilk kategorij 1, 1a, 1b, 2a in 2b, izmerjena v skladu z odstavkom 5.8, ni manjša od 350 mm ali večja od 1 500 mm.

6.5.4.2.3   Če konstrukcija vozila ne omogoča upoštevanja teh zgornjih mejnih vrednosti, izmerjenih, kot je določeno zgoraj, in če neobvezne zadnje svetilke niso vgrajene, se lahko povečajo na 2 300 mm za bočne smerne svetilke kategorij 5 in 6 ter na 2 100 mm za smerne svetilke kategorij 1, 1a, 1b, 2a in 2b.

6.5.4.2.4   Če se vgradita neobvezni zadnji svetilki, se namestita na višino v skladu z veljavnimi zahtevami iz odstavka 6.5.4.1 in simetrijo svetilk ter sta tako visoko nad obveznima svetilkama, kolikor to omogoča oblika karoserije, vendar najmanj 600 mm.

6.5.4.3   Po dolžini (glej sliko v nadaljevanju)

Razdalja med površino sevanja bočne smerne svetilke (kategoriji 5 in 6) in prečno ravnino, ki označuje sprednjo mejo skupne dolžine vozila, ne presega 1 800 mm.

Vendar ta razdalja ni večja od 2 500 mm:

| (a) | pri vozilih kategorij M1 in N1; |
| --- | --- |

(a)

pri vozilih kategorij M1 in N1;

1

1

| (b) | pri vseh drugih kategorijah vozil, če konstrukcija vozila ne omogoča izpolnjevanja zahtev glede najmanjših kotov vidnosti. |
| --- | --- |

(b)

pri vseh drugih kategorijah vozil, če konstrukcija vozila ne omogoča izpolnjevanja zahtev glede najmanjših kotov vidnosti.

Neobvezne bočne smerne svetilke kategorije 5 se namestijo tako, da so enakomerno razporejene vzdolž vozila.

Neobvezna bočna smerna svetilka kategorije 6 se namesti na območje med prvo in zadnjo četrtino dolžine priklopnika.

6.5.5   Geometrijska vidnost

6.5.5.1   Vodoravni koti: (glej sliko v nadaljevanju)

Navpični koti: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo za smerne svetilke kategorij 1, 1a, 1b, 2a, 2b in 5.

Vendar:

| (a) | če je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzdol s 15° zmanjša na 5; |
| --- | --- |

(a)

če je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzdol s 15° zmanjša na 5;

| (b) | če je neobvezna zadnja svetilka nameščena višje od 2 100 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzgor s 15° zmanjša na 5. |
| --- | --- |

(b)

če je neobvezna zadnja svetilka nameščena višje od 2 100 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzgor s 15° zmanjša na 5.

30° nad vodoravno ravnino in 5° pod njo za smerne svetilke kategorije 6.

Slika (glej odstavek 6.5)

Image 79

Kategorije 1, 1a, 1b

Namestitev A (*)

Kategoriji 5, 6

Kategoriji 2a, 2b

| (*) | Vrednost 5, navedena za mrtvi kot vidnosti za zadnji del bočne smerne svetilke, je zgornja mejna vrednost d ≤ 1,8 m (pri vozilih kategorij M1 in N1 velja d ≤ 2,5 m). |
| --- | --- |

(*)

Vrednost 5, navedena za mrtvi kot vidnosti za zadnji del bočne smerne svetilke, je zgornja mejna vrednost d ≤ 1,8 m (pri vozilih kategorij M1

1

Pri smernih svetilkah kategorij 1, 1a, 1b, 2a in 2b, ki so nameščene nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko notranji kot zmanjša s 45° na 20° pod ravnino H.

Image 80

Namestitev B

Kategoriji 2a, 2b

6.5.5.2   Ali, po presoji proizvajalca, pri vozilih kategorij M1 in N1: sprednje in zadnje smerne svetilke ter bočne svetilke (**).

1

1

Vodoravni koti: (glej sliko v nadaljevanju)

Image 81

Oranžna skrajna zadnja bočna svetilka

Skrajna sprednja bočna svetilka

Bočna smerna svetilka

Zadnja smerna svetilka

Sprednja smerna svetilka

| (**) | Vrednost 5, navedena za mrtvi kot vidnosti za zadnji del bočne smerne svetilke, je zgornja mejna vrednost. d ≤ 2,5 m. |
| --- | --- |

(**)

Vrednost 5, navedena za mrtvi kot vidnosti za zadnji del bočne smerne svetilke, je zgornja mejna vrednost. d ≤ 2,5 m.

Vendar se lahko pri smernih svetilkah kategorij 1, 1a, 1b, 2a in 2b, ki so nameščene nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), notranji kot zmanjša s 45° na 20° pod ravnino H.

Navpični koti: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo. Če pa je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzdol s 15° zmanjša na 5.

Svetilka se šteje za vidno, če zagotavlja neoviran pogled na vidno svetlečo površino vsaj 12,5 cm2, razen pri bočnih smernih svetilkah kategorij 5 in 6. Območje svetleče površine katerega koli odsevnika, ki ne oddaja svetlobe, se izvzame.

2

6.5.6   Usmeritev

V skladu z morebitnimi specifikacijami za vgradnjo, ki jih določi proizvajalec.

6.5.7   Električna vezava

Smerne svetilke se vklopijo neodvisno od drugih svetilk. Vse smerne svetilke na isti strani vozila se vklopijo in izklopijo z enim upravljalnim elementom in utripajo usklajeno.

Na vozilih kategorij M1 in N1 z dolžino, krajšo od 6 m, in namestitvijo v skladu z odstavkom 6.5.5.2 oranžne bočne svetilke, če so vgrajene, prav tako utripajo z isto frekvenco (usklajeno) kot smerne svetilke.

1

1

6.5.8   Opozorilna naprava

Opozorilna naprava za delovanje je obvezna za smerne svetilke kategorij 1, 1a, 1b, 2a in 2b. Lahko je optična, zvočna ali oboje. Če je naprava optična, je to utripajoča lučka, ki se vsaj ob nepravilnem delovanju katere koli od teh smernih svetilk izklopi ali ostane vklopljena, a ne utripa, ali pa utripa z opazno spremenjeno frekvenco. Če je naprava samo zvočna, je jasno slišna in vsaj ob nepravilnem delovanju katere koli od teh smernih svetilk opazno spremeni svojo frekvenco.

Vklopi se s signalom, ki nastane v skladu z odstavkom 6.2.2 Pravilnika št. 6, ali na drug ustrezen način (20).

20

Če je motorno vozilo opremljeno za vleko priklopnika, ima vgrajeno posebno optično opozorilno napravo za delovanje smernih svetilk na priklopniku, razen če že opozorilna naprava vlečnega vozila omogoča odkrivanje okvare katere koli smerne svetilke v taki skupini vozil.

Za neobvezni smerni svetilki na motornih vozilih in priklopnikih opozorilna naprava za delovanje ni obvezna.

6.5.9   Druge zahteve

Lučka utripa s pogostostjo 90 ± 30-krat na minuto.

Lučka prvič zasveti najpozneje eno sekundo po vklopu upravljalnega elementa smernih svetilk in se prvič izklopi najpozneje eno sekundo in pol po tem vklopu. Če je motorno vozilo opremljeno za vleko priklopnika, vklop upravljalnega elementa smernih svetilk na vlečnem vozilu vklopi tudi smerne svetilke na priklopniku. V primeru okvare ene od smernih svetilk, razen pri kratkem stiku, druge smerne svetilke utripajo naprej, pogostost utripov v takem stanju pa se lahko razlikuje od predpisane.

6.6   Varnostne utripalke

6.6.1   Prisotnost

Obvezna.

Varnostno utripanje se odda s hkratnim delovanjem smernih svetilk v skladu z zahtevami iz odstavka 6.5

6.6.2   Število

Kot je določeno v odstavku 6.5.2.

6.6.3   Namestitev

Kot je določena v odstavku 6.5.3.

6.6.4   Položaj

6.6.4.1   Širina: kot je določena v odstavku 6.5.4.1.

6.6.4.2   Višina: kot je določena v odstavku 6.5.4.2.

6.6.4.3   Dolžina: kot je določena v odstavku 6.5.4.3.

6.6.5   Geometrijska vidnost

Kot je določena v odstavku 6.5.5.

6.6.6   Usmeritev

Kot je določena v odstavku 6.5.6.

6.6.7   Električna vezava

6.6.7.1   Varnostne utripalke se upravljajo z ločenim ročnim upravljalnim elementom, ki omogoča usklajeno utripanje vseh smernih svetilk.

6.6.7.2   Varnostne utripalke se lahko vklopijo samodejno, če je vozilo udeleženo v trku ali ko se izklopi signal za zaustavitev v sili, kot je opredeljeno v odstavku 6.23. V takem primeru se lahko ročno izklopijo.

Poleg tega se lahko varnostne utripalke samodejno vklopijo, da se drugim udeležencem v prometu nakaže, da obstaja tveganje neposredne nevarnosti, kot je opredeljeno v pravilnikih, v tem primeru pa varnostne utripalke ostanejo vklopljene, dokler se ročno ali samodejno ne izklopijo.

6.6.7.3   Na vozilih kategorij M1 in N1 z dolžino, krajšo od 6 m, in namestitvijo v skladu z odstavkom 6.5.5.2 oranžne bočne svetilke, če so vgrajene, prav tako utripajo z isto frekvenco (usklajeno) kot smerne svetilke.

1

1

6.6.8   Opozorilna naprava

Utripajoča opozorilna naprava za sklenjen tokokrog je obvezna.

6.6.9   Druge zahteve

Če je vozilo na motorni pogon opremljeno za vleko priklopnika, je treba zagotoviti, da upravljalni element varnostnih utripalk lahko vklopi tudi smerne svetilke na priklopniku, kot je določeno v odstavku 6.5.9. Varnostne utripalke delujejo tudi, če je naprava za zagon in ustavitev motorja v položaju, v katerem motorja ni mogoče zagnati.

6.7   Zavorna svetilka (Pravilnik št. 7)

6.7.1   Prisotnost

Naprave kategorije S1 ali S2: obvezne na vseh kategorijah vozil.

Naprave kategorije S3 ali S4: obvezne na vozilih kategorij M1 in N1, razen na vozilih s šasijo s kabino in na vozilih kategorije N1 z odprtim prostorom za tovor, na drugih kategorijah vozil pa niso obvezne.

1

1

1

6.7.2   Število

Dve napravi kategorije S1 ali S2 in ena naprava kategorije S3 ali S4 na vseh kategorijah vozil.

6.7.2.1   V vozila kategorij M2, M3, N2, N3, O2, O3, in O4 se lahko vgradita dve neobvezni napravi kategorije S1 ali S2, razen če je vgrajena naprava kategorije S3 ali S4.

2

3

2

3

2

3

4

6.7.2.2   Le če vzdolžna srednja ravnina vozila ni na pritrjenem delu karoserije, ampak ločuje enega ali dva premična dela vozila (npr. vrata), in če ni dovolj prostora za vgradnjo naprave kategorije S3 ali S4 na vzdolžno srednjo ravnino nad takimi premičnimi deli, se lahko:

vgradita dve napravi kategorije S3 ali S4 tipa „D“ ali

vgradi naprava kategorije S3 ali S4 na levi ali desni strani vzdolžne srednje ravnine ali

vgradi sistem soodvisnih svetilk kategorije S3 ali S4.

6.7.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.7.4   Položaj

6.7.4.1   Po širini:

| | pri vozilih kategorij M1 in N1:
  pri napravah kategorije S1 ali S2 točka na vidni svetleči površini v smeri referenčne osi, ki je najbolj oddaljena od vzdolžne srednje ravnine vozila, ni oddaljena več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba vozila.
  V zvezi z razdaljo med notranjimi robovi vidnih svetlečih površin v smeri referenčnih osi ni posebnih zahtev; |
| --- | --- |

pri vozilih kategorij M1 in N1:

1

1

pri napravah kategorije S1 ali S2 točka na vidni svetleči površini v smeri referenčne osi, ki je najbolj oddaljena od vzdolžne srednje ravnine vozila, ni oddaljena več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba vozila.

V zvezi z razdaljo med notranjimi robovi vidnih svetlečih površin v smeri referenčnih osi ni posebnih zahtev;

| | pri vseh drugih kategorijah vozil:
  pri napravah kategorije S1 ali S2 razdalja med notranjimi robovi vidnih svetlečih površin v smeri referenčnih osi ne sme biti manjša od 600 mm. Ta razdalja se lahko zmanjša na 400 mm, če je skupna širina vozila manjša od 1 300 mm;
  pri napravah kategorije S3 ali S4: referenčno središče je lahko tudi na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če pa se vgradita dve napravi kategorije S3 ali S4 v skladu z odstavkom 6.7.2, se namestita čim bližje vzdolžni srednji ravnini, in sicer ena na vsaki strani te ravnine.
  Če je v skladu z odstavkom 6.7.2 dovoljen zamik svetilke kategorije S3 ali S4 od vzdolžne srednje ravnine, ta razdalja ni večja od 150 mm od vzdolžne srednje ravnine do referenčnega središča svetilke. |
| --- | --- |

pri vseh drugih kategorijah vozil:

pri napravah kategorije S1 ali S2 razdalja med notranjimi robovi vidnih svetlečih površin v smeri referenčnih osi ne sme biti manjša od 600 mm. Ta razdalja se lahko zmanjša na 400 mm, če je skupna širina vozila manjša od 1 300 mm;

pri napravah kategorije S3 ali S4: referenčno središče je lahko tudi na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če pa se vgradita dve napravi kategorije S3 ali S4 v skladu z odstavkom 6.7.2, se namestita čim bližje vzdolžni srednji ravnini, in sicer ena na vsaki strani te ravnine.

Če je v skladu z odstavkom 6.7.2 dovoljen zamik svetilke kategorije S3 ali S4 od vzdolžne srednje ravnine, ta razdalja ni večja od 150 mm od vzdolžne srednje ravnine do referenčnega središča svetilke.

6.7.4.2   Po višini:

| 6.7.4.2.1 | pri napravah kategorije S1 ali S2:
  najmanj 350 mm in največ 1 500 mm nad tlemi (2 100 mm, če oblika karoserije ne omogoča vgradnje svetilke v višini do 1 500 mm in če neobvezni svetilki nista vgrajeni).
  Če se vgradita neobvezni svetilki, se namestita na višini, ki izpolnjuje zahteve v zvezi s širino in simetrijo svetilk, in sta tako visoko nad obveznima svetilkama, kolikor to omogoča oblika karoserije, vendar najmanj 600 mm nad njima; |
| --- | --- |

6.7.4.2.1

pri napravah kategorije S1 ali S2:

najmanj 350 mm in največ 1 500 mm nad tlemi (2 100 mm, če oblika karoserije ne omogoča vgradnje svetilke v višini do 1 500 mm in če neobvezni svetilki nista vgrajeni).

Če se vgradita neobvezni svetilki, se namestita na višini, ki izpolnjuje zahteve v zvezi s širino in simetrijo svetilk, in sta tako visoko nad obveznima svetilkama, kolikor to omogoča oblika karoserije, vendar najmanj 600 mm nad njima;

| 6.7.4.2.2 | pri napravah kategorije S3 ali S4:
  vodoravna ravnina, ki se dotika spodnjega roba vidne svetleče površine, je: največ 150 mm pod vodoravno ravnino, ki se dotika spodnjega roba izpostavljene površine stekla ali zasteklitve zadnjega okna, ali najmanj 850 mm nad tlemi.
  Vendar je vodoravna ravnina, ki se dotika spodnjega roba vidne svetleče površine naprave kategorije S3 ali S4, nad vodoravno ravnino, ki se dotika zgornjega roba vidne svetleče površine naprav kategorije S1 ali S2. |
| --- | --- |

6.7.4.2.2

pri napravah kategorije S3 ali S4:

vodoravna ravnina, ki se dotika spodnjega roba vidne svetleče površine, je: največ 150 mm pod vodoravno ravnino, ki se dotika spodnjega roba izpostavljene površine stekla ali zasteklitve zadnjega okna, ali najmanj 850 mm nad tlemi.

Vendar je vodoravna ravnina, ki se dotika spodnjega roba vidne svetleče površine naprave kategorije S3 ali S4, nad vodoravno ravnino, ki se dotika zgornjega roba vidne svetleče površine naprav kategorije S1 ali S2.

6.7.4.3   Po dolžini:

6.7.4.4   pri napravah kategorije S1 ali S2: na zadnjem delu vozila;

6.7.4.5   pri napravah kategorije S3 ali S4: ni posebnih zahtev.

6.7.5   Geometrijska vidnost

| | Vodoravni kot:
  pri napravah kategorije S1 ali S2: 45° na levo in desno stran vzdolžne osi vozila.
  Vendar se lahko pri zavornih svetilkah kategorij S1 in S2, ki so nameščene nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), notranji kot zmanjša s 45° na 20° pod ravnino H;
  pri napravah kategorije S3 ali S4: 10° na levo in desno stran vzdolžne osi vozila. |
| --- | --- |

Vodoravni kot:

pri napravah kategorije S1 ali S2: 45° na levo in desno stran vzdolžne osi vozila.

Vendar se lahko pri zavornih svetilkah kategorij S1 in S2, ki so nameščene nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), notranji kot zmanjša s 45° na 20° pod ravnino H;

pri napravah kategorije S3 ali S4: 10° na levo in desno stran vzdolžne osi vozila.

| | Navpični kot:
  pri napravah kategorije S1 ali S2: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo.
  Vendar:






  (a) | če je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzdol s 15° zmanjša na 5; |
| --- | --- | --- |

Navpični kot:

pri napravah kategorije S1 ali S2: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo.

Vendar:

(a)

če je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzdol s 15° zmanjša na 5;

| (b) | če je neobvezna svetilka nameščena višje od 2 100 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzgor s 15° zmanjša na 5; |
| --- | --- |

(b)

če je neobvezna svetilka nameščena višje od 2 100 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzgor s 15° zmanjša na 5;

pri napravah kategorije S3 ali S4: 10° nad vodoravno ravnino in 5° pod njo.

6.7.6   Usmeritev

Proti zadnjemu delu vozila.

6.7.7   Električna vezava

6.7.7.1   Vse zavorne svetilke se prižgejo hkrati, ko zavorni sistem odda ustrezen signal iz Pravilnika št. 13 in Pravilnika št. 13-H.

6.7.7.2   Delovanje zavornih svetilk ni potrebno, če je naprava za zagon in/ali ustavitev motorja v položaju, ki onemogoča njegovo delovanje.

6.7.8   Opozorilna naprava

Opozorilna naprava ni obvezna, če pa je vgrajena, je opozorilna naprava za delovanje, ki jo sestavlja neutripajoča opozorilna lučka, ki zasveti ob nepravilnem delovanju zavornih svetilk.

6.7.9   Druge zahteve

6.7.9.1   Naprava kategorije S3 ali S4 ne sme biti integrirana s katero koli drugo svetilko.

6.7.9.2   Naprava kategorije S3 ali S4 se lahko vgradi zunaj vozila ali v njem.

6.7.9.2.1   V primeru vgradnje v vozilu:

oddana svetloba ne moti voznika prek naprav za posredno gledanje in/ali drugih površin vozila (tj. zadnjega okna).

6.8   Svetilka za osvetlitev zadnje registrske tablice (Pravilnik št. 4)

6.8.1   Prisotnost

Obvezna.

6.8.2   Število

Takšno, da naprava osvetljuje prostor za registrsko tablico.

6.8.3   Namestitev

Takšna, da naprava osvetljuje prostor za registrsko tablico.

6.8.4   Položaj

6.8.4.1   Po širini: takšen, da naprava osvetljuje prostor za registrsko tablico.

6.8.4.2   Po višini: takšen, da naprava osvetljuje prostor za registrsko tablico.

6.8.4.3   Po dolžini: takšen, da naprava osvetljuje prostor za registrsko tablico.

6.8.5   Geometrijska vidnost

Takšna, da naprava osvetljuje prostor za registrsko tablico.

6.8.6   Usmeritev

Takšna, da naprava osvetljuje prostor za registrsko tablico.

6.8.7   Električna vezava

V skladu z odstavkom 5.11.

6.8.8   Opozorilna naprava

Opozorilna naprava ni obvezna. Če je vgrajena, njeno funkcijo opravlja opozorilna naprava, ki je obvezna za sprednje in zadnje pozicijske svetilke.

6.8.9   Druge zahteve

Če je svetilka za osvetlitev zadnje registrske tablice kombinirana z zadnjo pozicijsko svetilko, integrirana v zavorno svetilko ali zadnjo svetilko za meglo, se lahko fotometrične značilnosti svetilke za osvetlitev zadnje registrske tablice med delovanjem zavorne svetilke ali zadnje svetilke za meglo spremenijo.

6.9   Sprednja pozicijska svetilka (Pravilnik št. 7)

6.9.1   Prisotnost

Obvezna na vseh motornih vozilih.

Obvezna na priklopnikih, širših od 1 600 mm.

Neobvezna na priklopnikih, ki niso širši od 1 600 mm.

6.9.2   Število

Dve.

6.9.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.9.4   Položaj

6.9.4.1   Po širini: točka na vidni svetleči površini v smeri referenčne osi, ki je najbolj oddaljena od vzdolžne srednje ravnine vozila, ni oddaljena več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba vozila.

Pri priklopniku pa točka na vidni svetleči površini v smeri referenčne osi, ki je najbolj oddaljena od vzdolžne srednje ravnine vozila, ni oddaljena več kot 150 mm od skrajnega zunanjega roba vozila.

Razdalja med notranjimi robovi dveh vidnih svetlečih površin v smeri referenčnih osi je:

pri vozilih kategorij M1 in N1: ni posebnih zahtev;

1

1

pri vseh drugih kategorijah vozil: najmanj 600 m. Ta razdalja se lahko zmanjša na 400 mm, če je skupna širina vozila manjša od 1 300 mm.

6.9.4.2   Po višini: najmanj 250 mm in največ 1 500 mm nad tlemi (2 100 mm pri kategorijah vozil O1 in O2 ali pri katerih koli drugih kategorijah vozil, če oblika karoserije ne omogoča vgradnje svetilke v višini do 1 500 mm).

1

2

6.9.4.3   Po dolžini: ni posameznih specifikacij.

6.9.4.4   Če sta sprednja pozicijska svetilka in ena od drugih svetilk integrirani, se uporabi vidna svetleča površina v smeri referenčne osi druge svetilke, da se preveri izpolnjevanje zahtev glede položaja (odstavki od 6.9.4.1 do 6.9.4.3).

6.9.5   Geometrijska vidnost

6.9.5.1   Vodoravni kot: 45° navznoter in 80° navzven.

Če pa je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navznoter s 45° zmanjša na 20° pod ravnino H.

Pri priklopnikih se kot navznoter lahko zmanjša na 5.

Navpični kot: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo. Če pa je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzdol s 15° zmanjša na 5.

6.9.5.2   Pri vozilih kategorij M1 in N1, kot nadomestna možnost za odstavek 6.9.5.1, po presoji proizvajalca ali njegovega ustrezno pooblaščenega zastopnika in le, če je v vozilo vgrajena sprednja bočna svetilka:

1

1

| | vodoravni kot: 45° navzven in 45° navznoter.
  Če pa je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navznoter s 45° zmanjša na 20° pod ravnino H; |
| --- | --- |

vodoravni kot: 45° navzven in 45° navznoter.

Če pa je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navznoter s 45° zmanjša na 20° pod ravnino H;

| | navpični kot: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo.
  Če pa je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzdol s 15° zmanjša na 5. |
| --- | --- |

navpični kot: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo.

Če pa je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzdol s 15° zmanjša na 5.

Svetilka se šteje za vidno, če zagotavlja neoviran pogled na vidno svetlečo površino vsaj 12,5 cm2. Območje svetleče površine katerega koli odsevnika, ki ne oddaja svetlobe, se izvzame.

2

6.9.6   Usmeritev

Naprej.

6.9.7   Električna vezava

V skladu z odstavkom 5.11.

Če pa je sprednja pozicijska svetilka integrirana s smerno svetilko, je električna vezava sprednje pozicijske svetilke na ustrezni strani vozila ali na integriranem delu vozila lahko taka, da je izklopljena ves čas, ko deluje smerna svetilka (v ciklu vklopljeno in izklopljeno).

6.9.8   Opozorilna naprava

Opozorilna naprava za sklenjen tokokrog je obvezna. Ta opozorilna naprava je neutripajoča in ni potrebna, če se osvetlitev armaturne plošče lahko vklopi le hkrati s sprednjimi pozicijskimi svetilkami.

Ta zahteva ne velja, kadar svetlobno-signalni sistem deluje v skladu z odstavkom 6.2.7.6.2.

6.9.9   Druge zahteve

6.9.9.1   Če se v sprednjo pozicijsko svetilko vgradi en ali več generatorjev za infrardeče sevanje, se lahko vklopijo le, ko se vklopi žaromet na isti strani vozila in se vozilo premika naprej. Če sprednja pozicijska svetilka ali žaromet na isti strani vozila preneha svetiti, se generatorji za infrardeče sevanje samodejno izklopijo.

6.9.9.2   Če je vgrajen sistem AFS, ki omogoča osvetlitev ovinka, se lahko sprednja pozicijska svetilka zavrti skupaj s svetilno enoto, s katero je integrirana.

6.10   Zadnja pozicijska svetilka (Pravilnik št. 7)

6.10.1   Prisotnost

Naprave kategorije R ali R1 ali R2: obvezne.

6.10.2   Število

Dve.

6.10.2.1   V vsa vozila kategorij M2, M3, N2, N3, O2, O3, in O4 se lahko vgradita dve neobvezni pozicijski svetilki, razen če so vgrajene gabaritne svetilke.

2

3

2

3

2

3

4

6.10.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.10.4   Položaj

6.10.4.1   Po širini: točka na vidni svetleči površini v smeri referenčne osi, ki je najbolj oddaljena od vzdolžne srednje ravnine vozila, ni oddaljena več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba vozila. Ta pogoj ne velja za neobvezne zadnje svetilke.

Razdalja med notranjimi robovi dveh vidnih svetlečih površin v smeri referenčnih osi je:

pri vozilih kategorij M1 in N1: ni posebnih zahtev;

1

1

pri vseh drugih kategorijah vozil: najmanj 600 mm. Ta razdalja se lahko zmanjša na 400 mm, če je skupna širina vozila manjša od 1 300 mm.

6.10.4.2   Po višini: najmanj 350 mm in največ 1 500 mm nad tlemi (2 100 mm, če oblika karoserije ne omogoča vgradnje svetilke v višini do 1 500 mm in če neobvezni svetilki nista vgrajeni). Če se vgradita neobvezni svetilki, se namestita na višino v skladu z veljavnimi zahtevami iz odstavka 6.10.4.1 in simetrijo svetilk ter sta tako visoko nad obveznima svetilkama, kolikor to omogoča oblika karoserije, vendar najmanj 600 mm.

6.10.4.3   Po dolžini: na zadnjem delu vozila.

6.10.5   Geometrijska vidnost

6.10.5.1   Vodoravni kot: 45° navznoter in 80° navzven.

Če pa je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navznoter s 45° zmanjša na 20° pod ravnino H.

Navpični kot: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo.

Vendar:

| (a) | če je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzdol s 15° zmanjša na 5; |
| --- | --- |

(a)

če je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzdol s 15° zmanjša na 5;

| (b) | če je neobvezna svetilka nameščena višje od 2 100 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzgor s 15° zmanjša na 5. |
| --- | --- |

(b)

če je neobvezna svetilka nameščena višje od 2 100 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzgor s 15° zmanjša na 5.

6.10.5.2   Pri vozilih kategorij M1 in N1, kot nadomestna možnost za odstavek 6.10.5.1, po presoji proizvajalca ali njegovega ustrezno pooblaščenega zastopnika in le, če je v vozilo vgrajena zadnja bočna svetilka:

1

1

vodoravni kot: 45° navzven in 45° navznoter. Če pa je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navznoter s 45° zmanjša na 20° pod ravnino H;

navpični kot: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo.

Če pa je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzdol s 15° zmanjša na 5.

Svetilka se šteje za vidno, če zagotavlja neoviran pogled na vidno svetlečo površino vsaj 12,5 cm2. Območje svetleče površine katerega koli odsevnika, ki ne oddaja svetlobe, se izvzame.

2

6.10.6   Usmeritev

Nazaj.

6.10.7   Električna vezava

V skladu z odstavkom 5.11.

Če pa je zadnja pozicijska svetilka integrirana s smerno svetilko, je električna vezava zadnje pozicijske svetilke na ustrezni strani vozila ali na integriranem delu vozila lahko taka, da je izklopljena ves čas, ko deluje smerna svetilka (v ciklu vklopljeno in izklopljeno).

6.10.8   Opozorilna naprava

Opozorilna naprava za sklenjen tokokrog je obvezna. Kombinirana je z opozorilno napravo sprednjih pozicijskih svetilk.

Ta zahteva ne velja, kadar svetlobno-signalni sistem deluje v skladu z odstavkom 6.2.7.6.2.

6.10.9   Druge zahteve

Ni drugih zahtev.

6.11   Zadnja svetilka za meglo (Pravilnik št. 38)

6.11.1   Prisotnost

Naprave kategorije F ali F1 ali F2: obvezne.

6.11.2   Število

Ena ali dve.

6.11.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.11.4   Položaj

6.11.4.1   Po širini: če je vgrajena le ena zadnja svetilka za meglo, je na nasprotni strani vzdolžne srednje ravnine vozila v smeri prometa, kot je predpisana v državi registracije, referenčno središče pa je lahko tudi na vzdolžni srednji ravnini vozila.

6.11.4.2   Po višini: najmanj 250 mm in največ 1 000 mm nad tlemi. Pri zadnjih svetilkah za meglo, združenih s katerimi koli zadnjimi svetilkami ali namenjenih vozilom kategorije N3G (terenska vozila), se lahko največja višina poveča na 1 200 mm.

3

6.11.4.3   Po dolžini: na zadnjem delu vozila.

6.11.5   Geometrijska vidnost

Določata jo kota α in ß iz odstavka 2.13:

| | α = 5° navzgor in 5° navzdol, |
| --- | --- |

α = 5° navzgor in 5° navzdol,

| | ß = 25° na desno in na levo. |
| --- | --- |

ß = 25° na desno in na levo.

6.11.6   Usmeritev

Nazaj.

6.11.7   Električna vezava

Je taka, da:

| 6.11.7.1 | se zadnji svetilki za meglo ne moreta vklopiti, razen če svetijo žarometi za dolgi svetlobni pramen, žarometi za kratki svetlobni pramen ali žarometi za meglo; |
| --- | --- |

6.11.7.1

se zadnji svetilki za meglo ne moreta vklopiti, razen če svetijo žarometi za dolgi svetlobni pramen, žarometi za kratki svetlobni pramen ali žarometi za meglo;

| 6.11.7.2 | se zadnji svetilki za meglo lahko izklopita neodvisno od katerih koli drugih svetilk; |
| --- | --- |

6.11.7.2

se zadnji svetilki za meglo lahko izklopita neodvisno od katerih koli drugih svetilk;

| 6.11.7.3 | velja ena od naslednjih značilnosti:






  6.11.7.3.1 | zadnji svetilki za meglo lahko delujeta, dokler se ne izklopijo pozicijske svetilke, in ostaneta izklopljeni, dokler nista spet namerno vklopljeni; |
| --- | --- | --- |

6.11.7.3

velja ena od naslednjih značilnosti:

6.11.7.3.1

zadnji svetilki za meglo lahko delujeta, dokler se ne izklopijo pozicijske svetilke, in ostaneta izklopljeni, dokler nista spet namerno vklopljeni;

| 6.11.7.3.2 | poleg obvezne opozorilne naprave se vklopi vsaj zvočni opozorilni signal (odstavek 6.11.8.), če se motor izklopi ali se izvleče ključ za vžig motorja in so vrata na strani voznika odprta, ne glede na to, ali so svetilke (odstavek 6.11.7.1.) vklopljene ali izklopljene, medtem ko je stikalo za zadnjo svetilko za meglo v položaju vklopa; |
| --- | --- |

6.11.7.3.2

poleg obvezne opozorilne naprave se vklopi vsaj zvočni opozorilni signal (odstavek 6.11.8.), če se motor izklopi ali se izvleče ključ za vžig motorja in so vrata na strani voznika odprta, ne glede na to, ali so svetilke (odstavek 6.11.7.1.) vklopljene ali izklopljene, medtem ko je stikalo za zadnjo svetilko za meglo v položaju vklopa;

| 6.11.7.4 | razen v primerih iz odstavkov 6.11.7.1, 6.11.7.3 in 6.11.7.5 na delovanje zadnjih svetilk za meglo ne vpliva vklop ali izklop katerih koli drugih svetilk; |
| --- | --- |

6.11.7.4

razen v primerih iz odstavkov 6.11.7.1, 6.11.7.3 in 6.11.7.5 na delovanje zadnjih svetilk za meglo ne vpliva vklop ali izklop katerih koli drugih svetilk;

| 6.11.7.5 | zadnji svetilki za meglo vlečnega motornega vozila se lahko samodejno izklopita, ko je priključen priklopnik in sta vklopljeni njegovi zadnji svetilki za meglo. |
| --- | --- |

6.11.7.5

zadnji svetilki za meglo vlečnega motornega vozila se lahko samodejno izklopita, ko je priključen priklopnik in sta vklopljeni njegovi zadnji svetilki za meglo.

6.11.8   Opozorilna naprava

Opozorilna naprava za sklenjen tokokrog je obvezna. Samostojna neutripajoča opozorilna lučka.

6.11.9   Druge zahteve

V vseh primerih je razdalja med zadnjo svetilko za meglo in vsako zavorno svetilko večja od 100 mm.

6.12   Parkirna svetilka (Pravilnik št. 77 ali Pravilnik št. 7)

6.12.1   Prisotnost

Na motornih vozilih, ki niso daljša od 6 m in širša od 2 m, je neobvezna.

Na vseh drugih vozilih je prepovedana.

6.12.2   Število

V skladu z namestitvijo.

6.12.3   Namestitev

Dve sprednji in dve zadnji svetilki ali ena svetilka na vsaki strani.

6.12.4   Položaj

6.12.4.1   Po širini: točka na vidni svetleči površini v smeri referenčne osi, ki je najbolj oddaljena od vzdolžne srednje ravnine vozila, ni oddaljena več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba vozila.

Poleg tega sta v primeru vgradnje dveh svetilk svetilki nameščeni na bočnih straneh vozila.

6.12.4.2   Po višini:

| | pri vozilih kategorij M1 in N1: ni posebnih zahtev; |
| --- | --- |

pri vozilih kategorij M1 in N1: ni posebnih zahtev;

1

1

| | pri vseh drugih kategorijah vozil: najmanj 350 mm in največ 1 500 mm nad tlemi (2 100 mm, če oblika karoserije ne omogoča vgradnje v višini do 1 500 mm). |
| --- | --- |

pri vseh drugih kategorijah vozil: najmanj 350 mm in največ 1 500 mm nad tlemi (2 100 mm, če oblika karoserije ne omogoča vgradnje v višini do 1 500 mm).

6.12.4.3   Po dolžini: ni posebnih zahtev.

6.12.5   Geometrijska vidnost

Vodoravni kot: 45° navzven, naprej in nazaj.

Če pa je sprednja ali zadnja parkirna svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navznoter s 45° zmanjša na 20° pod ravnino H.

Navpični kot: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo.

Če pa je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzdol s 15° zmanjša na 5.

6.12.6   Usmeritev

Takšna, da svetilke izpolnjujejo zahteve glede vidnosti naprej in nazaj.

6.12.7   Električna vezava

Parkirne svetilke na isti strani vozila se lahko vklopijo neodvisno od katerih koli drugih svetilk.

Parkirne svetilke ter, če je to ustrezno, sprednje in zadnje pozicijske svetilke iz odstavka 6.12.9 delujejo tudi, če je naprava za zagon motorja v položaju, ki onemogoča njegovo delovanje. Naprava za samodejni izklop teh svetilk po določenem času ni dovoljena.

6.12.8   Opozorilna naprava

Opozorilna naprava za sklenjen tokokrog ni obvezna. Če je vgrajena, je ni mogoče zamenjati z opozorilno napravo za sprednje in zadnje pozicijske svetilke.

6.12.9   Druge zahteve

Funkcijo te svetilke lahko opravljajo tudi sprednje in zadnje pozicijske svetilke, ki se hkrati vklopijo na isti strani vozila. V tem primeru se za svetilke, ki izpolnjujejo zahteve za sprednje ali zadnje pozicijske svetilke, šteje, da izpolnjujejo zahteve za parkirne svetilke.

6.13   Gabaritna svetilka (Pravilnik št. 7)

6.13.1   Prisotnost

Naprave kategorije A ali AM (vidne s sprednje strani) in naprave kategorije R, R1, R2, RM1 ali RM2 (vidne z zadnje strani):

1

2

1

2

obvezne na vozilih, ki so širša od 2,10 m. Neobvezne na vozilih, ki so široka med 1,80 m in 2,10 m. Na šasiji s kabino zadnje gabaritne svetilke niso obvezne.

6.13.2   Število

Dve, ki sta vidni s sprednje strani, in dve, ki sta vidni z zadnje strani.

Namestijo se lahko dodatne svetilke:

| (a) | dve, vidni s sprednje strani; |
| --- | --- |

(a)

dve, vidni s sprednje strani;

| (b) | dve, vidni z zadnje strani. |
| --- | --- |

(b)

dve, vidni z zadnje strani.

6.13.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.13.4   Položaj

6.13.4.1   Po širini:

spredaj in zadaj: čim bližje skrajnemu zunanjemu robu vozila. Ta pogoj se šteje za izpolnjenega, če točka na vidni svetleči površini v smeri referenčne osi, ki je najbolj oddaljena od vzdolžne srednje ravnine vozila, ni oddaljena več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba vozila.

6.13.4.2   Po višini:

spredaj: motorna vozila – vodoravna ravnina, ki se dotika zgornjega roba vidne svetleče površine v smeri referenčne osi naprave, ni nižja od vodoravne ravnine, ki se dotika zgornjega roba prozornega območja vetrobranskega stekla.

Priklopniki in polpriklopniki – na največji višini v skladu z zahtevami glede širine, zasnove in delovanja vozila ter simetrije svetilk;

zadaj: na največji višini v skladu z zahtevami glede širine, zasnove in delovanja vozila ter simetrije svetilk.

Dodatni svetilki iz odstavka 6.13.2(b) se vgradita čim bolj ločeno po višini glede na obvezne svetilke, če je njun položaj v skladu z zahtevami glede zasnove/delovanja vozila ter simetrije svetilk.

6.13.4.3   V zvezi z dolžino ni posebnih zahtev.

Dodatni svetilki iz odstavka 6.13.2(a) se vgradita čim bližje zadnjemu delu; ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če razdalja med dodatnima svetilkama in zadnjim delom vozila ni večja od 400 mm.

6.13.5   Geometrijska vidnost

Vodoravni kot: 80° navzven.

Navpični kot: 5° nad vodoravno ravnino in 20° pod njo.

6.13.6   Usmeritev

Takšna, da svetilke izpolnjujejo zahteve glede vidnosti naprej in nazaj.

6.13.7   Električna vezava

V skladu z odstavkom 5.11.

6.13.8   Opozorilna naprava

Opozorilna naprava ni obvezna. Če je vgrajena, njeno funkcijo opravlja opozorilna naprava, ki je obvezna za sprednje in zadnje pozicijske svetilke.

6.13.9   Druge zahteve

Če so izpolnjene vse druge zahteve, se lahko obvezne ali neobvezne svetilke, vidne s sprednje strani, in obvezne ali neobvezne svetilke, vidne z zadnje strani, na isti strani vozila kombinirajo v eno napravo.

Dve svetilki, vidni z zadnje strani, se lahko združita, kombinirata ali integrirata v skladu z odstavkom 5.7.

Položaj gabaritne svetilke glede na ustrezno pozicijsko svetilko je takšen, da razdalja med projekcijami najbližje ležečih točk vidnih svetlečih površin v smeri zadevnih referenčnih osi zadevnih dveh svetilk na prečno navpično ravnino ni manjša od 200 mm.

Dodatni svetilki iz odstavka 6.13.2(a), ki se uporabljata za osvetlitev zadnjega dela vozila, priklopnika ali polpriklopnika, se vgradita tako, da je navedeni del viden v vidnih poljih odobrenih glavnih vzvratnih naprav za neposredno gledanje.

6.14   Zadnji odsevnik, netrikotni (Pravilnik št. 3)

6.14.1   Prisotnost

Obvezna na motornih vozilih.

Neobvezna na priklopnikih, če so združeni z drugimi svetlobno-signalnimi napravami na zadnjem delu.

6.14.2   Število

Dva, katerih delovanje je v skladu z zahtevami za odsevnike razreda IA ali IB iz Pravilnika št. 3. Dodatne odsevne naprave in materiali (vključno z odsevnikoma, ki nista v skladu z odstavkom 6.14.4) so dovoljeni, če ne zmanjšujejo učinkovitosti obveznih svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav.

6.14.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.14.4   Položaj

6.14.4.1   Po širini: točka na svetleči površini, ki je najbolj oddaljena od vzdolžne srednje ravnine vozila, ni oddaljena več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba vozila.

Razdalja med notranjimi robovi dveh vidnih svetlečih površin v smeri referenčnih osi je:

pri vozilih kategorij M1 in N1: ni posebnih zahtev;

1

1

pri vseh drugih kategorijah vozil: najmanj 600 mm. Ta razdalja se lahko zmanjša na 400 mm, če je skupna širina vozila manjša od 1 300 mm.

6.14.4.2   Po višini: najmanj 250 mm in največ 900 mm nad tlemi (največ 1 200 mm, če je združena z morebitnimi zadnjimi svetilkami, 1 500 mm, če oblika karoserije ne omogoča vgradnje v višini do 900 mm oziroma 1 200 mm).

6.14.4.3   Po dolžini: na zadnjem delu vozila.

6.14.5   Geometrijska vidnost

Vodoravni kot: 30° navznoter in navzven.

Navpični kot: 10° nad vodoravno ravnino in pod njo.

Če pa je odsevnik nameščen nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzdol z 10° zmanjša na 5.

6.14.6   Usmeritev

Nazaj.

6.14.7   Druge zahteve

Svetleča površina odsevnika si lahko dele deli z vidno svetlečo površino katere koli druge svetilke na zadnjem delu.

6.15   Zadnji odsevnik, trikotni (Pravilnik št. 3)

6.15.1   Prisotnost

Obvezna na priklopnikih.

Prepovedana na motornih vozilih.

6.15.2   Število

Dva, katerih delovanje je v skladu z zahtevami za odsevnike razreda IIIA ali IIIB iz Pravilnika št. 3. Dodatne odsevne naprave in materiali (vključno z odsevnikoma, ki nista v skladu z odstavkom 6.15.4) so dovoljeni, če ne zmanjšujejo učinkovitosti obveznih svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav.

6.15.3   Namestitev

Vrh trikotnika je usmerjen navzgor.

6.15.4   Položaj

6.15.4.1   Po širini: točka na svetleči površini, ki je najbolj oddaljena od vzdolžne srednje ravnine vozila, ni oddaljena več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba vozila.

Razdalja med notranji robovi odsevnikov je najmanj 600 mm. Ta razdalja se lahko zmanjša na 400 mm, če je skupna širina vozila manjša od 1 300 mm.

6.15.4.2   Po višini: najmanj 250 mm in največ 900 mm nad tlemi (največ 1 200 mm, če je združena z morebitnimi zadnjimi svetilkami, 1 500 mm, če oblika karoserije ne omogoča vgradnje v višini do 900 mm oziroma 1 200 mm).

6.15.4.3   Po dolžini: na zadnjem delu vozila.

6.15.5   Geometrijska vidnost

Vodoravni kot: 30° navznoter in navzven.

Navpični kot: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo. Če pa je odsevnik nameščen nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzdol s 15° zmanjša na 5.

6.15.6   Usmeritev

Nazaj.

6.15.7   Druge zahteve

Svetleča površina odsevnika si lahko dele deli z vidno svetlečo površino katere koli druge svetilke na zadnjem delu.

6.16   Sprednji odsevnik, netrikotni (Pravilnik št. 3)

6.16.1   Prisotnost

Obvezna na priklopnikih.

Obvezna na motornih vozilih z vsemi sprednjimi svetilkami z odsevniki, ki se lahko skrijejo.

Neobvezna na drugih motornih vozilih.

6.16.2   Število

Dva, katerih delovanje je v skladu z zahtevami za odsevnike razreda IA ali IB iz Pravilnika št. 3. Dodatne odsevne naprave in materiali (vključno z odsevnikoma, ki nista v skladu z odstavkom 6.16.4) so dovoljeni, če ne zmanjšujejo učinkovitosti obveznih svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav.

6.16.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.16.4   Položaj

6.16.4.1   Po širini: točka na svetleči površini, ki je najbolj oddaljena od vzdolžne srednje ravnine vozila, ni oddaljena več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba vozila.

Pri priklopniku pa točka na svetleči površini, ki je najbolj oddaljena od vzdolžne srednje ravnine vozila, ni oddaljena več kot 150 mm od skrajnega zunanjega roba vozila.

Razdalja med notranjimi robovi dveh vidnih svetlečih površin v smeri referenčnih osi je:

pri vozilih kategorij M1 in N1: ni posebnih zahtev;

1

1

pri vseh drugih kategorijah vozil: najmanj 600 mm. Ta razdalja se lahko zmanjša na 400 mm, če je skupna širina vozila manjša od 1 300 mm.

6.16.4.2   Po višini: najmanj 250 mm in največ 900 mm nad tlemi (1 500 mm, če oblika karoserije ne omogoča vgradnje v višini do 900 mm).

6.16.4.3   Po dolžini: na sprednjem delu vozila.

6.16.5   Geometrijska vidnost

Vodoravni kot: 30° navznoter in navzven. Pri priklopnikih se kot navznoter lahko zmanjša na 10. Če konstrukcija priklopnikov ne omogoča vgradnje obveznih odsevnikov pod tem kotom, se vgradijo dodatni (pomožni) odsevniki brez omejitve glede širine (odstavek 6.16.4.1), ki skupaj z obveznimi odsevniki zagotavljajo potreben kot vidnosti.

Navpični kot: 10° nad vodoravno ravnino in pod njo. Če pa je odsevnik nameščen nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzdol z 10° zmanjša na 5.

6.16.6   Usmeritev

Naprej.

6.16.7   Druge zahteve

Svetleča površina odsevnika si lahko dele deli z vidno svetlečo površino katere koli druge svetilke na sprednjem delu.

6.17   Bočni odsevnik, netrikotni (Pravilnik št. 3)

6.17.1   Prisotnost

Obvezna: na vseh motornih vozilih, daljših od 6 m;

na vseh priklopnikih.

Neobvezna: na motornih vozilih, ki niso daljša od 6 m.

6.17.2   Število

Tolikšno, da so izpolnjene zahteve v zvezi z vzdolžno razporeditvijo. Delovanje teh naprav je v skladu z zahtevami za odsevnike razreda IA ali IB iz Pravilnika št. 3. Dodatne odsevne naprave in materiali (vključno z odsevnikoma, ki nista v skladu z odstavkom 6.17.4) so dovoljeni, če ne zmanjšujejo učinkovitosti obveznih svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav.

6.17.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.17.4   Položaj

6.17.4.1   Po širini: ni posebnih zahtev.

6.17.4.2   Po višini: najmanj 250 mm in največ 900 mm nad tlemi (največ 1 200 mm, če je združen z morebitnimi svetilkami, 1 500 mm, če oblika karoserije ne omogoča vgradnje v višini do 900 mm oziroma 1 200 mm ali če prisotnost naprave ni obvezna v skladu z odstavkom 6.17.1).

6.17.4.3   Po dolžini: vsaj en bočni odsevnik se vgradi na srednjo tretjino vozila, skrajni sprednji bočni odsevnik pa od sprednjega dela ni oddaljen več kot 3 m.

Razdalja med dvema sosednjima bočnima odsevnikoma ni večja od 3 m. Vendar to ne velja za vozila kategorij M1 in N1.

1

1

Če konstrukcija, zasnova ali delovanje vozila ne omogoča izpolnjevanja te zahteve, se razdalja lahko poveča na 4 m. Razdalja med skrajnim zadnjim bočnim odsevnikom in zadnjim delom vozila ni večja od 1 m. Pri motornih vozilih, ki niso daljša od 6 m, pa zadostuje, da je en bočni odsevnik vgrajen na prvi tretjini in/ali en na zadnji tretjini dolžine vozila.

Pri vozilih kategorije M1, ki so daljša od 6 m in krajša od 7 m, zadostuje, da imajo en bočni odsevnik, ki od sprednjega dela ni oddaljen več kot 3 m, in en bočni odsevnik na zadnji tretjini dolžine vozila.

1

6.17.5   Geometrijska vidnost

Vodoravni kot: 45° naprej in nazaj.

Navpični kot: 10° nad vodoravno ravnino in pod njo. Če pa je odsevnik nameščen nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzdol z 10° zmanjša na 5.

6.17.6   Usmeritev

Vstran.

6.17.7   Druge zahteve

Svetleča površina bočnega odsevnika si lahko dele deli z vidno svetlečo površino katere koli druge bočne svetilke.

6.18   Bočne svetilke (Pravilnik št. 91)

6.18.1   Prisotnost

Obvezna: na vseh vozilih, daljših od 6 m, razen na šasiji s kabino.

Bočna svetilka tipa SM1 se uporablja na vozilih vseh kategorij, bočna svetilka tipa SM2 pa se lahko uporablja na vozilih kategorije M1.

1

Poleg tega se bočne svetilke uporabljajo na vozilih kategorij M1 in N1, krajših od 6 m, če dopolnjujejo zmanjšano geometrijsko vidnost sprednjih pozicijskih svetilk, ki so skladne z odstavkom 6.9.5.2, in zadnjih pozicijskih svetilk, ki so skladne z odstavkom 6.10.5.2.

1

1

Neobvezna: na vseh drugih vozilih.

Lahko se uporabljajo bočne svetilke tipa SM1 ali SM2.

6.18.2   Najmanjše število na vsaki strani

Tolikšno, da se zagotovi skladnost s pravili o vzdolžni razporeditvi.

6.18.3   Namestitev

Ni posameznih specifikacij.

6.18.4   Položaj

6.18.4.1   Po širini: ni posameznih specifikacij.

6.18.4.2   Po višini: najmanj 250 mm in največ 1 500 mm nad tlemi (2 100 mm, če oblika karoserije ne omogoča vgradnje v višini do 1 500 mm).

6.18.4.3   Po dolžini: vsaj ena bočna svetilka se vgradi na srednjo tretjino vozila, skrajna sprednja bočna svetilka pa od sprednjega dela ni oddaljena več kot 3 m. Razdalja med dvema sosednjima bočnima svetilkama ni večja od 3 m. Če konstrukcija, zasnova ali delovanje vozila ne omogoča izpolnjevanja te zahteve, se razdalja lahko poveča na 4 m.

Razdalja med skrajno zadnjo bočno svetilko in zadnjim delom vozila ni večja od 1 m.

Pri vozilih, ki niso daljša od 6 m, in pri šasiji s kabino pa zadostuje, da je ena bočna svetilka vgrajena na prvi tretjini in/ali na zadnji tretjini dolžine vozila. Pri vozilih kategorije M1, ki so daljša od 6 m in krajša od 7 m, zadostuje, da imajo eno bočno svetilko, ki od sprednjega dela ni oddaljena več kot 3 m, in eno bočno svetilko na zadnji tretjini dolžine vozila.

1

6.18.5   Geometrijska vidnost

Vodoravni kot: 45° naprej in nazaj, vendar se lahko pri vozilih, pri katerih vgradnja bočnih svetilk ni obvezna, ta vrednost zmanjša na 30.

Če je vozilo opremljeno z bočnimi svetilkami, ki dopolnjujejo zmanjšano geometrijsko vidnost sprednjih in zadnjih smernih svetilk, ki so skladne z odstavkom 6.5.5.2, in/ali pozicijskih svetilk, ki so skladne z odstavkoma 6.9.5.2 in 6.10.5.2, je kot proti sprednjemu in zadnjemu delu vozila 45, proti sredini vozila pa 30° (glej sliko v odstavku 6.5.5.2).

Navpični kot: 10° nad vodoravno ravnino in pod njo. Če pa je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzdol z 10° zmanjša na 5.

6.18.6   Usmeritev

Vstran.

6.18.7   Električna vezava

Pri vozilih kategorij M1 in N1, krajših od 6 m, lahko oranžne bočne svetilke utripajo, če utripajo usklajeno in z enako frekvenco kot smerne svetilke na isti strani vozila.

1

1

Pri vozilih kategorij M2, M3, N2, N3, O3 in O4 lahko obvezne oranžne bočne svetilke utripajo sočasno s smernimi svetilkami na isti strani vozila. Če pa so na stranskem delu vozila nameščene smerne svetilke kategorije 5 v skladu z odstavkom 6.5.3.1, te oranžne bočne svetilke ne utripajo.

2

3

2

3

3

4

6.18.8   Opozorilna naprava

Opozorilna naprava ni obvezna. Če je vgrajena, njeno funkcijo opravlja opozorilna naprava, ki je obvezna za sprednje in zadnje pozicijske svetilke.

6.18.9   Druge zahteve

Če je skrajna zadnja bočna svetilka kombinirana z zadnjo pozicijsko svetilko, integrirano z zadnjo svetilko za meglo ali zavorno svetilko, se fotometrične značilnosti bočne svetilke med delovanjem zadnje svetilke za meglo ali zavorne svetilke lahko spremenijo.

Zadnje bočne svetilke so oranžne, če utripajo sočasno z zadnjo smerno svetilko.

6.19   Svetilka za dnevno vožnjo (Pravilnik št. 87) (21)

21

6.19.1   Prisotnost

Obvezna na motornih vozilih. Prepovedana na priklopnikih.

6.19.2   Število

Dve.

6.19.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.19.4   Položaj

6.19.4.1   Po širini: razdalja med notranjimi robovi vidnih svetlečih površin v smeri referenčnih osi je najmanj 600 mm.

Ta razdalja se lahko zmanjša na 400 mm, če je skupna širina vozila manjša od 1 300 mm.

6.19.4.2   Po višini: najmanj 250 mm in največ 1 500 mm nad tlemi.

6.19.4.3   Po dolžini: na sprednjem delu vozila. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če oddana svetloba ne moti voznika neposredno ali posredno prek naprav za posredno gledanje in/ali drugih odsevnih površin vozila.

6.19.5   Geometrijska vidnost

Vodoravno: 20° navzven in 20° navznoter.

Navpično: 10° navzgor in 10° navzdol.

6.19.6   Usmeritev

Naprej.

6.19.7   Električna vezava

6.19.7.1   Svetilke za dnevno vožnjo se samodejno vklopijo, če je naprava, ki zažene in/ali ustavi motor (pogonski sistem), v položaju, ki omogoča delovanje motorja (pogonskega sistema). Vendar lahko svetilke za dnevno vožnjo ostanejo izklopljene v naslednjih pogojih:

| 6.19.7.1.1 | upravljalni element avtomatskega menjalnika je v položaju za parkiranje ali |
| --- | --- |

6.19.7.1.1

upravljalni element avtomatskega menjalnika je v položaju za parkiranje ali

| 6.19.7.1.2 | aktivirana je parkirna zavora ali |
| --- | --- |

6.19.7.1.2

aktivirana je parkirna zavora ali

| 6.19.7.1.3 | preden se vozilo prvič premakne po vsakem ročnem vklopu pogonskega sistema. |
| --- | --- |

6.19.7.1.3

preden se vozilo prvič premakne po vsakem ročnem vklopu pogonskega sistema.

6.19.7.2   Svetilke za dnevno vožnjo se lahko ročno izklopijo, kadar hitrost vozila ni višja od 10 km/h, če se samodejno vklopijo, ko hitrost vozila preseže 10 km/h ali ko vozilo prevozi več kot 100 m in ostanejo vklopljene, dokler se spet namerno ne izklopijo.

6.19.7.3   Svetilke za dnevno vožnjo se samodejno izklopijo, če je naprava, ki zažene in/ali ustavi motor (pogonski sistem), v položaju, ki onemogoča delovanje motorja (pogonskega sistema), ali če so vklopljeni žarometi za meglo ali žarometi, razen če se slednji uporabljajo za svetlobno opozarjanje v kratkih časovnih presledkih (22).

22

6.19.7.4   Svetilke iz odstavka 5.11 so lahko vklopljene skupaj s svetilkami za dnevno vožnjo, razen če svetilke za dnevno vožnjo delujejo v skladu z odstavkom 6.2.7.6.2, pri čemer so vklopljene vsaj zadnje pozicijske svetilke.

6.19.7.5   Če je razdalja med sprednjo smerno svetilko in svetilko za dnevno vožnjo 40 mm ali manj, je lahko električna vezava svetilke za dnevno vožnjo na ustrezni strani vozila takšna, da:

| (a) | je izklopljena ali |
| --- | --- |

(a)

je izklopljena ali

| (b) | je njena svetilnost zmanjšana ves čas, ko deluje sprednja smerna svetilka (v ciklu vklopljeno in izklopljeno). |
| --- | --- |

(b)

je njena svetilnost zmanjšana ves čas, ko deluje sprednja smerna svetilka (v ciklu vklopljeno in izklopljeno).

6.19.7.6   Če je smerna svetilka integrirana s svetilko za dnevno vožnjo, je električna vezava svetilke za dnevno vožnjo na ustrezni strani vozila taka, da je svetilka za dnevno vožnjo izklopljena ves čas, ko deluje smerna svetilka (v ciklu vklopljeno in izklopljeno).

6.19.8   Opozorilna naprava

Opozorilna naprava za sklenjen tokokrog ni obvezna.

6.19.9   Drugi predpisi

Ni drugih predpisov.

6.20   Svetilka za zavijanje (Pravilnik št. 119)

6.20.1   Prisotnost

Neobvezna na motornih vozilih.

6.20.2   Število

Dve.

6.20.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.20.4   Položaj

6.20.4.1   Po širini: na vsaki strani vzdolžne srednje ravnine vozila je nameščena ena svetilka za zavijanje.

6.20.4.2   Po dolžini: največ 1 000 mm od sprednjega dela.

| Po višini | : | najmanj: vsaj 250 mm nad tlemi;
  največ: največ 900 mm nad tlemi. |
| --- | --- | --- |

Po višini

:

najmanj: vsaj 250 mm nad tlemi;

največ: največ 900 mm nad tlemi.

Vendar ni nobena točka na vidni svetleči površini v smeri referenčne osi višja od najvišje točke na vidni svetleči površini v smeri referenčne osi žarometa za kratki svetlobni pramen.

6.20.5   Geometrijska vidnost

Določata jo kota a in b iz odstavka 2.13:

| | α = 10° navzgor in navzdol, |
| --- | --- |

α = 10° navzgor in navzdol,

| | β = 30° do 60° navzven. |
| --- | --- |

β = 30° do 60° navzven.

6.20.6   Usmeritev

Takšna, da svetilke izpolnjujejo zahteve glede geometrijske vidnosti.

6.20.7   Električna vezava

Svetilke za zavijanje so povezane tako, da jih ni mogoče vklopiti, razen če so hkrati vklopljeni žarometi za dolgi svetlobni pramen ali žarometi za kratki svetlobni pramen.

6.20.7.1   Svetilka za zavijanje na eni strani vozila se lahko samodejno vklopi le, če so vklopljene smerne svetilke na isti strani vozila in/ali če se odklon kolesa spremeni s položaja naravnost naprej v smer proti isti strani vozila.

Svetilka za zavijanje se samodejno izklopi, ko se izklopi smerna svetilka in/ali se odklon kolesa vrne v položaj naravnost naprej.

6.20.7.2   Ko je svetilka za vzvratno vožnjo vklopljena, sta lahko obe svetilki za zavijanje vklopljeni hkrati, ne glede na položaj volana ali smernega kazalnika. Če je vklopljena, se obe svetilki za zavijanje izklopita:

| (a) | ko se svetilka za vzvratno vožnjo izklopi ali |
| --- | --- |

(a)

ko se svetilka za vzvratno vožnjo izklopi ali

| (b) | ko hitrost vožnje v smeri naprej preseže 10 km/h. |
| --- | --- |

(b)

ko hitrost vožnje v smeri naprej preseže 10 km/h.

6.20.8   Opozorilna naprava

Ni drugih zahtev.

6.20.9   Druge zahteve

Svetilki za zavijanje se ne vklopita, če je hitrost vozila večja od 40 km/h.

6.21   Vidnostne oznake (Pravilnik št. 104)

6.21.1   Prisotnost

6.21.1.1   Prepovedana: na vozilih kategorij M1 in O1.

1

1

6.21.1.2   Obvezna:

| 6.21.1.2.1 | zadaj:
  celotna oznaka zunanjih robov na vozilih, širših od 2 100 mm, pri naslednjih kategorijah:






  (a) | N2 z največjo dovoljeno maso, ki je večja od 7,5 tone, in N3 (razen pri šasiji s kabino, nedodelanih vozilih in vlečnih vozilih za polpriklopnike); |
| --- | --- | --- |

6.21.1.2.1

zadaj:

celotna oznaka zunanjih robov na vozilih, širših od 2 100 mm, pri naslednjih kategorijah:

(a)

N2 z največjo dovoljeno maso, ki je večja od 7,5 tone, in N3 (razen pri šasiji s kabino, nedodelanih vozilih in vlečnih vozilih za polpriklopnike);

2

3

| (b) | O3 in O4 (razen pri nedodelanih vozilih); |
| --- | --- |

(b)

O3 in O4 (razen pri nedodelanih vozilih);

3

4

| 6.21.1.2.2 | ob strani:






  6.21.1.2.2.1 | delna oznaka zunanjih robov na vozilih, daljših od 6 000 mm (vključno z vlečnim ojesom za priklopnike), pri naslednjih kategorijah:






  (a) | N2 z največjo dovoljeno maso, ki je večja od 7,5 tone, in N3 (razen pri šasiji s kabino, nedodelanih vozilih in vlečnih vozilih za polpriklopnike); |
| --- | --- | --- | --- |

6.21.1.2.2

ob strani:

6.21.1.2.2.1

delna oznaka zunanjih robov na vozilih, daljših od 6 000 mm (vključno z vlečnim ojesom za priklopnike), pri naslednjih kategorijah:

(a)

N2 z največjo dovoljeno maso, ki je večja od 7,5 tone, in N3 (razen pri šasiji s kabino, nedodelanih vozilih in vlečnih vozilih za polpriklopnike);

2

3

| (b) | O3 in O4 (razen pri nedodelanih vozilih). |
| --- | --- |

(b)

O3 in O4 (razen pri nedodelanih vozilih).

3

4

| 6.21.1.2.3 | Če zahteve glede oblike, konstrukcije, zasnove ali delovanja preprečujejo namestitev obvezne oznake zunanjih robov, se lahko namesto nje namesti črtna oznaka. |
| --- | --- |

6.21.1.2.3

Če zahteve glede oblike, konstrukcije, zasnove ali delovanja preprečujejo namestitev obvezne oznake zunanjih robov, se lahko namesto nje namesti črtna oznaka.

| 6.21.1.2.4 | Če so zunanje površine karoserije deloma iz prožnega materiala, se črtna oznaka namesti na trdne dele vozila. Preostali del vidnostnih oznak se lahko namesti na prožen material. Če pa je zunanja površina karoserije v celoti iz prožnega materiala, so izpolnjene zahteve iz odstavka 6.21. |
| --- | --- |

6.21.1.2.4

Če so zunanje površine karoserije deloma iz prožnega materiala, se črtna oznaka namesti na trdne dele vozila. Preostali del vidnostnih oznak se lahko namesti na prožen material. Če pa je zunanja površina karoserije v celoti iz prožnega materiala, so izpolnjene zahteve iz odstavka 6.21.

| 6.21.1.2.5 | Če proizvajalec po preverjanju tehnične službe homologacijskemu organu lahko zadovoljivo dokaže, da zaradi zahtev glede delovanja, ki lahko zahtevajo posebno obliko, konstrukcijo ali zasnovo vozila, ni mogoče izpolniti zahtev iz odstavkov od 6.21.2 do 6.21.7.5, je sprejemljivo delno izpolnjevanje navedenih zahtev. To je odvisno od dela zahtev, ki so izpolnjene, če je to mogoče, in največje možne uporabe vidnostnih oznak, ki delno izpolnjujejo zahteve, na konstrukciji vozila. To lahko vključuje pritrditev dodatnih nosilcev ali plošč iz materiala, skladnega s Pravilnikom št. 104, če je na voljo konstrukcija, da se zagotovi jasna in enotna signalizacija v skladu s ciljem vidnosti.
  Če je sprejemljivo delno izpolnjevanje zahtev, se lahko namesto dela zahtevane vidnostne oznake uporabijo odsevne naprave, kot so odsevniki razreda IVA iz Pravilnika št. 3 ali nosilci, ki vsebujejo odsevni material, ki izpolnjuje fotometrične zahteve razreda C iz Pravilnika št. 104. V tem primeru je treba odsevne naprave namestiti vsaj na vsakih 1 500 mm.
  Potrebne informacije se navedejo na obrazcu za sporočilo. |
| --- | --- |

6.21.1.2.5

Če proizvajalec po preverjanju tehnične službe homologacijskemu organu lahko zadovoljivo dokaže, da zaradi zahtev glede delovanja, ki lahko zahtevajo posebno obliko, konstrukcijo ali zasnovo vozila, ni mogoče izpolniti zahtev iz odstavkov od 6.21.2 do 6.21.7.5, je sprejemljivo delno izpolnjevanje navedenih zahtev. To je odvisno od dela zahtev, ki so izpolnjene, če je to mogoče, in največje možne uporabe vidnostnih oznak, ki delno izpolnjujejo zahteve, na konstrukciji vozila. To lahko vključuje pritrditev dodatnih nosilcev ali plošč iz materiala, skladnega s Pravilnikom št. 104, če je na voljo konstrukcija, da se zagotovi jasna in enotna signalizacija v skladu s ciljem vidnosti.

Če je sprejemljivo delno izpolnjevanje zahtev, se lahko namesto dela zahtevane vidnostne oznake uporabijo odsevne naprave, kot so odsevniki razreda IVA iz Pravilnika št. 3 ali nosilci, ki vsebujejo odsevni material, ki izpolnjuje fotometrične zahteve razreda C iz Pravilnika št. 104. V tem primeru je treba odsevne naprave namestiti vsaj na vsakih 1 500 mm.

Potrebne informacije se navedejo na obrazcu za sporočilo.

6.21.1.3   Neobvezna:

| 6.21.1.3.1 | zadaj in ob strani: | pri vseh drugih kategorijah vozil, vključno s kabino vlečnih enot za polpriklopnike in kabino šasije s kabino, če ni drugače določeno v odstavkih 6.21.1.1 in 6.21.1.2; |
| --- | --- | --- |

6.21.1.3.1

zadaj in ob strani:

pri vseh drugih kategorijah vozil, vključno s kabino vlečnih enot za polpriklopnike in kabino šasije s kabino, če ni drugače določeno v odstavkih 6.21.1.1 in 6.21.1.2;

| | delna ali celotna oznaka zunanjih robov se lahko uporabi namesto obveznih črtnih oznak, celotna oznaka zunanjih robov pa se lahko uporabi namesto obvezne delne oznake zunanjih robov; |
| --- | --- |

delna ali celotna oznaka zunanjih robov se lahko uporabi namesto obveznih črtnih oznak, celotna oznaka zunanjih robov pa se lahko uporabi namesto obvezne delne oznake zunanjih robov;

| 6.21.1.3.2 | spredaj: | črtna oznaka na vozilih kategorij O2, O3 in O4; |
| --- | --- | --- |

6.21.1.3.2

spredaj:

črtna oznaka na vozilih kategorij O2, O3 in O4;

2

3

4

| | spredaj se ne sme uporabiti delna ali celotna oznaka zunanjih robov. |
| --- | --- |

spredaj se ne sme uporabiti delna ali celotna oznaka zunanjih robov.

6.21.2   Število

Glede na prisotnost.

6.21.3   Namestitev

Vidnostne oznake so čim bližje vodoravnim in navpičnim zunanjim delom vozila v skladu z zahtevami glede oblike, konstrukcije, zasnove in delovanja vozila, če pa to ni mogoče, celotne ali delne oznake zunanjih robov čim bolj sledijo zunanjemu robu oblike vozila.

Poleg tega so vidnostne oznake čim bolj enakomerno razporejene po vodoravnem delu vozila, da se lahko določita celotna dolžina in/ali širina vozila.

6.21.4   Položaj

6.21.4.1   Širina

6.21.4.1.1   Vidnostne oznake so čim bližje roba vozila.

6.21.4.1.2   Skupna vodoravna dolžina elementov vidnostnih oznak, nameščenih na vozilu, znaša najmanj 70 % skupne širine vozila, pri čemer se ne upošteva vodoravno prekrivanje posameznih elementov.

6.21.4.2   Dolžina

6.21.4.2.1   Vidnostna oznaka je čim bližje robovom vozila in sega največ 600 mm od vsakega roba vozila.

6.21.4.2.1.1   Pri motornih vozilih od vsakega roba vozila ali od vsakega roba kabine pri vlečnih vozilih za polpriklopnike;

vendar se lahko uporabi nadomestni način nameščanja oznak, največ 2 400 mm od sprednjega dela vozila, če je nameščenih več odsevnikov razreda IVA iz Pravilnika št. 3 ali razreda C iz Pravilnika št. 104, ki jim sledi zahtevana vidnostna oznaka v skladu z naslednjimi zahtevami:

| (a) | odsevnik je velik najmanj 25 cm2; |
| --- | --- |

(a)

odsevnik je velik najmanj 25 cm2;

2

| (b) | odsevnik je nameščen največ 600 mm od sprednjega dela vozila; |
| --- | --- |

(b)

odsevnik je nameščen največ 600 mm od sprednjega dela vozila;

| (c) | dodatni odsevniki so nameščeni največ 600 mm narazen; |
| --- | --- |

(c)

dodatni odsevniki so nameščeni največ 600 mm narazen;

| (d) | razdalja med zadnjim odsevnikom in začetnim delom vidnostne oznake ni večja od 600 mm. |
| --- | --- |

(d)

razdalja med zadnjim odsevnikom in začetnim delom vidnostne oznake ni večja od 600 mm.

6.21.4.2.1.2   Pri priklopnikih od vsakega roba vozila (brez vlečnega ojesa).

6.21.4.2.2   Skupna vodoravna dolžina elementov vidnostnih oznak, nameščenih na vozilu, pri čemer se ne upošteva vodoravno prekrivanje posameznih elementov, znaša najmanj 70 %:

6.21.4.2.2.1   dolžine vozila pri motornih vozilih ali dolžine kabine pri vlečnih vozilih za polpriklopnike, če je vgrajena, vendar pa se pri uporabi nadomestnega načina nameščanja oznak iz odstavka 6.21.4.2.1.1 razdalja začne meriti v okviru 2 400 mm od sprednjega dela vozila proti zadnjemu delu.

Image 82

Skupna dolžina

Motorno vozilo

A je razdalja med skrajno sprednjo vidnostno oznako in sprednjim delom vozila. Največja vrednost A je 2 400 mm (glej odstavek 6.21.4.2.1.1);

6.21.4.2.2.2   skupne dolžine vozila (brez vlečnega ojesa) pri priklopnikih.

Image 83

Skupna dolžina brez vlečnega ojesa

Priklopnik

6.21.4.3   Višina

6.21.4.3.1   Spodnji elementi črtnih oznak in oznak zunanjih robov

Čim nižje v razponu:

| | najmanj: vsaj 250 mm nad tlemi; |
| --- | --- |

najmanj: vsaj 250 mm nad tlemi;

| | največ: največ 1 500 mm nad tlemi. |
| --- | --- |

največ: največ 1 500 mm nad tlemi.

Vendar je lahko sprejemljiva največja višina vgradnje 2 500 mm, če pogoji v zvezi z obliko, konstrukcijo, zasnovo ali delovanjem vozila preprečujejo upoštevanje največje vrednosti 1 500 mm ali, po potrebi, da se izpolnijo zahteve iz odstavkov 6.21.4.1.2 in 6.21.4.2.2, ali v primeru vodoravne namestitve črtne oznake ali spodnjih elementov oznake zunanjih robov.

Namestitev vidnostnega materiala višje od 1 500 mm je treba ustrezno utemeljiti na obrazcu za sporočilo.

6.21.4.3.2   Zgornji elementi oznak zunanjih robov:

čim višje, vendar do 400 mm od skrajnega zgornjega roba vozila.

6.21.5   Vidnost

Vidnostna oznaka se šteje za vidno, če je najmanj 70 % svetleče površine nameščene oznake vidne opazovalcu, ki stoji na kateri koli točki v nadaljevanju opredeljenih ravnin opazovanja:

6.21.5.1   pri zadnjih in sprednjih vidnostnih oznakah (glej sliki 1a in 1b v Prilogi 11) je ravnina opazovanja pravokotna na vzdolžno os vozila, 25 m od skrajnega roba vozila in omejena:

| 6.21.5.1.1 | po višini z vodoravnima ravninama, ki sta 1 m oziroma 3,0 m nad tlemi; |
| --- | --- |

6.21.5.1.1

po višini z vodoravnima ravninama, ki sta 1 m oziroma 3,0 m nad tlemi;

| 6.21.5.1.2 | po širini z navpičnima ravninama, ki oklepata kot 4navzven od vzdolžne srednje ravnine vozila in potekata skozi presečišče navpičnih ravnin, ki sta vzporedni z vzdolžno srednjo ravnino vozila in omejujeta skupno širino vozila, in ravnino, pravokotno na vzdolžno os vozila, ki omejuje konec vozila; |
| --- | --- |

6.21.5.1.2

po širini z navpičnima ravninama, ki oklepata kot 4navzven od vzdolžne srednje ravnine vozila in potekata skozi presečišče navpičnih ravnin, ki sta vzporedni z vzdolžno srednjo ravnino vozila in omejujeta skupno širino vozila, in ravnino, pravokotno na vzdolžno os vozila, ki omejuje konec vozila;

6.21.5.2   pri stranskih vidnostnih oznakah (glej sliko 2 v Prilogi 11) je ravnina opazovanja vzporedna z vzdolžno srednjo ravnino vozila, 25 m od skrajnega zunanjega roba vozila in omejena:

| 6.21.5.2.1 | po višini z vodoravnima ravninama, ki sta 1,0 m oziroma 1,5 m nad tlemi; |
| --- | --- |

6.21.5.2.1

po višini z vodoravnima ravninama, ki sta 1,0 m oziroma 1,5 m nad tlemi;

| 6.21.5.2.2 | po širini z navpičnima ravninama, ki oklepata kot 4° navzven od ravnine, ki je pravokotna na vzdolžno os vozila, in potekata skozi presečišče navpičnih ravnin, ki sta pravokotni na vzdolžno os vozila ter omejujeta skupno dolžino vozila in skrajni zunanji rob vozila. |
| --- | --- |

6.21.5.2.2

po širini z navpičnima ravninama, ki oklepata kot 4° navzven od ravnine, ki je pravokotna na vzdolžno os vozila, in potekata skozi presečišče navpičnih ravnin, ki sta pravokotni na vzdolžno os vozila ter omejujeta skupno dolžino vozila in skrajni zunanji rob vozila.

6.21.6   Usmeritev

6.21.6.1   Ob strani:

čim bolj vzporedno z vzdolžno srednjo ravnino vozila v skladu z zahtevami glede oblike, konstrukcije, zasnove in delovanja vozila, če pa to ni mogoče, čim bolj sledi zunanjemu robu oblike vozila.

6.21.6.2   Zadaj in spredaj:

čim bolj vzporedno s prečno ravnino vozila v skladu z zahtevami glede oblike, konstrukcije, zasnove in delovanja vozila, če pa to ni mogoče, čim bolj sledi zunanjemu robu oblike vozila.

6.21.7   Druge zahteve

6.21.7.1   Vidnostne oznake se štejejo za neprekinjene, če je razdalja med sosednjima elementoma čim manjša in ni večja od 50 % dolžine najkrajšega sosednjega elementa. Če pa proizvajalec homologacijskemu organu lahko zadovoljivo dokaže, da ni mogoče doseči vrednosti 50 %, je razdalja med sosednjima elementoma lahko večja od 50 % dolžine najkrajšega sosednjega elementa, čim manjša in ni večja od 1 000 mm.

6.21.7.2   Pri delnih oznakah zunanjih robov je vsak zgornji vogal omejen s črtama, ki oklepata kot 90, obe pa sta dolgi najmanj 250 mm, če pa to ni mogoče, oznaka čim bolj sledi zunanjemu robu oblike vozila.

6.21.7.3   Razdalja med vidnostno oznako, nameščeno na zadnjem delu vozila, in vsako obvezno zavorno svetilko bi morala biti večja od 200 mm.

6.21.7.4   Če so nameščene zadnje table za označevanje v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 70, se lahko te po presoji proizvajalca štejejo za del zadnje vidnostne oznake za namene izračuna dolžine vidnostne oznake in njene oddaljenosti od strani vozila.

6.21.7.5   Mesta na vozilu, ki so namenjena vidnostnim oznakam, omogočajo namestitev oznak, širokih najmanj 60 mm.

6.22   Prilagodljiv sistem sprednje osvetlitve (AFS) (Pravilnik št. 123)

Če ni drugače določeno v nadaljevanju, se zahteve za žaromete za dolgi svetlobni pramen (odstavek 6.1) in žaromete za kratki svetlobni pramen (odstavek 6.2) tega pravilnika uporabljajo za ustrezni del sistema AFS.

6.22.1   Prisotnost

Neobvezna na motornih vozilih. Prepovedana na priklopnikih.

6.22.2   Število

En.

6.22.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.22.4   Položaj

Sistem AFS se pred nadaljnjimi preskusnimi postopki nastavi v nevtralni položaj.

6.22.4.1   Po širini in višini:

pri zadevni svetlobni funkciji ali načinu osvetlitve zahteve iz odstavkov od 6.22.4.1.1 do 6.22.4.1.4 izpolnjujejo tiste svetilne enote, ki so istočasno pod napetostjo za zadevno svetlobno funkcijo ali način osvetlitve, v skladu z opisom vložnika.

Vse mere se nanašajo na najbližji rob vidnih svetlečih površin svetilnih enot, če se opazujejo v smeri referenčne osi.

6.22.4.1.1   Dve simetrično postavljeni svetilni enoti se namestita na višino v skladu z zahtevami iz zadevnih odstavkov 6.1.4 in 6.2.4, pri čemer se kot „simetrično postavljeni svetilni enoti“ štejeta svetilni enoti, ena na vsaki strani vozila, ki sta nameščeni tako, da sta (geometrijski) težišči njunih vidnih svetlečih površin na isti višini in enako oddaljeni od vzdolžne srednje ravnine vozila, pri čemer vsaka enota lahko odstopa za 50 mm, njuni površini sevanja, svetleči površini in izhodna svetloba pa se lahko razlikujejo.

6.22.4.1.2   Dodatne svetilne enote na vsaki strani vozila, če obstajajo, se namestijo tako, da so od najbližje svetilne enote oddaljene največ 140 mm (23) v vodoravni smeri (razdalja E na sliki), v navpični smeri pa največ 400 mm (razdalja D na sliki).

23

6.22.4.1.3   Nobena od dodatnih svetilnih enot, opisanih v odstavku 6.22.4.1.2, ni nameščena nižje od 250 mm nad tlemi (razdalja F na sliki) ali višje nad tlemi, kot je navedeno v odstavku 6.2.4.2 tega pravilnika (razdalja G na sliki).

6.22.4.1.4   Poleg tega po širini:

za vsak način osvetlitve kratkega svetlobnega pramena:

| | zunanji rob vidne svetleče površine vsaj ene svetilne enote na vsaki strani vozila ni oddaljen več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba vozila (razdalja A na sliki) in |
| --- | --- |

zunanji rob vidne svetleče površine vsaj ene svetilne enote na vsaki strani vozila ni oddaljen več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba vozila (razdalja A na sliki) in

| | razdalja med notranjimi robovi vidnih svetlečih površin v smeri referenčnih osi znaša vsaj 600 mm. Vendar to ne velja za vozila kategorij M1 in N1, pri vseh drugih kategorijah motornih vozil pa se lahko ta razdalja zmanjša na 400 mm, če je skupna širina vozila manjša od 1 300 mm. |
| --- | --- |

razdalja med notranjimi robovi vidnih svetlečih površin v smeri referenčnih osi znaša vsaj 600 mm. Vendar to ne velja za vozila kategorij M1 in N1, pri vseh drugih kategorijah motornih vozil pa se lahko ta razdalja zmanjša na 400 mm, če je skupna širina vozila manjša od 1 300 mm.

1

1

Vidne svetleče površine svetilnih enot od 1 do 11 sistema AFS (primer)

Image 84

Svetilne enote, ki so istočasno pod napetostjo za zadevni način osvetlitve:
  Image 85

| št. 3 in 9 | : | (simetrično postavljeni svetilni enoti) |
| --- | --- | --- |
| št. 1 in 11 | : | (simetrično postavljeni svetilni enoti) |
| št. 4 in 8 | : | (dodatni svetilni enoti) |

št. 3 in 9

:

(simetrično postavljeni svetilni enoti)

št. 1 in 11

:

(simetrično postavljeni svetilni enoti)

št. 4 in 8

:

(dodatni svetilni enoti)

Svetilne enote, ki niso pod napetostjo za zadevni način osvetlitve:
  Image 86

| št. 2 in 10 | : | (simetrično postavljeni svetilni enoti) |
| --- | --- | --- |
| št. 5 | : | (dodatna svetilna enota) |
| št. 6 in 7 | : | (simetrično postavljeni svetilni enoti) |

št. 2 in 10

:

(simetrično postavljeni svetilni enoti)

št. 5

:

(dodatna svetilna enota)

št. 6 in 7

:

(simetrično postavljeni svetilni enoti)

Vodoravne mere v mm:

| | A ≤ 400 |
| --- | --- |

A ≤ 400

| | B ≥ 600 ali B ≥ 400, če je skupna širina vozila manjša od 1 300 mm, vendar ni zahteve za vozila kategorij M1 in N1 |
| --- | --- |

B ≥ 600 ali B ≥ 400, če je skupna širina vozila manjša od 1 300 mm, vendar ni zahteve za vozila kategorij M1 in N1

1

1

| | C ≤ 200 |
| --- | --- |

C ≤ 200

| | E ≤ 140 |
| --- | --- |

E ≤ 140

Navpične mere v mm:

| | D ≤ 400 |
| --- | --- |

D ≤ 400

| | F ≥ 250 |
| --- | --- |

F ≥ 250

| | G ≤ 1 200 |
| --- | --- |

G ≤ 1 200

6.22.4.2   Po dolžini:

vse svetilne enote sistema AFS se vgradijo na sprednjo stran. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če oddana svetloba ne moti voznika neposredno ali posredno prek naprav za posredno gledanje in/ali drugih odsevnih površin vozila.

6.22.5   Geometrijska vidnost

Na vsaki strani vozila, za vsako predvideno svetlobno funkcijo in način osvetlitve:

kote geometrijske vidnosti, določene za ustrezne svetilne funkcije v skladu z odstavkoma 6.1.5 in 6.2.5 tega pravilnika, upošteva vsaj ena od svetilnih enot, ki so istočasno pod napetostjo za opravljanje zadevne funkcije in načinov, v skladu z opisom vložnika. Za izpolnjevanje zahtev za različne kote se lahko uporabijo posamezne svetilne enote.

6.22.6   Usmeritev

Naprej.

Sistem AFS se pred nadaljnjimi preskusnimi postopki nastavi v nevtralni položaj, v katerem oddaja osnovni kratki svetlobni pramen.

6.22.6.1   Navpična usmeritev:

| 6.22.6.1.1 | osnovni naklon meje zastiranja osnovnega kratkega svetlobnega pramena navzdol, ki se nastavi pri neobremenjenem vozilu z eno osebo na voznikovem sedežu, določi proizvajalec vozila na 0,1 % natančno in ga na vsakem vozilu jasno berljivo in neizbrisno označi v bližini sistema sprednje osvetlitve ali tablice proizvajalca s simbolom iz Priloge 7.
  Če proizvajalec vozila določi različne osnovne naklone navzdol za različne svetilne enote, ki zagotavljajo mejo zastiranja osnovnega kratkega svetlobnega pramena ali prispevajo k njej, določi te vrednosti naklona navzdol na 0,1 % natančno ter jih na vsakem vozilu jasno berljivo in neizbrisno označi v bližini zadevnih svetilnih enot ali na tablici proizvajalca, tako da se lahko vse zadevne svetilne enote nedvoumno opredelijo. |
| --- | --- |

6.22.6.1.1

osnovni naklon meje zastiranja osnovnega kratkega svetlobnega pramena navzdol, ki se nastavi pri neobremenjenem vozilu z eno osebo na voznikovem sedežu, določi proizvajalec vozila na 0,1 % natančno in ga na vsakem vozilu jasno berljivo in neizbrisno označi v bližini sistema sprednje osvetlitve ali tablice proizvajalca s simbolom iz Priloge 7.

Če proizvajalec vozila določi različne osnovne naklone navzdol za različne svetilne enote, ki zagotavljajo mejo zastiranja osnovnega kratkega svetlobnega pramena ali prispevajo k njej, določi te vrednosti naklona navzdol na 0,1 % natančno ter jih na vsakem vozilu jasno berljivo in neizbrisno označi v bližini zadevnih svetilnih enot ali na tablici proizvajalca, tako da se lahko vse zadevne svetilne enote nedvoumno opredelijo.

| 6.22.6.1.2 | Naklon navzdol vodoravnega dela meje zastiranja osnovnega kratkega svetlobnega pramena ostane znotraj mejnih vrednosti iz odstavka 6.2.6.1.2 tega pravilnika pri vseh stanjih statične obremenitve vozila iz Priloge 5 k temu pravilniku, osnovna nastavitev pa je znotraj določenih vrednosti.






  6.22.6.1.2.1 | Če kratki svetlobni pramen nastane iz več svetlobnih pramenov iz različnih svetilnih enot, določbe v skladu z odstavkom 6.22.6.1.2 veljajo za vsako zadevno „mejo zastiranja“ (če obstaja), ki je zasnovana za projiciranje v območje kota, kot je določeno v točki 9.4 obrazca za sporočilo, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k Pravilniku št. 123. |
| --- | --- | --- |

6.22.6.1.2

Naklon navzdol vodoravnega dela meje zastiranja osnovnega kratkega svetlobnega pramena ostane znotraj mejnih vrednosti iz odstavka 6.2.6.1.2 tega pravilnika pri vseh stanjih statične obremenitve vozila iz Priloge 5 k temu pravilniku, osnovna nastavitev pa je znotraj določenih vrednosti.

6.22.6.1.2.1

Če kratki svetlobni pramen nastane iz več svetlobnih pramenov iz različnih svetilnih enot, določbe v skladu z odstavkom 6.22.6.1.2 veljajo za vsako zadevno „mejo zastiranja“ (če obstaja), ki je zasnovana za projiciranje v območje kota, kot je določeno v točki 9.4 obrazca za sporočilo, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k Pravilniku št. 123.

6.22.6.2   Naprava za nastavitev naklona žarometov

6.22.6.2.1   Če je naprava za nastavitev naklona žarometov potrebna za izpolnitev zahtev iz odstavka 6.22.6.1.2, deluje samodejno.

6.22.6.2.2   V primeru okvare te naprave se žaromet za kratki svetlobni pramen ne postavi v položaj, v katerem je naklon svetlobnega pramena manjši od naklona ob okvari naprave.

6.22.6.3   Vodoravna usmeritev:

pri vsaki svetilni enoti prelom meje zastiranja, če obstaja, pri projekciji na zaslon sovpada z navpičnico skozi referenčno os zadevne svetilne enote. Dovoljeno je odstopanje 0,5 stopinje na tisti strani, ki je stran smeri prometa. Druge svetilne enote se prilagodijo v skladu s specifikacijo vložnika, kot določa Priloga 10 k Pravilniku št. 123.

6.22.6.4   Postopek merjenja:

po prilagoditvi začetne nastavitve usmeritve svetlobnega pramena se navpični naklon kratkega svetlobnega pramena ali, če je to ustrezno, navpični nakloni vseh različnih svetilnih enot, ki zagotavljajo meje zastiranja osnovnega kratkega svetlobnega pramena ali prispevajo k njim v skladu z odstavkom 6.22.6.1.2.1, preverijo za vsa stanja obremenitve vozila v skladu s specifikacijami iz odstavkov 6.2.6.3.1 in 6.2.6.3.2 tega pravilnika.

6.22.7   Električna vezava

6.22.7.1   Žarometi za dolgi svetlobni pramen (če so vključeni v sistem AFS)

6.22.7.1.1   Svetilne enote za dolgi svetlobni pramen se lahko vklopijo istočasno ali v parih. Pri preklopu s kratkega svetlobnega pramena na dolgi svetlobni pramen je vklopljen vsaj en par svetilnih enot za dolgi svetlobni pramen. Pri preklopu z dolgega svetlobnega pramena na kratki svetlobni pramen se hkrati izklopijo vse svetilne enote za dolgi svetlobni pramen.

6.22.7.1.2   Dolgi svetlobni pramen je lahko zasnovan tako, da je prilagodljiv, v skladu z določbami iz odstavka 6.22.9.3, če kontrolne signale oddaja sistem tipal, ki lahko zazna v nadaljevanju navedene vhodne signale in se odzove nanje:

| (a) | osvetljenost okolice, |
| --- | --- |

(a)

osvetljenost okolice,

| (b) | svetlobo, ki jo oddajajo sprednje svetlobne naprave in sprednje svetlobno-signalne naprave nasproti vozečih vozil, |
| --- | --- |

(b)

svetlobo, ki jo oddajajo sprednje svetlobne naprave in sprednje svetlobno-signalne naprave nasproti vozečih vozil,

| (c) | svetlobo, ki jo oddajajo zadnje svetlobno-signalne naprave vozil pred zadevnim vozilom. |
| --- | --- |

(c)

svetlobo, ki jo oddajajo zadnje svetlobno-signalne naprave vozil pred zadevnim vozilom.

Dovoljene so dodatne funkcije tipal za izboljšanje delovanja.

Za namen tega odstavka izraz „vozila“ pomeni vozila kategorij L, M, N, O, T in kolesa, ki so opremljena z odsevniki ter vklopljenimi svetlobnimi napravami in svetlobno-signalnimi napravami.

6.22.7.1.3   Zagotovi se, da je vedno mogoče ročno vklopiti in izklopiti prilagodljive ali neprilagodljive žaromete za dolgi svetlobni pramen ter ročno izklopiti samodejni nadzor.

Poleg tega je žaromete za dolgi svetlobni pramen in njihov samodejni nadzor vedno mogoče preprosto in takoj ročno izklopiti, uporaba podmenijev pa ni dovoljena.

6.22.7.1.4   Žarometi za kratki svetlobni pramen lahko ostanejo vklopljeni skupaj z žarometi za dolgi svetlobni pramen.

6.22.7.1.5   Če so vgrajene štiri svetilne enote, ki se lahko skrijejo, njihov delovni položaj preprečuje hkratno delovanje vseh dodatno vgrajenih žarometov, če so ti namenjeni za oddajanje svetlobnih signalov s prekinjenim osvetljevanjem v kratkih časovnih presledkih podnevi (glej odstavek 5.12).

6.22.7.2   Žarometi za kratki svetlobni pramen:

| (a) | upravljalni element za preklop na kratki svetlobni pramen hkrati izklopi vse žaromete za dolgi svetlobni pramen ali vse svetilne enote sistema AFS za dolgi svetlobni pramen; |
| --- | --- |

(a)

upravljalni element za preklop na kratki svetlobni pramen hkrati izklopi vse žaromete za dolgi svetlobni pramen ali vse svetilne enote sistema AFS za dolgi svetlobni pramen;

| (b) | žarometi za kratki svetlobni pramen lahko ostanejo vklopljeni skupaj z žarometi za dolgi svetlobni pramen; |
| --- | --- |

(b)

žarometi za kratki svetlobni pramen lahko ostanejo vklopljeni skupaj z žarometi za dolgi svetlobni pramen;

| (c) | če so svetilne enote za kratki svetlobni pramen opremljene s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, ostanejo ti svetlobni viri med delovanjem žarometov za dolgi svetlobni pramen vklopljeni. |
| --- | --- |

(c)

če so svetilne enote za kratki svetlobni pramen opremljene s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, ostanejo ti svetlobni viri med delovanjem žarometov za dolgi svetlobni pramen vklopljeni.

6.22.7.3   Vklapljanje in izklapljanje žarometov za kratki svetlobni pramen je lahko samodejno, vendar v skladu z zahtevami glede „električne vezave“ iz odstavka 5.12 tega pravilnika.

6.22.7.4   Samodejno delovanje sistema AFS

Spremembe v predvidenih razredih in med njimi ter njihovimi načini svetlobnih funkcij AFS, kot so opredeljene v nadaljevanju, se izvedejo samodejno, ne da bi motile, zamotile ali zaslepile voznika ali druge udeležence v prometu.

Za vklop razredov in njihovih načinov žarometov za kratki svetlobni pramen ter žarometov za dolgi svetlobni pramen in/ali prilagajanje žarometov za dolgi svetlobni pramen, če je to ustrezno, veljajo v nadaljevanju navedeni pogoji.

6.22.7.4.1   Načini žarometa za kratki svetlobni pramen razreda C se vklopijo, če ni vklopljen noben način žarometa za kratki svetlobni pramen drugega razreda.

6.22.7.4.2   Načini žarometa za kratki svetlobni pramen razreda V ne delujejo, razen če se samodejno zazna en ali več pogojev, navedenih v nadaljevanju (uporablja se signal V):

| (a) | ceste so v strnjenih naseljih in hitrost vozila je največ 60 km/h, |
| --- | --- |

(a)

ceste so v strnjenih naseljih in hitrost vozila je največ 60 km/h,

| (b) | cestišče je stalno osvetljeno in hitrost vozila je največ 60 km/h, |
| --- | --- |

(b)

cestišče je stalno osvetljeno in hitrost vozila je največ 60 km/h,

| (c) | vrednost svetlosti površine ceste 1 cd/m2 in/ali vodoravno izmerjena vrednost osvetlitve cestišča 10 lx sta stalno preseženi, |
| --- | --- |

(c)

vrednost svetlosti površine ceste 1 cd/m2 in/ali vodoravno izmerjena vrednost osvetlitve cestišča 10 lx sta stalno preseženi,

2

| (d) | hitrost vozila je največ 50 km/h. |
| --- | --- |

(d)

hitrost vozila je največ 50 km/h.

6.22.7.4.3   Načini žarometa za kratki svetlobni pramen razreda E ne delujejo, razen če je hitrost vozila večja od 60 km/h in se samodejno zazna en ali več naslednjih pogojev:

| (a) | značilnosti ceste so v skladu s pogoji za avtoceste (24) ali hitrost vozila je večja od 110 km/h (uporablja se signal E); |
| --- | --- |

(a)

značilnosti ceste so v skladu s pogoji za avtoceste (24) ali hitrost vozila je večja od 110 km/h (uporablja se signal E);

24

| (b) | v primeru načina žarometa za kratki svetlobni pramen razreda E, ki je glede na dokumente/sporočilo o homologaciji sistema v skladu le s podatkovnim nizom iz preglednice 6 Priloge 3 k Pravilniku št. 123. |
| --- | --- |

(b)

v primeru načina žarometa za kratki svetlobni pramen razreda E, ki je glede na dokumente/sporočilo o homologaciji sistema v skladu le s podatkovnim nizom iz preglednice 6 Priloge 3 k Pravilniku št. 123.

Podatkovni niz E1: hitrost vozila je večja od 100 km/h (uporablja se signal E1).

Podatkovni niz E2: hitrost vozila je večja od 90 km/h (uporablja se signal E2).

Podatkovni niz E3: hitrost vozila je večja od 80 km/h (uporablja se signal E3).

6.22.7.4.4   Načini žarometa za kratki svetlobni pramen razreda W ne delujejo, razen če so žarometi za meglo, če obstajajo, izklopljeni in se samodejno zazna en ali več pogojev, navedenih v nadaljevanju (uporablja se signal W):

| (a) | samodejno je bila zaznana vlažnost ceste; |
| --- | --- |

(a)

samodejno je bila zaznana vlažnost ceste;

| (b) | brisalec vetrobranskega stekla je vklopljen in je neprekinjeno ali pod samodejnim nadzorom deloval najmanj dve minuti. |
| --- | --- |

(b)

brisalec vetrobranskega stekla je vklopljen in je neprekinjeno ali pod samodejnim nadzorom deloval najmanj dve minuti.

6.22.7.4.5   Način žarometa za kratki svetlobni pramen razreda C, V, E ali W se ne spremeni v način za osvetlitev ovinka navedenega razreda (uporablja se signal T v kombinaciji s signalom navedenega razreda žarometa za kratki svetlobni pramen v skladu z odstavki od 6.22.7.4.1 do 6.22.7.4.4), razen če se ovrednoti vsaj ena od naslednjih značilnosti (ali enakovrednih prikazov):

| (a) | kot odklona krmiljenih koles, |
| --- | --- |

(a)

kot odklona krmiljenih koles,

| (b) | pot težišča vozila. |
| --- | --- |

(b)

pot težišča vozila.

Poleg tega veljajo naslednje določbe:

| (i) | vodoravno gibanje asimetrične meje zastiranja vstran od vzdolžne osi vozila, če obstaja, je dovoljeno le, ko se vozilo premika naprej (25), in je tako, da vzdolžna navpična ravnina skozi prelom meje zastiranja ne seka poti težišča vozila pri oddaljenostih od sprednjega dela vozila, ki so večje od 100-kratne višine vgradnje zadevnih svetilnih enot; |
| --- | --- |

(i)

vodoravno gibanje asimetrične meje zastiranja vstran od vzdolžne osi vozila, če obstaja, je dovoljeno le, ko se vozilo premika naprej (25), in je tako, da vzdolžna navpična ravnina skozi prelom meje zastiranja ne seka poti težišča vozila pri oddaljenostih od sprednjega dela vozila, ki so večje od 100-kratne višine vgradnje zadevnih svetilnih enot;

25

| (ii) | ena ali več svetilnih enot so lahko dodatno pod napetostjo le, če je vodoraven polmer ukrivljenosti poti težišča vozila 500 m ali manj. |
| --- | --- |

(ii)

ena ali več svetilnih enot so lahko dodatno pod napetostjo le, če je vodoraven polmer ukrivljenosti poti težišča vozila 500 m ali manj.

6.22.7.5   Zagotovi se, da lahko voznik sistem AFS vedno nastavi v nevtralni položaj in ponovno vzpostavi samodejno delovanje.

6.22.8   Opozorilna naprava

| 6.22.8.1 | Določbe iz odstavkov 6.1.8 (za žaromete za dolgi svetlobni pramen) in 6.2.8 (za žaromete za kratki svetlobni pramen) tega pravilnika veljajo za ustrezen del sistema AFS. |
| --- | --- |

6.22.8.1

Določbe iz odstavkov 6.1.8 (za žaromete za dolgi svetlobni pramen) in 6.2.8 (za žaromete za kratki svetlobni pramen) tega pravilnika veljajo za ustrezen del sistema AFS.

| 6.22.8.2 | Optična opozorilna naprava o okvari sistema AFS je obvezna. Naprava je neutripajoča. Vklopi se, ko se zazna okvara v zvezi s kontrolnimi signali AFS ali ko je prejet signal o okvari v skladu z odstavkom 5.9 Pravilnika št. 123. Med okvaro naprava ostane vklopljena. Začasno se lahko izključi, vendar se ob vklopu in izklopu naprave za zagon in ustavitev motorja vsakič vključi. |
| --- | --- |

6.22.8.2

Optična opozorilna naprava o okvari sistema AFS je obvezna. Naprava je neutripajoča. Vklopi se, ko se zazna okvara v zvezi s kontrolnimi signali AFS ali ko je prejet signal o okvari v skladu z odstavkom 5.9 Pravilnika št. 123. Med okvaro naprava ostane vklopljena. Začasno se lahko izključi, vendar se ob vklopu in izklopu naprave za zagon in ustavitev motorja vsakič vključi.

| 6.22.8.3 | Če je žaromet za dolgi svetlobni pramen prilagodljiv, se zagotovi optična opozorilna naprava, ki vozniku nakaže, da se je vklopilo prilagajanje žarometa za dolgi svetlobni pramen. Prikaz te informacije se izklopi šele ob izklopu prilagajanja. |
| --- | --- |

6.22.8.3

Če je žaromet za dolgi svetlobni pramen prilagodljiv, se zagotovi optična opozorilna naprava, ki vozniku nakaže, da se je vklopilo prilagajanje žarometa za dolgi svetlobni pramen. Prikaz te informacije se izklopi šele ob izklopu prilagajanja.

| 6.22.8.4 | Opozorilna naprava, ki voznika opozori, da je nastavil sistem v položaj v skladu z odstavkom 5.8. Pravilnika št. 123, ni obvezna. |
| --- | --- |

6.22.8.4

Opozorilna naprava, ki voznika opozori, da je nastavil sistem v položaj v skladu z odstavkom 5.8. Pravilnika št. 123, ni obvezna.

6.22.9   Druge zahteve

6.22.9.1   Sistem AFS je dovoljen le ob vgradnji naprav za čiščenje žarometov v skladu s Pravilnikom št. 45 (26) vsaj za tiste svetilne enote, ki so navedene v točki 9.3 obrazca za sporočilo, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k Pravilniku št. 123, če je skupni ciljni svetlobni tok svetlobnih virov teh enot večji od 2 000 lumnov na vsaki strani, in ki prispevajo k (osnovnemu) kratkemu svetlobnemu pramenu razreda C.

26

6.22.9.2   Preverjanje skladnosti z zahtevami glede samodejnega delovanja sistema AFS

6.22.9.2.1   Vložnik s kratkim opisom ali na drug način, ki ga sprejme homologacijski organ, dokaže:

kratkim opisom

| (a) | skladnost kontrolnih signalov AFS







  (i) | z opisom iz odstavka 3.2.6 tega pravilnika in |
| --- | --- | --- |

(a)

skladnost kontrolnih signalov AFS

kontrolnih signalov AFS

(i)

z opisom iz odstavka 3.2.6 tega pravilnika in

| (ii) | z ustreznimi kontrolnimi signali AFS, določenimi v dokumentih o homologaciji AFS; ter |
| --- | --- |

(ii)

z ustreznimi kontrolnimi signali AFS, določenimi v dokumentih o homologaciji AFS; ter

| (b) | skladnost z zahtevami glede samodejnega delovanja v skladu z odstavki od 6.22.7.4.1 do 6.22.7.4.5. |
| --- | --- |

(b)

skladnost z zahtevami glede samodejnega delovanja v skladu z odstavki od 6.22.7.4.1 do 6.22.7.4.5.

samodejnega delovanja

6.22.9.2.2   Tehnična služba za preverjanje, ali v skladu z odstavkom 6.22.7.4 samodejno delovanje AFS funkcij žarometov za kratki svetlobni pramen ni moteče, izvede preskusno vožnjo, ki vključuje vse razmere, pomembne za sistemsko upravljanje, na podlagi opisa vložnika, pri čemer se sporoči, ali se vsi načini vklopijo, delujejo in izklopijo v skladu z opisom vložnika, kakršno koli očitno nepravilno delovanje pa se izpodbija (npr. preveliko kotno gibanje ali utripanje).

6.22.9.2.3   Splošno delovanje samodejnega nadzora vložnik dokaže z dokumentacijo ali na drug način, ki ga odobri homologacijski organ. Poleg tega proizvajalec predloži sveženj dokumentacije, ki omogoča dostop do zasnove „varnostnega koncepta“ sistema. Ta „varnostni koncept“ je opis ukrepov, zasnovanih v okviru sistema, na primer znotraj elektronskih enot, za obravnavanje celovitosti sistema in zagotavljanje varnega delovanja tudi v primeru mehanske ali električne okvare, ki bi lahko motila, zamotila ali zaslepila voznika ali nasproti vozeča vozila in vozila pred zadevnim vozilom. Ta opis vsebuje tudi preprosto obrazložitev vseh nadzornih funkcij „sistema“ in metod, ki se uporabljajo za doseganje ciljev, vključno z navedbo mehanizmov, s katerimi se izvaja nadzor.

Predloži se seznam vseh vhodnih in zaznanih spremenljivk ter določi njihovo delovno območje. Del varnostnega koncepta je možnost zasilnega preklopa na funkcijo osnovnega kratkega svetlobnega pramena (razred C).

Pojasnijo se funkcije sistema in varnostni koncept, kot jih je določil proizvajalec. Dokumentacija je kratka, vendar vsebuje dokaze, da so bili v zasnovo in razvoj vključeni strokovno znanje in izkušnje z vseh zadevnih sistemskih področij.

V zvezi z rednimi tehničnimi pregledi dokumentacija vsebuje opis načina preverjanja trenutnega stanja delovanja „sistema“.

Za namene homologacije se ta dokumentacija obravnava kot osnovna referenca za postopek preverjanja.

6.22.9.2.4   Za preverjanje, ali prilagajanje žarometov za dolgi svetlobni pramen ne moti, zamoti ali zaslepi voznika ali nasproti vozečih vozil ali vozil pred zadevnim vozilom, tehnična služba izvede preskusno vožnjo v skladu z odstavkom 2 v Prilogi 12. To vključuje vse razmere, pomembne za sistemsko upravljanje, na podlagi opisa vložnika. Delovanje prilagajanja žarometa za dolgi svetlobni pramen se dokumentira in preveri glede na opis vložnika. Kakršno koli očitno nepravilno delovanje se izpodbija (npr. preveliko kotno gibanje ali utripanje).

6.22.9.3   Prilagajanje žarometa za dolgi svetlobni pramen

6.22.9.3.1   Sistem tipal, ki se uporablja za nadzor prilagajanja žarometov za dolgi svetlobni pramen, kot je opisano v odstavku 6.22.7.1.2, izpolnjuje naslednje zahteve:

| 6.22.9.3.1.1 | meje najmanjših polj, v katerih lahko tipalo zazna svetlobo, ki jo oddajajo druga vozila, kot je opredeljeno v odstavku 6.22.7.1.2, so določene s koti iz odstavka 6.1.9.3.1.1 tega pravilnika; |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.1

meje najmanjših polj, v katerih lahko tipalo zazna svetlobo, ki jo oddajajo druga vozila, kot je opredeljeno v odstavku 6.22.7.1.2, so določene s koti iz odstavka 6.1.9.3.1.1 tega pravilnika;

| 6.22.9.3.1.2 | občutljivost sistema tipal izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.1.9.3.1.2 tega pravilnika; |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.2

občutljivost sistema tipal izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.1.9.3.1.2 tega pravilnika;

| 6.22.9.3.1.3 | prilagodljivi žarometi za dolgi svetlobni pramen se izklopijo, ko intenzivnost osvetljenosti okolice preseže 7 000 lx.
  Vložnik dokaže izpolnjevanje te zahteve s simulacijo ali drugim načinom preverjanja, ki ga odobri homologacijski organ. Po potrebi se intenzivnost osvetlitve meri na vodoravni površini s kosinusno popravljenim tipalom na isti višini, kot je vgrajeno tipalo na vozilu. To lahko proizvajalec dokaže z zadostno dokumentacijo ali na drug način, ki ga odobri homologacijski organ. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.3

prilagodljivi žarometi za dolgi svetlobni pramen se izklopijo, ko intenzivnost osvetljenosti okolice preseže 7 000 lx.

Vložnik dokaže izpolnjevanje te zahteve s simulacijo ali drugim načinom preverjanja, ki ga odobri homologacijski organ. Po potrebi se intenzivnost osvetlitve meri na vodoravni površini s kosinusno popravljenim tipalom na isti višini, kot je vgrajeno tipalo na vozilu. To lahko proizvajalec dokaže z zadostno dokumentacijo ali na drug način, ki ga odobri homologacijski organ.

6.22.9.4   Največja skupna svetilnost svetilnih enot, ki so lahko istočasno pod napetostjo za zagotavljanje funkcije žarometa za dolgi svetlobni pramen ali njegovih načinov, če obstajajo, ne presega 430 000 cd, kar ustreza referenčni vrednosti 100.

Ta največja svetilnost se izračuna tako, da se seštejejo posamezne referenčne oznake, ki so navedene na več enotah, ki se istočasno uporabljajo za zagotavljanje funkcije žarometa za dolgi svetlobni pramen.

6.22.9.5   Pogoji v skladu z določbami iz odstavka 5.8 Pravilnika št. 123, ki omogočajo začasno uporabo vozila na ozemlju z nasprotno smerjo vožnje od tiste, za katero se želi pridobiti homologacija, so podrobno pojasnjeni v navodilih za uporabo.

6.23   Signal za zaustavitev s sili

6.23.1   Prisotnost

Neobvezna.

Signal za zaustavitev v sili se oddaja z istočasnim delovanjem vseh zavornih ali smernih svetilk, vgrajenih v skladu z odstavkom 6.23.7.

6.23.2   Število

Kot je določeno v odstavku 6.5.2 ali 6.7.2.

6.23.3   Namestitev

Kot je določena v odstavku 6.5.3 ali 6.7.3.

6.23.4   Položaj

Kot je določen v odstavku 6.5.4 ali 6.7.4.

6.23.5   Geometrijska vidnost

Kot je določena v odstavku 6.5.5 ali 6.7.5.

6.23.6   Usmeritev

Kot je določena v odstavku 6.5.6 ali 6.7.6.

6.23.7   Električna vezava

6.23.7.1   Vse svetilke signala za zaustavitev v sili utripajo usklajeno s frekvenco 4,0 ± 1,0 Hz.

6.23.7.1.1   Če pa katera koli svetilka signala za zaustavitev v sili na zadnjem delu vozila uporablja svetlobni vir z žarilno nitko, je frekvenca 4,0 + 0,0/– 1,0 Hz.

6.23.7.2   Signal za zaustavitev v sili deluje neodvisno od drugih svetilk.

6.23.7.3   Signal za zaustavitev v sili se samodejno vklopi in izklopi.

6.23.7.3.1   Signal za zaustavitev v sili se vklopi le, če je hitrost vozila večja od 50 km/h in zavorni sistem oddaja logični signal za zaviranje v sili, opredeljen v pravilnikih št. 13 in št. 13-H.

6.23.7.3.2   Signal za zaustavitev v sili se samodejno izklopi, če se logični signal za zaviranje v sili, kot je opredeljen v pravilnikih št. 13 in št. 13-H, ne oddaja več ali če se vklopijo varnostne utripalke.

6.23.8   Opozorilna naprava

Neobvezna.

6.23.9   Druge zahteve

6.23.9.1   Razen v primerih iz odstavka 6.23.9.2 lahko signal za zaustavitev v sili pri motornih vozilih, ki so opremljena za vleko priklopnika, upravlja tudi signal za zaustavitev v sili na priklopniku.

Če je motorno vozilo elektronsko povezano s priklopnikom, je delovna frekvenca signala za zaustavitev v sili za kombinacijo omejena na frekvenco iz odstavka 6.23.7.1.1. Če pa lahko motorno vozilo zazna, da se svetlobni viri z žarilno nitko na priklopniku ne uporabljajo za signal za zaustavitev v sili, je lahko frekvenca frekvenca, ki je določena v odstavku 6.23.7.1.

6.23.9.2   Če je motorno vozilo opremljeno za vleko priklopnika s povezanim ali polpovezanim zavornim sistemom, kot je opredeljeno v Pravilniku št. 13, se zagotovi, da se zavorne svetilke takih priklopnikov med zaviranjem stalno napajajo z energijo prek električnega konektorja.

Signal za zaustavitev v sili lahko na vsakem takem priklopniku deluje neodvisno od vlečnega vozila in ni treba, da deluje z isto frekvenco kot vlečno vozilo ali usklajeno z njim.

6.24   Zunanja svetilka

6.24.1   Prisotnost

Neobvezna na motornih vozilih.

6.24.2   Število

Dve, vendar so dovoljene dodatne zunanje svetilke za osvetlitev stopničk in/ali kljuk na vratih. Vsako kljuko na vratih ali stopničko osvetljuje največ ena svetilka.

6.24.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev, vendar veljajo zahteve iz odstavka 6.24.9.3.

6.24.4   Položaj

Ni posebnih zahtev.

6.24.5   Geometrijska vidnost

Ni posebnih zahtev.

6.24.6   Usmeritev

Ni posebnih zahtev.

6.24.7   Električna vezava

Ni posebnih zahtev.

6.24.8   Opozorilna naprava

Ni posebnih zahtev.

6.24.9   Druge zahteve

6.24.9.1   Zunanja svetilka se ne vklopi, če vozilo ne miruje in če ni izpolnjen en ali več naslednjih pogojev:

| (a) | motor je izključen ali |
| --- | --- |

(a)

motor je izključen ali

| (b) | voznikova vrata ali vrata na sopotnikovi strani so odprta ali |
| --- | --- |

(b)

voznikova vrata ali vrata na sopotnikovi strani so odprta ali

| (c) | vrata tovorišča so odprta. |
| --- | --- |

(c)

vrata tovorišča so odprta.

Določbe iz odstavka 5.10 so izpolnjene v vseh stalnih položajih uporabe.

6.24.9.2   Kot zunanje svetilke se lahko vklopijo homologirane svetilke, ki oddajajo belo svetlobo, razen žarometov za dolgi svetlobni pramen, svetilk za dnevno vožnjo in svetilk za vzvratno vožnjo. Prav tako se lahko vklopijo skupaj z zunanjimi svetilkami, pogoji iz odstavkov 5.11 in 5.12 pa ne smejo veljati.

6.24.9.3   Tehnična služba v skladu z zahtevami homologacijskega organa opravi vizualni preskus, s katerim preveri, da vidna svetleča površina zunanjih svetilk ni neposredno vidna opazovalcu, ki se giblje po meji območja v prečni ravnini 10 m od sprednjega dela vozila, prečni ravnini 10 m od zadnjega dela vozila in dveh vzdolžnih ravninah 10 m od vsakega boka vozila; te štiri ravnine so od 1 m do 3 m nad tlemi in so pravokotne na tla, kot je prikazano v Prilogi 14.

Na zahtevo vložnika in s soglasjem tehnične službe se lahko ta zahteva preveri z risbo ali simulacijo.

6.25   Opozorilni signal za trk v zadnji del vozila

6.25.1   Prisotnost

Neobvezna.

Opozorilni signal za trk v zadnji del vozila se oddaja z istočasnim delovanjem vseh smernih svetilk, vgrajenih v skladu z odstavkom 6.25.7.

6.25.2   Število

Kot je določeno v odstavku 6.5.2.

6.25.3   Namestitev

Kot je določena v odstavku 6.5.3.

6.25.4   Položaj

Kot je določen v odstavku 6.5.4.

6.25.5   Geometrijska vidnost

Kot je določena v odstavku 6.5.5.

6.25.6   Usmeritev

Kot je določena v odstavku 6.5.6.

6.25.7   Električna vezava Vložnik dokaže izpolnjevanje teh zahtev s simulacijo ali na drug način preverjanja, ki ga odobri tehnična služba, ki je pristojna za homologacijo.

6.25.7.1   Vse svetilke opozorilnega signala za trk v zadnji del vozila usklajeno utripajo s frekvenco 4,0 +/– 1,0 Hz.

6.25.7.1.1   Če pa katera koli svetilka opozorilnega signala za trk v zadnji del vozila na zadnjem delu vozila uporablja svetlobni vir z žarilno nitko, je frekvenca 4,0 + 0,0/– 1,0 Hz.

6.25.7.2   Opozorilni signal za trk v zadnji del vozila deluje neodvisno od drugih svetilk.

6.25.7.3   Opozorilni signal za trk v zadnji del vozila se samodejno vklopi in izklopi.

6.25.7.4   Opozorilni signal za trk v zadnji del vozila se ne vklopi, če so vklopljene smerne svetilke, varnostne utripalke ali signal za zaustavitev v sili.

6.25.7.5   Opozorilni signal za trk v zadnji del vozila se lahko vklopi le pod naslednjimi pogoji:

| Vr | Vklop |
| --- | --- |
| Vr > 30 km/h | TTC ≤ 1,4 |
| Vr ≤ 30 km/h | TTC ≤ 1,4/30 × Vr |

Vr

Vklop

Vr > 30 km/h

TTC ≤ 1,4

Vr ≤ 30 km/h

TTC ≤ 1,4/30 × Vr

„Vr (relativna hitrost)“: pomeni razliko med hitrostjo vozila z opozorilnim signalom za trk v zadnji del vozila in hitrostjo vozila, ki vozi za njim po istem voznem pasu.

„Vr (relativna hitrost)“

„TTC (čas do trka)“: pomeni ocenjeni čas, v katerem vozilo z opozorilnim signalom za trk v zadnji del vozila in vozilo, ki vozi za njim po istem voznem pasu, trčita, če relativna hitrost v času ocene ostane nespremenjena.

„TTC (čas do trka)“

6.25.7.6   Opozorilni signal za trk v zadnji del vozila ni vklopljen več kot 3 sekunde.

6.25.8   Opozorilna naprava

Neobvezna.

6.26   Manevrirne svetilke (Pravilnik št. 23)

6.26.1   Prisotnost

Neobvezna na motornih vozilih.

6.26.2   Število

Ena ali dve (ena na vsaki strani).

6.26.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev, vendar veljajo zahteve iz odstavka 6.26.9.

6.26.4   Položaj

Ni posebnih zahtev.

6.26.5   Geometrijska vidnost

Ni posebnih zahtev.

6.26.6   Usmeritev

Navzdol, vendar veljajo zahteve iz odstavka 6.26.9.

6.26.7   Električna vezava

Manevrirne svetilke so povezane tako, da jih ni mogoče vklopiti, razen če so hkrati vklopljeni žarometi za dolgi svetlobni pramen ali žarometi za kratki svetlobni pramen.

Manevrirne svetilke se samodejno vklopijo pri počasnih manevrih do 10 km/h, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

| (a) | preden se vozilo prvič premakne po vsakem ročnem vklopu pogonskega sistema ali |
| --- | --- |

(a)

preden se vozilo prvič premakne po vsakem ročnem vklopu pogonskega sistema ali

| (b) | aktivirana je vzvratna prestava ali |
| --- | --- |

(b)

aktivirana je vzvratna prestava ali

| (c) | vklopljen je sistem kamere, ki pomaga pri manevrih pri parkiranju. |
| --- | --- |

(c)

vklopljen je sistem kamere, ki pomaga pri manevrih pri parkiranju.

Manevrirne svetilke se samodejno izklopijo, če je hitrost vožnje vozila v smeri naprej večja od 10 km/h, in ostanejo izklopljene, dokler niso ponovno izpolnjeni pogoji za vklop.

6.26.8   Opozorilna naprava

Ni posebnih zahtev.

6.26.9   Druge zahteve

6.26.9.1   Tehnična služba v skladu z zahtevami homologacijskega organa opravi vizualni preskus, s katerim preveri, da vidna svetleča površina teh svetilk ni neposredno vidna opazovalcu, ki se giblje po meji območja v prečni ravnini 10 m od sprednjega dela vozila, prečni ravnini 10 m od zadnjega dela vozila in dveh vzdolžnih ravninah 10 m od vsakega boka vozila; te štiri ravnine so od 1 m do 3 m nad tlemi in vzporedne s tlemi, kot je prikazano v Prilogi 14.

6.26.9.2   Na zahtevo vložnika in s soglasjem tehnične službe se lahko zahteva 6.26.9.1 preveri z risbo ali simulacijo ali pa se šteje za izpolnjeno, če so izpolnjeni pogoji vgradnje iz odstavka 6.2.3 Pravilnika št. 23, kot je navedeno v sporočilu iz odstavka 9 Priloge 1.

7.   SPREMEMBE IN RAZŠIRITVE HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA ALI VGRADNJE SVETLOBNIH IN SVETLOBNO-SIGNALNIH NAPRAV V VOZILO

7.1   Vsaka sprememba tipa vozila ali vgradnje svetlobnih ali svetlobno-signalnih naprav v vozilo ali seznama iz odstavka 3.2.2 se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo za navedeni tip vozila. Organ lahko potem:

| 7.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali |
| --- | --- |

7.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali

| 7.1.2 | od tehnične službe, pristojne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

7.1.2

od tehnične službe, pristojne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

7.2   Potrditev razširitve ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb v skladu s postopkom iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

7.3   Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko za takšno razširitev in z obrazcem za sporočilo, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik.

8.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ob upoštevanju naslednjih zahtev:

| 8.1 | vsako vozilo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, mora biti izdelano tako, da ustreza homologiranemu tipu in izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5 in 6. |
| --- | --- |

8.1

vsako vozilo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, mora biti izdelano tako, da ustreza homologiranemu tipu in izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5 in 6.

| 8.2 | Imetnik homologacije mora zlasti:






  8.2.1 | zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti vozil v zvezi z vsemi vidiki, ki so pomembni za izpolnjevanje zahtev iz odstavkov 5 in 6; |
| --- | --- | --- |

8.2

Imetnik homologacije mora zlasti:

8.2.1

zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti vozil v zvezi z vsemi vidiki, ki so pomembni za izpolnjevanje zahtev iz odstavkov 5 in 6;

| 8.2.2 | zagotoviti, da se za vsak tip vozila opravijo vsaj preskusi iz Priloge 9 k temu pravilniku ali fizični pregledi, na podlagi katerih se lahko pridobijo enakovredni podatki. |
| --- | --- |

8.2.2

zagotoviti, da se za vsak tip vozila opravijo vsaj preskusi iz Priloge 9 k temu pravilniku ali fizični pregledi, na podlagi katerih se lahko pridobijo enakovredni podatki.

| 8.3 | Homologacijski organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. Ti preskusi se opravijo na naključno izbranih vzorcih, pri čemer ne smejo povzročiti zamude proizvajalca v zvezi z obveznostmi dobave. |
| --- | --- |

8.3

Homologacijski organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. Ti preskusi se opravijo na naključno izbranih vzorcih, pri čemer ne smejo povzročiti zamude proizvajalca v zvezi z obveznostmi dobave.

| 8.4 | Homologacijski organ si prizadeva zagotoviti, da se pregledi opravijo enkrat na leto. Vendar je to prepuščeno presoji homologacijskega organa in njegovemu zaupanju v ureditve za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje. Če so rezultati pregleda negativni, homologacijski organ zagotovi, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

8.4

Homologacijski organ si prizadeva zagotoviti, da se pregledi opravijo enkrat na leto. Vendar je to prepuščeno presoji homologacijskega organa in njegovemu zaupanju v ureditve za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje. Če so rezultati pregleda negativni, homologacijski organ zagotovi, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

9.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

9.1   Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če vozilo s homologacijsko oznako ni v skladu s homologiranim tipom.

9.2   Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočilo, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

10.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, mora o tem obvestiti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočilo, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

11.   NAZIVI IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije v drugih državah.

12.   PREHODNE DOLOČBE

12.1   Splošno

12.1.1   Od uradnega datuma začetka veljavnosti najnovejših sprememb nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z najnovejšimi spremembami.

12.1.2   Od uradnega datuma začetka veljavnosti najnovejših sprememb nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti nacionalnih ali regionalnih homologacij tipa vozila, homologiranega v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z najnovejšimi spremembami.

12.1.3   Od uradnega datuma začetka veljavnosti najnovejših sprememb in do datuma začetka obvezne uporabe novih homologacij pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije za tipe vozil, ki so skladni z zahtevami iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z vsemi veljavnimi predhodnimi spremembami.

12.1.4   Obstoječe homologacije v skladu s tem pravilnikom, podeljene pred datumom začetka obvezne uporabe najnovejših sprememb, še naprej veljajo za nedoločen čas, pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, pa jih še naprej priznavajo in ne smejo zavrniti podelitve razširitev tem homologacijam (razen v primerih, navedenih v odstavku 12.1.6).

12.1.5   Če tip vozila, homologiran v skladu s katerimi koli predhodnimi spremembami, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z najnovejšimi spremembami, pogodbenica, ki je podelila homologacijo, o tem uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik.

12.1.6   Ne glede na odstavek 12.1.4 pogodbenicam, ki začnejo uporabljati ta pravilnik po datumu začetka veljavnosti najnovejših sprememb, ni treba priznati homologacij, ki so bile podeljene v skladu s katerimi koli predhodnimi spremembami tega pravilnika.

12.1.7   Dokler generalni sekretar Združenih narodov ni obveščen nasprotno, Japonska izjavlja, da jo bodo v zvezi z vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav vezale le obveznosti Sporazuma, h kateremu je priložen ta pravilnik, za vozila kategorij M1 in N1.

1

1

12.2   Prehodne določbe, ki se uporabljajo za spremembe 03.

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik:

| (a) | od 10. oktobra 2007 (12 mesecev po datumu začetka veljavnosti) homologacije podelijo le, če tip vozila v postopku homologacije izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 03; |
| --- | --- |

(a)

od 10. oktobra 2007 (12 mesecev po datumu začetka veljavnosti) homologacije podelijo le, če tip vozila v postopku homologacije izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 03;

| (b) | do 9. oktobra 2009 (36 mesecev po datumu začetka veljavnosti) ne smejo zavračati nacionalnih ali regionalnih homologacij tipa vozila, homologiranega v skladu s predhodnimi spremembami tega pravilnika; |
| --- | --- |

(b)

do 9. oktobra 2009 (36 mesecev po datumu začetka veljavnosti) ne smejo zavračati nacionalnih ali regionalnih homologacij tipa vozila, homologiranega v skladu s predhodnimi spremembami tega pravilnika;

| (c) | od 10. oktobra 2009 (36 mesecev po datumu začetka veljavnosti) lahko zavrnejo prvi nacionalni ali regionalni začetek uporabe vozil kategorij N2 (z največjo dovoljeno maso, ki je večja od 7,5 tone), N3, O3 in O4, ki so širša od 2 100 mm (za zadnje oznake) in daljša od 6 000 mm (za stranske oznake), razen pri vlečnih vozilih za polpriklopnike in nedodelanih vozilih, ki ne izpolnjujejo zahtev sprememb 03 tega pravilnika; |
| --- | --- |

(c)

od 10. oktobra 2009 (36 mesecev po datumu začetka veljavnosti) lahko zavrnejo prvi nacionalni ali regionalni začetek uporabe vozil kategorij N2 (z največjo dovoljeno maso, ki je večja od 7,5 tone), N3, O3 in O4, ki so širša od 2 100 mm (za zadnje oznake) in daljša od 6 000 mm (za stranske oznake), razen pri vlečnih vozilih za polpriklopnike in nedodelanih vozilih, ki ne izpolnjujejo zahtev sprememb 03 tega pravilnika;

2

3

3

4

| (d) | ne glede na odstavek 12.1.4 od 10. oktobra 2011 (60 mesecev po datumu začetka veljavnosti) ne smejo več priznavati homologacij v skladu s tem pravilnikom, podeljenih tipom vozil kategorij N2 (z največjo dovoljeno maso, ki je večja od 7,5 tone), N3, O3 in O4, ki so širša od 2 100 mm (za zadnje oznake) in daljša od 6 000 mm (za stranske oznake), razen pri vlečnih vozilih za polpriklopnike in nedodelanih vozilih, v skladu s katerimi koli predhodnimi spremembami, ki niso več veljavne; |
| --- | --- |

(d)

ne glede na odstavek 12.1.4 od 10. oktobra 2011 (60 mesecev po datumu začetka veljavnosti) ne smejo več priznavati homologacij v skladu s tem pravilnikom, podeljenih tipom vozil kategorij N2 (z največjo dovoljeno maso, ki je večja od 7,5 tone), N3, O3 in O4, ki so širša od 2 100 mm (za zadnje oznake) in daljša od 6 000 mm (za stranske oznake), razen pri vlečnih vozilih za polpriklopnike in nedodelanih vozilih, v skladu s katerimi koli predhodnimi spremembami, ki niso več veljavne;

2

3

3

4

| (e) | od 12. junija 2010 (36 mesecev od začetka veljavnosti Dopolnila 3 sprememb 03) podelijo homologacije le, če tip vozila v postopku homologacije izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 3 sprememb 03; |
| --- | --- |

(e)

od 12. junija 2010 (36 mesecev od začetka veljavnosti Dopolnila 3 sprememb 03) podelijo homologacije le, če tip vozila v postopku homologacije izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 3 sprememb 03;

| (f) | do 11. januarja 2010 (18 mesecev po uradnem datumu začetka veljavnosti Dopolnila 4 sprememb 03) še naprej podeljujejo homologacije za nove tipe vozila, ki ne izpolnjujejo zahtev o navpični usmeritvi žarometov za meglo (odstavek 6.3.6.1.1) in/ali o opozorilni napravi za delovanje smernih svetilk (odstavek 6.5.8) in/ali o izklopu svetilk za dnevno vožnjo (odstavek 6.19.7.3); |
| --- | --- |

(f)

do 11. januarja 2010 (18 mesecev po uradnem datumu začetka veljavnosti Dopolnila 4 sprememb 03) še naprej podeljujejo homologacije za nove tipe vozila, ki ne izpolnjujejo zahtev o navpični usmeritvi žarometov za meglo (odstavek 6.3.6.1.1) in/ali o opozorilni napravi za delovanje smernih svetilk (odstavek 6.5.8) in/ali o izklopu svetilk za dnevno vožnjo (odstavek 6.19.7.3);

| (g) | do 10. oktobra 2011 (60 mesecev po uradnem datumu začetka veljavnosti) še naprej podeljujejo homologacije za nove tipe vozila, ki ne izpolnjujejo zahtev o skupni dolžini vidnostnih oznak (odstavek 6.21.4.1.3). (27) |
| --- | --- |

(g)

do 10. oktobra 2011 (60 mesecev po uradnem datumu začetka veljavnosti) še naprej podeljujejo homologacije za nove tipe vozila, ki ne izpolnjujejo zahtev o skupni dolžini vidnostnih oznak (odstavek 6.21.4.1.3). (27)

27

12.3   Prehodne določbe, ki se uporabljajo za spremembe 04.

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik:

| (a) | od 7. februarja 2011 za vozila kategorij M1 in N1 ter od 7. avgusta 2012 za vozila drugih kategorij (30 oziroma 48 mesecev po uradnemu datumu začetka veljavnosti) podelijo homologacije le, če tip vozila v postopku homologacije izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 04; |
| --- | --- |

(a)

od 7. februarja 2011 za vozila kategorij M1 in N1 ter od 7. avgusta 2012 za vozila drugih kategorij (30 oziroma 48 mesecev po uradnemu datumu začetka veljavnosti) podelijo homologacije le, če tip vozila v postopku homologacije izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 04;

1

1

| (b) | po 22. juliju 2009 (datum začetka veljavnosti Dopolnila 2 sprememb 04) še naprej podeljujejo homologacije za tipe vozila, ki ne izpolnjujejo zahtev iz odstavka 5.2.1, kot so bile spremenjene z Dopolnilom 2 sprememb 04, če imajo vgrajene žaromete, homologirane v skladu s Pravilnikom št. 98 (pred Dopolnilom 9) ali Pravilnikom št. 112 (pred Dopolnilom 8); |
| --- | --- |

(b)

po 22. juliju 2009 (datum začetka veljavnosti Dopolnila 2 sprememb 04) še naprej podeljujejo homologacije za tipe vozila, ki ne izpolnjujejo zahtev iz odstavka 5.2.1, kot so bile spremenjene z Dopolnilom 2 sprememb 04, če imajo vgrajene žaromete, homologirane v skladu s Pravilnikom št. 98 (pred Dopolnilom 9) ali Pravilnikom št. 112 (pred Dopolnilom 8);

| (c) | od 24. oktobra 2012 (36 mesecev od začetka veljavnosti Dopolnila 3 sprememb 04) podelijo homologacije le, če tip vozila v postopku homologacije izpolnjuje zahteve o omejitvi napetosti iz odstavka 3.2.7 in odstavkov od 5.27 do 5.27.4 tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 3 sprememb 04; |
| --- | --- |

(c)

od 24. oktobra 2012 (36 mesecev od začetka veljavnosti Dopolnila 3 sprememb 04) podelijo homologacije le, če tip vozila v postopku homologacije izpolnjuje zahteve o omejitvi napetosti iz odstavka 3.2.7 in odstavkov od 5.27 do 5.27.4 tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 3 sprememb 04;

| (d) | do 7. februarja 2011 za vozila kategorij M1 in N1 ter do 7. avgusta 2012 za vozila drugih kategorij (30 oziroma 48 mesecev po uradnem datumu začetka veljavnosti Dopolnila 2 sprememb 04) še naprej podeljujejo homologacije za nove tipe vozila, ki ne izpolnjujejo zahtev o izklopu svetilk za dnevno vožnjo, integriranih s sprednjimi smernimi svetilkami (odstavek 6.19.7.6). |
| --- | --- |

(d)

do 7. februarja 2011 za vozila kategorij M1 in N1 ter do 7. avgusta 2012 za vozila drugih kategorij (30 oziroma 48 mesecev po uradnem datumu začetka veljavnosti Dopolnila 2 sprememb 04) še naprej podeljujejo homologacije za nove tipe vozila, ki ne izpolnjujejo zahtev o izklopu svetilk za dnevno vožnjo, integriranih s sprednjimi smernimi svetilkami (odstavek 6.19.7.6).

1

1

12.3.1   Ne glede na zgornje prehodne določbe pogodbenicam, ki Pravilnik št. 112 začnejo uporabljati po 7. avgustu 2008 (datum začetka veljavnosti sprememb 04 tega pravilnika), ni treba sprejeti homologacij, če tip vozila v postopku homologacije ne izpolnjuje zahtev iz odstavkov 6.1.2 in 6.2.2 tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 04 tega pravilnika glede na Pravilnik št. 112.

12.4   Prehodne določbe, ki se uporabljajo za spremembe 05.

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik:

| (a) | od 30. januarja 2015 (48 mesecev po uradnem datumu začetka veljavnosti) homologacije podelijo le, če tip vozila v postopku homologacije izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 05; |
| --- | --- |

(a)

od 30. januarja 2015 (48 mesecev po uradnem datumu začetka veljavnosti) homologacije podelijo le, če tip vozila v postopku homologacije izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 05;

| (b) | do 30. julija 2016 za nove tipe vozil kategorij M1 in N1 ter do 30. januarja 2018 za nove tipe vozil drugih kategorij (66 oziroma 84 mesecev po uradnemu datumu začetka veljavnosti) podelijo homologacije le, če nov tip vozila v postopku homologacije izpolnjuje zahteve iz enega ali več odstavkov 6.2.7.6.2 ali 6.2.7.6.3 do 6.2.7.6.3.3 namesto zahtev iz odstavka 6.2.7.6.1 tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 05. |
| --- | --- |

(b)

do 30. julija 2016 za nove tipe vozil kategorij M1 in N1 ter do 30. januarja 2018 za nove tipe vozil drugih kategorij (66 oziroma 84 mesecev po uradnemu datumu začetka veljavnosti) podelijo homologacije le, če nov tip vozila v postopku homologacije izpolnjuje zahteve iz enega ali več odstavkov 6.2.7.6.2 ali 6.2.7.6.3 do 6.2.7.6.3.3 namesto zahtev iz odstavka 6.2.7.6.1 tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 05.

1

1

12.5   Prehodne določbe, ki se uporabljajo za spremembe 06.

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik:

od 18. novembra 2017 (60 mesecev po datumu začetka veljavnosti) homologacije podelijo le, če tip vozila v postopku homologacije izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 06.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Pri svetlobnih napravah za zadnjo registrsko tablico in smernih svetilkah kategorij 5 in 6 se uporablja „površina sevanja“.

2

(3)  Primeri, ki omogočajo sprejetje odločitve glede integriranja svetilk, so opisani v delu 7 Priloge 3.

3

(4)  Publikacija CIE 15.2, 1986, Kolorimetrija, standardni kolorimetrični analizator CIE (1931).

4

(5)  Publikacija CIE 15.2, 1986, Kolorimetrija, standardni kolorimetrični analizator CIE (1931).

5

(6)  Publikacija CIE 15.2, 1986, Kolorimetrija, standardni kolorimetrični analizator CIE (1931).

6

(7)  Publikacija CIE 15.2, 1986, Kolorimetrija, standardni kolorimetrični analizator CIE (1931).

7

(8)  Publikacija CIE 15.2, 1986, Kolorimetrija, standardni kolorimetrični analizator CIE (1931).

8

(9)  Publikacija CIE 15.2, 1986, Kolorimetrija, standardni kolorimetrični analizator CIE (1931).

9

(10)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

10

(11)  To ne velja za namenske predmete, ki se lahko dodajo na zunanji del žarometa.

11

(12)  Merjenje kromatskih koordinat svetlobe, ki jo oddajajo svetilke, ni sestavni del tega pravilnika.

12

(13)  Imenovan tudi bel ali brezbarvni odsevnik.

13

(14)  Ta pravilnik ne izključuje možnosti, da pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na svojih ozemljih dovolijo uporabo belih vidnostnih oznak na zadnji strani vozila.

14

(15)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

15

(16)  Pogodbenice zadevnih pravilnikov lahko še vedno prepovejo uporabo mehanskih sistemov za čiščenje, če so vgrajeni žarometi s plastičnimi lečami z oznako „PL“.

16

(17)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

17

(18)  Novi tipi vozil, ki ne izpolnjujejo te določbe, se lahko še naprej homologirajo do 18 mesecev po začetku veljavnosti Dopolnila 4 sprememb 03.

18

(19)  Novi tipi vozil, ki ne izpolnjujejo te določbe, se lahko še naprej homologirajo do 18 mesecev po začetku veljavnosti Dopolnila 4 sprememb 03.

19

(20)  Novi tipi vozil, ki ne izpolnjujejo te določbe, se lahko še naprej homologirajo do 18 mesecev po začetku veljavnosti Dopolnila 4 sprememb 03.

20

(21)  Pogodbenice, ki ne uporabljajo Pravilnika št. 87, lahko prepovejo prisotnost svetilke za dnevno vožnjo (kot določa odstavek 5.22) na podlagi nacionalnih predpisov.

21

(22)  Novi tipi vozil, ki ne izpolnjujejo te določbe, se lahko še naprej homologirajo do 18 mesecev po začetku veljavnosti Dopolnila 4 sprememb 03.

22

(23)  V primeru dodatnih „simetrično postavljenih svetilnih enot“ je lahko vodoravna razdalja 200 mm (razdalja C na sliki).

23

(24)  Smeri prometa so ločene s cestnimi konstrukcijami ali pa je določena ustrezna stranska razdalja med prometom v nasprotni smeri. S tem se zmanjša prekomerno bleščanje žarometov vozil, ki vozijo v nasprotni smeri.

24

(25)  Ta določba ne velja za žaromet za kratki svetlobni pramen, če se ovinek osvetli pri zavoju v desno pri vožnji po desni strani cestišča (zavoju v levo pri vožnji po levi strani cestišča).

25

(26)  Pogodbenice zadevnih pravilnikov lahko še vedno prepovejo uporabo mehanskih sistemov za čiščenje, če so vgrajeni žarometi s plastičnimi lečami z oznako „PL“.

26

(27)  Opomba sekretariata: za odstavek 6.21.4.1.3 glej besedilo sprememb 03 v dokumentu E/ECE/324/Rev.1/Add.47/Rev.6 – E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.47/Rev.6.

27

---

PRILOGA 1

Image 87

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdal: naziv homologacijskega organa

o (2): podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa vozila glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav v skladu s Pravilnikom št. 48.

Št. homologacije: Št. razširitve:

1. Blagovno ime ali znamka vozila:

2. Ime za tip vozila, kot ga je določil proizvajalec:

3. Naziv in naslov proizvajalca:

4. Naziv in naslov zastopnika proizvajalca, če obstaja:

5. Predloženo v homologacijo dne:

6. Tehnična služba, pristojna za izvajanje homologacijskih preskusov:

7. Datum poročila o preskusu:

8. Številka poročila o preskusu:

9. Kratek opis

Svetlobne in svetlobno-signalne naprave na vozilu:

9.1 Žarometi za dolgi svetlobni pramen: da/ne (2)

9.2 Žarometi za kratki svetlobni pramen: da/ne (2)

9.3 Žarometi za meglo: da/ne (2)

Pripombe: integrirani v žaromet: da/ne (2)

9.4 Svetilke za vzvratno vožnjo: da/ne (2)

9.5 Sprednje smerne svetilke: da/ne (2)

9.6 Zadnje smerne svetilke: da/ne (2)

9.7 Bočne smerne svetilke: da/ne (2)

9.8 Varnostne utripalke: da/ne (2)

Image 88

9.9 Zavorne svetilke: da/ne (2)

9.10 Svetlobna naprava

za osvetlitev zadnje registrske tablice: da/ne (2)

9.11 Sprednje pozicijske svetilke: da/ne (2)

9.12 Zadnje pozicijske svetilke: da/ne (2)

9.13 Zadnje svetilke za meglo: da/ne (2)

9.14 Parkirne svetilke: da/ne (2)

9.15 Gabaritne svetilke: da/ne (2)

9.16 Zadnji odsevniki,

netrikotni: da/ne (2)

9.17 Zadnji odsevniki, trikotni: da/ne (2)

9.18 Sprednji odsevniki,

netrikotni: da/ne (2)

9.19 Bočni odsevniki,

netrikotni: da/ne (2)

9.20 Bočne svetilke: da/ne (2)

9.21 Svetilke za dnevno vožnjo: da/ne (2)

9.22 Prilagodljiv sistem sprednje osvetlitve (AFS): da/ne (2)

9.23 Svetilke za zavijanje: da/ne (2)

9.24 Vidnostne oznake: zadaj ob strani

9.24.1 Celotne oznake zunanjih robov: da/ne (2) da/ne (2)

9.24.2 Delne oznake zunanjih robov: da/ne (2) da/ne (2)

9.24.3 Črtne oznake: da/ne (2) da/ne (2)

9.24.4 Izjema glede vidnostne oznake v skladu z odstavkom 6.21.1.2.5:

zadaj

da/ne (2)

pripombe:

ob strani

da/ne (2)

pripombe:

9.25 Signal za zaustavitev v sili: da/ne (2)

9.26 Manevrirne svetilke: da/ne (2)

9.27 Zunanje svetilke: da/ne (2)

9.28 Enakovredne svetilke: da/ne (2)

9.29 Največja dovoljena obremenitev prtljažnika:

Image 89

10. Pripombe:

10.1 Morebitne pripombe glede gibljivih sestavnih delov:

10.2 Metoda, uporabljena za opredelitev vidne svetleče površine:

(a) meja svetleče površine (2) ali

(b) površina sevanja (2)

10.3 Druge pripombe (velja za vozila z volanom na desni ali levi strani):

10.4 Pripombe glede sistema AFS (v skladu z odstavkoma 3.2.6 in 6.22.7.4 tega pravilnika):

10.5 Pripombe glede velikosti vidnostne oznake, če je manjša od najmanjše vrednosti v višini 70 %, zahtevane v odstavkih 6.21.4.1.2 in 6.21.4.2.2 tega pravilnika:

10.6 Za vozila kategorij M in N pripombe glede pogojev oskrbe z električno energijo (v skladu z odstavkoma 3.2.7 in 5.27 tega pravilnika):

10.7 Pripombe glede vidnostne oznake (v skladu z odstavkoma 6.21.1.2.5 in 6.21.4.3.1 tega pravilnika):

10.8 Pripombe glede vidnostne oznake (nedodelana vozila ali dokončana vozila v skladu z odstavkoma 6.21.1.2.1 in 6.21.1.2.2.1 tega pravilnika):

Nedodelana vozila: da/ne (2)

Dokončana vozila: da/ne (2)

Dodelana vozila: da/ne (2)

11. Mesto homologacijske oznake:

12. Razlogi za razširitev homologacije (če je primerno):

13. Homologacija podeljena/razširjena/zavrnjena/preklicana (2)

14. Kraj:

15. Datum:

16. Podpis:

17. Na zahtevo je mogoče pridobiti naslednje dokumente z zgoraj navedeno homologacijsko številko:

(1) Številčna oznaka države, ki je podelila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

(2) Neustrezno črtati.

---

PRILOGA 2

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

VZOREC A

(glej odstavek 4.4 tega pravilnika)

Image 90

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 48, kot je bil spremenjen s spremembami 06. Homologacijska številka pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 48, kot je bil spremenjen s spremembami 06.

VZOREC B

(glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Image 91

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 48, kot je bil spremenjen s spremembami 06, in Pravilnikom št. 33 (1). Homologacijska številka pomeni, da je bil na dan podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 48 spremenjen s spremembami 06, Pravilnik št. 33 pa je bil v svoji izvirni obliki.

---

(1)  Druga številka je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 3

PRIMERI POVRŠIN SVETILK, OSI, REFERENČNIH SREDIŠČ IN KOTOV GEOMETRIJSKE VIDNOSTI

Ti primeri prikazujejo nekaj namestitev za pomoč pri razumevanju določb in niso namenjeni omejevanju zasnove.

LEGENDA za vse primere v tej prilogi:

| 1. | Svetleča površina |
| --- | --- |

1.

Svetleča površina

| 2. | Referenčna os |
| --- | --- |

2.

Referenčna os

| 3. | Referenčno središče |
| --- | --- |

3.

Referenčno središče

| 4. | Kot geometrijske vidnosti |
| --- | --- |

4.

Kot geometrijske vidnosti

| 5. | Površina sevanja |
| --- | --- |

5.

Površina sevanja

| 6. | Vidna svetleča površina glede na svetlečo površino |
| --- | --- |

6.

Vidna svetleča površina glede na svetlečo površino

| 7a. | Vidna svetleča površina glede na površino sevanja v skladu z odstavkom 2.8.(a) (z zunanjo lečo) |
| --- | --- |

7a.

Vidna svetleča površina glede na površino sevanja v skladu z odstavkom 2.8.(a) (z zunanjo lečo)

| 7b. | Vidna svetleča površina glede na površino sevanja v skladu z odstavkom 2.8.(b) (brez zunanje leče) |
| --- | --- |

7b.

Vidna svetleča površina glede na površino sevanja v skladu z odstavkom 2.8.(b) (brez zunanje leče)

| 8. | Smer vidnosti |
| --- | --- |

8.

Smer vidnosti

| IO | Notranji optični del |
| --- | --- |
| LG | Svetlobni vodnik |
| L | Zunanja leča |
| R | Reflektor |
| S | Svetlobni vir |
| X | Ni del te funkcije |
| F1 | Funkcija ena |
| F2 | Funkcija dve |

IO

Notranji optični del

LG

Svetlobni vodnik

L

Zunanja leča

R

Reflektor

S

Svetlobni vir

X

Ni del te funkcije

F1

Funkcija ena

F2

Funkcija dve

DEL 1

Površina sevanja svetlobno-signalne naprave, ki ni odsevnik

Image 92

Vidna svetleča površina glede na površino sevanja

DEL 2

Svetleča površina svetlobno-signalne naprave, ki ni odsevnik

Svetleča površina svetlobno-signalne naprave, ki ni odsevnik

Image 93

Nastala svetleča površina na vseh mogočih položajih zaslonov, npr. za določitev specifikacij največjega in najmanjšega območja.

Svetleča površina

Zasloni, mogoči so tudi drugi položaji zaslonov

DEL 3

Primeri vidne svetleče površine glede na svetlečo površino v različnih smereh geometrijske vidnosti

Primeri vidne svetleče površine glede na svetlečo površino v različnih smereh geometrijske vidnosti

Image 94

Vidna svetleča površina glede na svetlečo površino

Vidna svetleča površina glede na svetlečo površino

Image 95

Vidna svetleča površina glede na svetlečo površino

DEL 4

Primeri vidne svetleče površine glede na površino sevanja v različnih smereh geometrijske vidnosti

Primeri vidne svetleče površine glede na površino sevanja v različnih smereh geometrijske vidnosti

Image 96

Vidna svetleča površina glede na površino sevanja

Image 97

Vidna svetleča površina glede na površino sevanja

DEL 5

Primeri svetleče površine v primerjavi s površino sevanja pri „svetilki z eno funkcijo“ (glej odstavka 2.8 do 2.9 tega pravilnika)

Primeri svetleče površine v primerjavi s površino sevanja pri „svetilki z eno funkcijo“ (glej odstavka 2.8 do 2.9 tega pravilnika)

Primera svetlobnega vira z reflektorsko optiko za zunanjo lečo:

| Primer 1 | Primer 2 |
| --- | --- |
| | |
| (Vključno z zunanjo lečo) | (Brez neteksturirane zunanje leče) |

Primer 1

Primer 1

Primer 2

Primer 2

Image 98

Image 99

(Vključno z zunanjo lečo)

(Brez neteksturirane zunanje leče)

Primera svetlobnega vira z reflektorsko optiko z notranjo lečo za zunanjo lečo:

| Primer 3 | Primer 4 |
| --- | --- |
| | |
| (Vključno z zunanjo lečo) | (Brez neteksturirane zunanje leče) |

Primer 3

Primer 3

Primer 4

Primer 4

Image 100

Image 101

(Vključno z zunanjo lečo)

(Brez neteksturirane zunanje leče)

Primera svetlobnega vira z reflektorsko optiko z delno notranjo lečo za zunanjo lečo:

| Primer 5 | Primer 6 |
| --- | --- |
| | |
| (Vključno z zunanjo lečo) | (Brez neteksturirane zunanje leče) |

Primer 5

Primer 5

Primer 6

Primer 6

Image 102

Image 103

(Vključno z zunanjo lečo)

(Brez neteksturirane zunanje leče)

Primer optike svetlobnega vodnika za zunanjo lečo:

Primer 7

Primer 7

Image 104

Če je neteksturirana zunanja leča izvzeta, je „7b“ vidna svetleča površina v skladu z odstavkom 2.8(b).

Odsek

Primer optike svetlobnega vodnika ali reflektorske optike za zunanjo lečo:

Primer 8

Primer 8

Image 105

LG, R in F1

Če je neteksturirana zunanja leča izvzeta, je „7b“ vidna svetleča površina v skladu z odstavkom 2.8(b) in F1 ni prepustna za F2.

Odsek

Primer svetlobnega vira z reflektorsko optiko v kombinaciji z območjem, ki ni del te funkcije, za zunanjo lečo:

Primer 9

Primer 9

Image 106

Če je neteksturirana zunanja leča izvzeta, je „7b“ vidna svetleča površina v skladu z odstavkom 2.8(b).

DEL 6

Primeri, ki prikazujejo določanje površine sevanja v primerjavi s svetlečo površino (glej odstavke od 2.8 do 2.9 tega pravilnika)

Primeri, ki prikazujejo določanje površine sevanja v primerjavi s svetlečo površino (glej odstavke od 2.8 do 2.9 tega pravilnika)

Opomba: Odbita svetloba lahko prispeva k določanju površine sevanja.

Opomba:

Primer A

Primer A

Image 107

Površina leče, prikazana ravna zaradi praktičnosti

PROJEKCIJA

NAVEDENA REFERENČNA OS

| | Svetleča površina | Navedena površina sevanja v skladu s točko 2.8(a) |
| --- | --- | --- |
| Robova sta | a in b | c in d |

Svetleča površina

Navedena površina sevanja v skladu s točko 2.8(a)

Robova sta

a in b

c in d

Primer B

Primer B

Image 108

Površina leče, prikazana ravna zaradi praktičnosti

PROJEKCIJA

NAVEDENA REFERENČNA OS

| | Svetleča površina | Navedena površina sevanja v skladu s točko 2.8(a) |
| --- | --- | --- |
| Robova sta | a in b | c in d |

Svetleča površina

Navedena površina sevanja v skladu s točko 2.8(a)

Robova sta

a in b

c in d

Primer C

Primer C

Primer za določanje svetleče površine v kombinaciji z območjem, ki ni del te funkcije:

Image 109

X ni del te funkcije

Površina leče, prikazana ravna zaradi praktičnosti

PROJEKCIJA

NAVEDENA REFERENČNA OS

| | Svetleča površina |
| --- | --- |
| Robova sta | a in b |

Svetleča površina

Robova sta

a in b

Primer D

Primer D

Primer za določanje površine sevanja v skladu s točko 2.8(a) v kombinaciji z območjem, ki ni del te funkcije:

Image 110

X ni del te funkcije

Površina leče, prikazana ravna zaradi praktičnosti

PROJEKCIJA

NAVEDENA REFERENČNA OS

| | Navedena površina sevanja v skladu s točko 2.8(a) |
| --- | --- |
| Robova sta | c–d in e–f |

Navedena površina sevanja v skladu s točko 2.8(a)

Robova sta

c–d in e–f

Primer E

Primer E

Primer za določanje vidne svetleče površine v kombinaciji z območjem, ki ni del funkcije, in neteksturirano zunanjo lečo (v skladu s točko 2.8(b)):

Image 111

X ni del te funkcije

Površina leče, prikazana ravna zaradi praktičnosti

PROJEKCIJA

NAVEDENA REFERENČNA OS

| | Navedena površina sevanja v skladu s točko 2.8(b), na primer |
| --- | --- |
| Robova sta | c'–d' in e'–f' |

Navedena površina sevanja v skladu s točko 2.8(b), na primer

Robova sta

c'–d' in e'–f'

DEL 7

Primeri, ki omogočajo odločitev glede integriranja dveh funkcij

Primeri, ki omogočajo odločitev glede integriranja dveh funkcij

Pri teksturirani zunanji leči z vmesno steno:

Image 112

7a za F2

7a za F1

Ni integrirana

Pri teksturirani zunanji leči:

Image 113

Integrirana

7a za F2

7a za F1

Če je neteksturirana zunanja leča izvzeta:

Image 114

Ni integrirana

Če je neteksturirana zunanja leča izvzeta:

Image 115

LG in F1

LG in F1

Ni integrirana

Ni integrirana

Če je zunanja (teksturirana ali neteksturirana) leča vključena:

Image 116

Integrirana

LG in F1

LG in F1

Integrirana

Če je zunanja (teksturirana ali neteksturirana) leča vključena:

Image 117

LG, R in F1

Integrirana

Če je neteksturirana zunanja leča izvzeta, je „7b“ vidna svetleča površina v skladu z odstavkom 2.8 in F1 ni prepustna za F2:

Image 118

F1 ni integrirana z F2

LG, R in F1

Če je neteksturirana zunanja leča izvzeta ali ne:

Image 119

Integrirana

LG in F1

---

PRILOGA 4

VIDNOST RDEČE SVETILKE OD SPREDAJ IN VIDNOST BELE SVETILKE OD ZADAJ

(glej odstavka 5.10.1 in 5.10.2 tega pravilnika)

Silka 1

Image 120

Območje 1

Vidnost rdeče svetilke od spredaj

Silka 2

Silka 2

Image 121

Vidnost bele svetilke od zadaj

Območje 2

---

PRILOGA 5

STANJA OBREMENITVE, KI JIH JE TREBA UPOŠTEVATI PRI DOLOČANJU SPREMINJANJA NAVPIČNE USMERITVE ŽAROMETOV ZA KRATKI SVETLOBNI PRAMEN

Stanja obremenitve osi iz odstavkov 6.2.6.1 in 6.2.6.3.1

1.   Za naslednje preskuse se pri izračunu mase potnikov upošteva 75 kg na osebo.

2.   Stanja obremenitve za različne tipe vozil:

| 2.1 | vozila kategorije M1 (1):






  2.1.1 | naklon svetlobnega pramena žarometov za kratki svetlobni pramen se določi pri naslednjih stanjih obremenitve:






  2.1.1.1 | ena oseba na voznikovem sedežu; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1

vozila kategorije M1 (1):

2.1.1

naklon svetlobnega pramena žarometov za kratki svetlobni pramen se določi pri naslednjih stanjih obremenitve:

2.1.1.1

ena oseba na voznikovem sedežu;

| 2.1.1.2 | voznik in sopotnik na sprednjem sedežu, ki je najbolj oddaljen od voznika; |
| --- | --- |

2.1.1.2

voznik in sopotnik na sprednjem sedežu, ki je najbolj oddaljen od voznika;

| 2.1.1.3 | voznik in sopotnik na sprednjem sedežu, ki je najbolj oddaljen od voznika, ter zasedeni vsi sedeži, ki so najbolj zadaj; |
| --- | --- |

2.1.1.3

voznik in sopotnik na sprednjem sedežu, ki je najbolj oddaljen od voznika, ter zasedeni vsi sedeži, ki so najbolj zadaj;

| 2.1.1.4 | vsi sedeži zasedeni; |
| --- | --- |

2.1.1.4

vsi sedeži zasedeni;

| 2.1.1.5 | vsi sedeži zasedeni in enakomerno razporejen tovor v prtljažniku, da se doseže dovoljena obremenitev na zadnji ali sprednji osi, če je prtljažnik spredaj. Če ima vozilo sprednji in zadnji prtljažnik, se dodatni tovor ustrezno razporedi, da se doseže dovoljena osna obremenitev. Če pa se največja dovoljena masa obremenjenega vozila doseže pred dovoljeno obremenitvijo na eni od osi, se obremenitev prtljažnikov omeji na vrednost, pri kateri se lahko doseže največja dovoljena masa vozila; |
| --- | --- |

2.1.1.5

vsi sedeži zasedeni in enakomerno razporejen tovor v prtljažniku, da se doseže dovoljena obremenitev na zadnji ali sprednji osi, če je prtljažnik spredaj. Če ima vozilo sprednji in zadnji prtljažnik, se dodatni tovor ustrezno razporedi, da se doseže dovoljena osna obremenitev. Če pa se največja dovoljena masa obremenjenega vozila doseže pred dovoljeno obremenitvijo na eni od osi, se obremenitev prtljažnikov omeji na vrednost, pri kateri se lahko doseže največja dovoljena masa vozila;

| 2.1.1.6 | voznik in enakomerno razporejen tovor v prtljažniku, da se doseže dovoljena obremenitev ustrezne osi.
  Če pa se največja dovoljena masa obremenjenega vozila doseže pred dovoljeno obremenitvijo osi, se obremenitev prtljažnikov omeji na vrednost, pri kateri se lahko doseže največja dovoljena masa vozila; |
| --- | --- |

2.1.1.6

voznik in enakomerno razporejen tovor v prtljažniku, da se doseže dovoljena obremenitev ustrezne osi.

Če pa se največja dovoljena masa obremenjenega vozila doseže pred dovoljeno obremenitvijo osi, se obremenitev prtljažnikov omeji na vrednost, pri kateri se lahko doseže največja dovoljena masa vozila;

| 2.1.2 | pri določanju zgornjih stanj obremenitve se upoštevajo vse omejitve glede obremenitve, ki jih določi proizvajalec; |
| --- | --- |

2.1.2

pri določanju zgornjih stanj obremenitve se upoštevajo vse omejitve glede obremenitve, ki jih določi proizvajalec;

| 2.2 | vozila kategorij M2 in M3 (1):
  naklon svetlobnega pramena žarometov za kratki svetlobni pramen se določi pri naslednjih stanjih obremenitve:






  2.2.1 | neobremenjeno vozilo in ena oseba na voznikovem sedežu; |
| --- | --- | --- |

2.2

vozila kategorij M2 in M3 (1):

naklon svetlobnega pramena žarometov za kratki svetlobni pramen se določi pri naslednjih stanjih obremenitve:

2.2.1

neobremenjeno vozilo in ena oseba na voznikovem sedežu;

| 2.2.2 | vozilo je obremenjeno tako, da vsaka os nosi svojo največjo tehnično dovoljeno obremenitev ali dokler se ne doseže največja dovoljena masa vozila, pri čemer so sprednje in zadnje osi obremenjene sorazmerno z njihovimi največjimi tehnično dovoljenimi obremenitvami, kar se doseže prej; |
| --- | --- |

2.2.2

vozilo je obremenjeno tako, da vsaka os nosi svojo največjo tehnično dovoljeno obremenitev ali dokler se ne doseže največja dovoljena masa vozila, pri čemer so sprednje in zadnje osi obremenjene sorazmerno z njihovimi največjimi tehnično dovoljenimi obremenitvami, kar se doseže prej;

| 2.3 | vozila kategorije N s prostorom za tovor:






  2.3.1 | naklon svetlobnega pramena žarometov za kratki svetlobni pramen se določi pri naslednjih stanjih obremenitve:






  2.3.1.1 | neobremenjeno vozilo in ena oseba na voznikovem sedežu; |
| --- | --- | --- | --- |

2.3

vozila kategorije N s prostorom za tovor:

2.3.1

naklon svetlobnega pramena žarometov za kratki svetlobni pramen se določi pri naslednjih stanjih obremenitve:

2.3.1.1

neobremenjeno vozilo in ena oseba na voznikovem sedežu;

| 2.3.1.2 | voznik in tako razporejena obremenitev, da se doseže največja tehnično dovoljena obremenitev zadnje osi ali zadnjih osi ali največja dovoljena masa vozila, kar se doseže prej, pri čemer obremenitev sprednje osi ne sme preseči obremenitve, ki se izračuna kot vsota obremenitve sprednje osi neobremenjenega vozila in 25 % največjega dovoljenega koristnega tovora na sprednji osi. Obratno to velja za obremenitev sprednje osi, če je prostor za tovor spredaj; |
| --- | --- |

2.3.1.2

voznik in tako razporejena obremenitev, da se doseže največja tehnično dovoljena obremenitev zadnje osi ali zadnjih osi ali največja dovoljena masa vozila, kar se doseže prej, pri čemer obremenitev sprednje osi ne sme preseči obremenitve, ki se izračuna kot vsota obremenitve sprednje osi neobremenjenega vozila in 25 % največjega dovoljenega koristnega tovora na sprednji osi. Obratno to velja za obremenitev sprednje osi, če je prostor za tovor spredaj;

| 2.4 | vozila kategorije N brez prostora za tovor:






  2.4.1 | vlečna vozila za polpriklopnike:






  2.4.1.1 | neobremenjeno vozilo brez obremenitve sedla in ena oseba na voznikovem sedežu; |
| --- | --- | --- | --- |

2.4

vozila kategorije N brez prostora za tovor:

2.4.1

vlečna vozila za polpriklopnike:

2.4.1.1

neobremenjeno vozilo brez obremenitve sedla in ena oseba na voznikovem sedežu;

| 2.4.1.2 | ena oseba na voznikovem sedežu: tehnično dovoljena obremenitev sedla je taka, da je sedlo nameščeno v položaju, ki ustreza največji obremenitvi na zadnji osi; |
| --- | --- |

2.4.1.2

ena oseba na voznikovem sedežu: tehnično dovoljena obremenitev sedla je taka, da je sedlo nameščeno v položaju, ki ustreza največji obremenitvi na zadnji osi;

| 2.4.2 | vlečna vozila za priklopnike:






  2.4.2.1 | neobremenjeno vozilo in ena oseba na voznikovem sedežu; |
| --- | --- | --- |

2.4.2

vlečna vozila za priklopnike:

2.4.2.1

neobremenjeno vozilo in ena oseba na voznikovem sedežu;

| 2.4.2.2 | ena oseba na voznikovem sedežu, vsa druga mesta v vozniški kabini zasedena. |
| --- | --- |

2.4.2.2

ena oseba na voznikovem sedežu, vsa druga mesta v vozniški kabini zasedena.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

---

PRILOGA 6

MERJENJE SPREMINJANJA NAKLONA KRATKEGA SVETLOBNEGA PRAMENA V ODVISNOSTI OD OBREMENITVE

1.   PODROČJE UPORABE

Ta priloga določa metodo za merjenje spreminjanja naklona kratkega svetlobnega pramena motornega vozila glede na njegov osnovni naklon, ki je posledica sprememb položaja vozila zaradi obremenitve.

2.   OPREDELITEV POJMOV

2.1   Osnovni naklon

2.1.1   Navedeni osnovni naklon

Vrednost osnovnega naklona kratkega svetlobnega pramena, ki jo določi proizvajalec motornega vozila in se uporablja kot referenčna vrednost za izračun dovoljenih spreminjanj.

2.1.2   Izmerjeni osnovni naklon

Srednja vrednost naklona kratkega svetlobnega pramena ali naklona vozila, izmerjena pri vozilu v stanju št. 1 iz Priloge 5, za kategorijo vozila, ki se preskuša. Uporablja se kot referenčna vrednost za oceno spreminjanja naklona svetlobnega pramena zaradi spreminjanja obremenitve vozila.

2.2   Naklon kratkega svetlobnega pramena

Določi se:

| | kakor kot, izražen v miliradianih, med smerjo svetlobnega pramena proti značilni točki na vodoravnem delu meje zastiranja pri porazdelitvi svetlobe žarometa in vodoravno ravnino ali |
| --- | --- |

kakor kot, izražen v miliradianih, med smerjo svetlobnega pramena proti značilni točki na vodoravnem delu meje zastiranja pri porazdelitvi svetlobe žarometa in vodoravno ravnino ali

| | v odstotkih naklona, izraženih s tangensom tega kota, ker so koti majhni (za te male kote je 1 % enak 10 mrad). |
| --- | --- |

v odstotkih naklona, izraženih s tangensom tega kota, ker so koti majhni (za te male kote je 1 % enak 10 mrad).

Če je naklon izražen v odstotkih, se lahko izračuna po naslednji formuli:

Formula

pri čemer je:

| h1 | v milimetrih izražena oddaljenost zgoraj navedene značilne točke od tal, izmerjene na navpičnem zaslonu, ki je pravokoten na vzdolžno srednjo ravnino vozila, postavljeno na vodoravni razdalji L; |
| --- | --- |
| h2 | v milimetrih izražena oddaljenost referenčnega središča od tal (ki je nominalno izhodišče značilne točke, izbrane pri h1); |
| L | v milimetrih izražena razdalja od zaslona do referenčnega središča. |

h1

v milimetrih izražena oddaljenost zgoraj navedene značilne točke od tal, izmerjene na navpičnem zaslonu, ki je pravokoten na vzdolžno srednjo ravnino vozila, postavljeno na vodoravni razdalji L;

h2

v milimetrih izražena oddaljenost referenčnega središča od tal (ki je nominalno izhodišče značilne točke, izbrane pri h1);

L

v milimetrih izražena razdalja od zaslona do referenčnega središča.

Negativne vrednosti pomenijo naklon navzdol (glej sliko 1).

Pozitivne vrednosti pomenijo naklon navzgor.

Slika 1

Naklon kratkega svetlobnega pramena navzdol pri vozilu kategorije M1

Image 122

Opombe:

| 1. | Na tej risbi je vozilo kategorije M1, vendar se prikazano načelo enako uporablja za vozila drugih kategorij. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Če vozilo nima vgrajenega sistema za nastavitev naklona žarometov, je spreminjanje naklona kratkega svetlobnega pramena enako spreminjanju naklona vozila. |
| --- | --- |

2.

3.   MERILNI POGOJI

3.1   Če se uporablja vizualno preverjanje oblike kratkega svetlobnega pramena na zaslonu ali fotometrična metoda, se meritev opravi v temnem okolju (na primer v temnem prostoru), ki je dovolj veliko, da se lahko vanj postavita vozilo in zaslon, kot je prikazano na sliki 1. Referenčna središča žarometov so od zaslona oddaljena najmanj 10 m.

3.2   Tla, na katerih se opravljajo meritve, so čim bolj ravna in vodoravna, da se zagotovi ponovljivost meritev naklona kratkega svetlobnega pramena s točnostjo ± 0,5 mrad (± 0,05 % naklona).

3.3   Če se uporablja zaslon, so njegova oznaka, položaj in usmeritev glede na tla in vzdolžno srednjo ravnino vozila takšni, da se zagotovi ponovljivost meritev naklona kratkega svetlobnega pramena s točnostjo ± 0,5 mrad (± 0,05 % naklona).

3.4   Med meritvami je temperatura okolice med 10 °C in 30 °C.

4.   PRIPRAVA VOZILA

4.1   Meritve se opravijo na vozilu, ki je prevozilo od 1 000 km do 10 000 km, najbolje pa je, če je prevozilo 5 000 km.

4.2   Pnevmatike so napolnjene s tlakom, ki ga določi proizvajalec vozila za polno obremenitev. Vozilo je v celoti oskrbljeno (z gorivom, vodo, oljem) ter opremljeno z vsemi pripomočki in orodjem, ki jih določi proizvajalec. Popolna oskrba z gorivom pomeni, da je napolnjenih vsaj 90 % prostornine posode za gorivo.

4.3   Vozilo ima sproščeno parkirno zavoro in menjalnik v prostem teku.

4.4   Vozilo se kondicionira najmanj osem ur pri temperaturi iz odstavka 3.4.

4.5   Če se uporablja fotometrična ali vizualna metoda, je najbolje, da so na vozilu, ki se preskuša, vgrajeni žarometi z izrazito mejo zastiranja, da se olajšajo meritve. Dovoljeni so tudi drugi načini, da se dobijo natančnejši odčitki (na primer odstranitev leče z žarometa).

5.   PRESKUSNI POSTOPEK

5.1   Splošno

Spreminjanje naklona kratkega svetlobnega pramena ali vozila se, odvisno od izbrane metode, meri ločeno za vsako stran vozila. Rezultati za leve in desne žaromete pri vseh stanjih obremenitve iz Priloge 5 so znotraj mejnih vrednosti iz odstavka 5.5. Obremenitev se dodaja postopno, pri čemer vozilo ni izpostavljeno pretiranim sunkom.

5.1.1   Če je vgrajen sistem AFS, se meritve izvedejo pri nevtralnem položaju sistema AFS.

5.2   Določitev izmerjenega osnovnega naklona

Vozilo se pripravi, kot je določeno v odstavku 4, in obremeni, kot je določeno v Prilogi 5 (prvo stanje obremenitve vozila zadevne kategorije). Pred vsako meritvijo se vozilo ziba, kot je določeno v odstavku 5.4. Meritve se opravijo trikrat.

5.2.1   Če se nobena od treh meritev od aritmetične sredine rezultatov ne razlikuje za več kot 2 mrad (0,2 % naklona), je ta sredina končni rezultat.

5.2.2   Če se katera koli meritev od aritmetične sredine rezultatov razlikuje za več kot 2 mrad (0,2 % naklona), se opravi še 10 meritev, njihova aritmetična sredina pa je končni rezultat.

5.3   Merilne metode

Za merjenje sprememb naklona se lahko uporabijo katere koli metode, če so odčitki v okviru točnosti ± 0,2 mrad (± 0,02 % naklona).

5.4   Priprava vozila v posameznem stanju obremenitve

Obešenje vozila in vsi drugi sestavni deli, ki bi lahko vplivali na naklon kratkega svetlobnega pramena, se pripravijo po metodah, opisanih v nadaljevanju.

Vendar lahko tehnične službe in proizvajalci skupaj predlagajo druge metode (preskusne metode ali metode, ki temeljijo na izračunih), zlasti če preskus pomeni določene težave, če je jasno, da so takšni izračuni veljavni.

5.4.1   Vozila kategorije M1 z običajnim obešenjem

Vozilo, ki stoji na merilnem mestu in po potrebi s kolesi na pomičnih ploščadih (ki se uporabijo, če bi bilo sicer omejeno gibanje obešenja, kar bi verjetno vplivalo na rezultate meritev), se ziblje neprekinjeno vsaj tri celotne cikle, pri čemer se pri vsakem ciklu najprej potisne navzdol zadnji del vozila in nato sprednji del vozila.

Zaporedje zibanja se konča s sklenitvijo cikla. Pred začetkom meritev se mora vozilo spontano umiriti. Enak rezultat se lahko namesto z uporabo pomičnih ploščadi doseže s premikanjem vozila nazaj in naprej najmanj za celoten vrtljaj kolesa.

5.4.2   Vozila kategorij M2, M3 in N z običajnim obešenjem

5.4.2.1   Če metoda priprave iz odstavka 5.4.1 za vozila kategorije M1 ni mogoča, se lahko uporabi metoda iz odstavka 5.4.2.2 ali 5.4.2.3.

5.4.2.2   Vozilo s kolesi na tleh, ki stoji na merilnem mestu, se ziblje tako, da se začasno spremeni obremenitev.

5.4.2.3   Ko vozilo stoji na merilnem mestu s kolesi na tleh, se s pripravo za oddajanje vibracij sprožijo njegovo obešenje in vsi drugi sestavni deli, ki lahko vplivajo na naklon kratkega svetlobnega pramena. Za to se lahko uporabi vibracijska ploščad, na kateri stojijo kolesa.

5.4.3   Vozila z neobičajnim obešenjem, pri katerih mora biti motor zagnan

Preden se opravi katera koli meritev, je treba počakati, da vozilo zavzame končni položaj z zagnanim motorjem.

5.5   Meritve

Spreminjanje naklona kratkega svetlobnega pramena se oceni za vsako različno stanje obremenitve glede na izmerjeni osnovni naklon, določen v skladu z odstavkom 5.2.

Če ima vozilo vgrajen sistem za ročno nastavitev naklona žarometov, se ti nastavijo na položaje, ki jih določi proizvajalec za navedena stanja obremenitve (v skladu s Prilogo 5).

5.5.1   Za začetek se opravi posamezna meritev za vsako stanje obremenitve. Zahteve so izpolnjene, če je pri vseh stanjih obremenitve spreminjanje naklona znotraj izračunanih mejnih vrednosti (na primer znotraj razlike med navedenim osnovnim naklonom ter spodnjo in zgornjo mejno vrednostjo, kot sta določeni za homologacijo), z varnostnim pribitkom 4 mrad (0,4 % naklona).

5.5.2   Če rezultati katerih koli meritev niso znotraj varnostnega pribitka iz odstavka 5.5.1 ali presegajo mejne vrednosti, se za to stanje obremenitve opravijo tri dodatne meritve, kot je določeno v odstavku 5.5.3.

5.5.3   Za vsako od zgornjih stanj obremenitve:

5.5.3.1   če se noben od treh izmerjenih rezultatov od aritmetične sredine rezultatov ne razlikuje za več kot 2 mrad (0,2 % naklona), je ta sredina končni rezultat;

5.5.3.2   če se katera koli meritev od aritmetične sredine rezultatov razlikuje za več kot 2 mrad (0,2 % naklona), se opravi še 10 meritev, njihova aritmetična sredina pa je končni rezultat;

5.5.3.3   če ima vozilo vgrajen sistem za samodejno nastavitev naklona žarometov, ki deluje s histerezno zanko, se za pomembne vrednosti štejejo povprečni rezultati, pridobljeni pri zgornji in spodnji točki histerezne zanke.

Vse te meritve se opravijo v skladu z odstavkoma 5.5.3.1 in 5.5.3.2.

5.5.4   Zahteve so izpolnjene, če je pri vseh stanjih obremenitve odstopanje med izmerjenim osnovnim naklonom, določenim v skladu z odstavkom 5.2, in naklonom, izmerjenim pri vsakem stanju obremenitve, manjše od vrednosti, izračunanih v odstavku 5.5.1 (brez varnostnega pribitka).

5.5.5   Če je presežena le ena od izračunanih zgornjih ali spodnjih mejnih vrednosti, se proizvajalcu dovoli, da izbere drugo vrednost za navedeni osnovni naklon v okviru mejnih vrednosti, določenih za homologacijo.

---

PRILOGA 7

PRIKAZ NAKLONA NAVZDOL MEJE ZASTIRANJA ŽAROMETA ZA KRATKI SVETLOBNI PRAMEN IZ ODSTAVKA 6.2.6.1.1 IN NAKLONA NAVZDOL MEJE ZASTIRANJA ŽAROMETA ZA MEGLO IZ ODSTAVKA 6.3.6.1.2 TEGA PRAVILNIKA

Primer 1

Velikost simbola in znakov je prepuščena presoji proizvajalca.

Vrednost navedene osnovne nastavitve

Standardni simbol za žaromet za kratki svetlobni pramen

Primer 2

Velikost simbola in znakov je prepuščena presoji proizvajalca.

Vrednost naklona navzdol

Standardni simbol za žaromet za meglo

---

PRILOGA 8

UPRAVLJALNI ELEMENTI NAPRAV ZA NASTAVITEV NAKLONA ŽAROMETOV IZ ODSTAVKA 6.2.6.2.2 TEGA PRAVILNIKA

1.   SPECIFIKACIJE

1.1   Naklon navzdol kratkega svetlobnega pramena se v vseh primerih doseže na enega od naslednjih načinov:

| (a) | s premikanjem upravljalnega elementa navzdol ali na levo; |
| --- | --- |

(a)

s premikanjem upravljalnega elementa navzdol ali na levo;

| (b) | z vrtenjem upravljalnega elementa v nasprotni smeri urinega kazalca; |
| --- | --- |

(b)

z vrtenjem upravljalnega elementa v nasprotni smeri urinega kazalca;

| (c) | s pritiskom na gumb (potisno-vlečno nastavljanje). |
| --- | --- |

(c)

s pritiskom na gumb (potisno-vlečno nastavljanje).

Če se za nastavitev svetlobnega pramena uporablja več gumbov, se gumb, ki omogoča največji naklon navzdol, vgradi levo od gumbov za druge položaje kratkega svetlobnega pramena ali pod njih.

Pri vrtljivem upravljalnem elementu, ki je vgrajen bočno ali tako, da je viden le rob, je treba upoštevati načela delovanja za upravljalne elemente tipa (a) ali (c).

1.1.1   Ta upravljalni element je označen s simboli, ki jasno prikazujejo premike, ki ustrezajo naklonu kratkega svetlobnega pramena navzgor ali navzdol.

1.2   Položaj „0“ ustreza osnovnemu naklonu v skladu z odstavkom 6.2.6.1.1 tega pravilnika.

1.3   Ni nujno, da je položaj „0“, ki mora biti v skladu z odstavkom 6.2.6.2.2 tega pravilnika „zaskočni položaj“, na koncu lestvice.

1.4   Oznake, uporabljene na upravljalnem elementu, so razložene v navodilih za uporabo.

1.5   Za identifikacijo upravljalnih elementov se lahko uporabijo le naslednji simboli:

in

ali kombinacija

Lahko se uporabijo tudi simboli s petimi črtami namesto štirih.

Primer 1

Primer 2

Primer 3

---

PRILOGA 9

NADZOR SKLADNOSTI PROIZVODNJE

1.   PRESKUSI

1.1   Položaj svetilk

Položaj svetilk iz odstavka 2.7 tega pravilnika po širini, višini in dolžini se preveri v skladu s splošnimi zahtevami iz odstavkov od 2.8 do 2.10, 2.14 in 5.4 tega pravilnika.

Vrednosti izmerjenih razdalj so takšne, da so izpolnjene posamezne specifikacije za vsako svetilko.

1.2   Vidnost svetilk

1.2.1   Koti geometrijske vidnosti se preverijo v skladu z odstavkom 2.13 tega pravilnika.

Vrednosti izmerjenih kotov so takšne, da so izpolnjene posamezne specifikacije za vsako svetilko, razen pri omejitvi kotov, kjer je dovoljeno odstopanje ± 3° v skladu z odstavkom 5.3 za vgradnjo svetlobno-signalnih naprav.

1.2.2   Vidnost rdeče svetilke od spredaj in bele svetilke od zadaj se preveri v skladu z odstavkom 5.10 tega pravilnika.

1.3   Usmeritev žarometov za kratki svetlobni pramen in žarometov za meglo razreda „F3“ naprej

1.3.1   Osnovni naklon navzdol

Osnovni naklon meje zastiranja kratkega svetlobnega pramena in žarometov za meglo razreda „F3“ navzdol se nastavi na navedeno vrednost, kot je zahtevano in prikazano v Prilogi 7.

Poleg tega lahko proizvajalec določi vrednost osnovne nastavitve, ki je drugačna od navedene vrednosti, če se lahko prikaže, da je reprezentativna za homologirani tip, če se preskuša v skladu s postopki iz Priloge 6 in zlasti iz odstavka 4.1.

1.3.2   Spreminjanje naklona z obremenitvijo

Spreminjanje naklona kratkega svetlobnega pramena navzdol v odvisnosti od stanj obremenitve, določenih v tem oddelku, ostane v razponu:

| | od 0,2 % do 2,8 % za višino vgradnje žarometa h < 0,8; |
| --- | --- |

od 0,2 % do 2,8 % za višino vgradnje žarometa h < 0,8;

| | od 0,2 % do 2,8 % za višino vgradnje žarometa 0,8 ≤ h ≤ 1,0 ali |
| --- | --- |

od 0,2 % do 2,8 % za višino vgradnje žarometa 0,8 ≤ h ≤ 1,0 ali

| | od 0,7 % do 3,3 % (v skladu z razponom nastavitve, ki ga izbere proizvajalec ob homologaciji); |
| --- | --- |

od 0,7 % do 3,3 % (v skladu z razponom nastavitve, ki ga izbere proizvajalec ob homologaciji);

| | od 0,7 % do 3,3 % za višino vgradnje žarometa 1,0 < h ≤ 1,2 m; |
| --- | --- |

od 0,7 % do 3,3 % za višino vgradnje žarometa 1,0 < h ≤ 1,2 m;

| | od 1,2 % do 3,8 % za višino vgradnje žarometa h > 1,2 m. |
| --- | --- |

od 1,2 % do 3,8 % za višino vgradnje žarometa h > 1,2 m.

Pri žarometih za meglo razreda „F3“ s svetlobnimi viri s skupnim ciljnim svetlobnim tokom, ki presega 2 000 lumnov, spreminjanje naklona navzdol v odvisnosti od stanj obremenitve, določenih v tem oddelku, ostane v razponu:

| | od 0,7 % do 3,3 % za višino vgradnje žarometa za meglo h ≤ 0,8; |
| --- | --- |

od 0,7 % do 3,3 % za višino vgradnje žarometa za meglo h ≤ 0,8;

| | od 1,2 % do 3,8 % za višino vgradnje žarometa za meglo h > 0,8 m. |
| --- | --- |

od 1,2 % do 3,8 % za višino vgradnje žarometa za meglo h > 0,8 m.

Stanja obremenitve, ki se uporabijo, so ustrezno prilagojena za vsak sistem, kot je določeno v Prilogi 5 k temu pravilniku.

1.3.2.1   Vozila kategorije M1:

| | odstavek 2.1.1.1, |
| --- | --- |

odstavek 2.1.1.1,

| | odstavek 2.1.1.6 ob upoštevanju |
| --- | --- |

odstavek 2.1.1.6 ob upoštevanju

| | odstavka 2.1.2. |
| --- | --- |

odstavka 2.1.2.

1.3.2.2   Vozila kategorij M2 in M3:

| | odstavek 2.2.1, |
| --- | --- |

odstavek 2.2.1,

| | odstavek 2.2.2. |
| --- | --- |

odstavek 2.2.2.

1.3.2.3   Vozila kategorije N s prostorom za tovor:

| | odstavek 2.3.1.1, |
| --- | --- |

odstavek 2.3.1.1,

| | odstavek 2.3.1.2. |
| --- | --- |

odstavek 2.3.1.2.

1.3.2.4   Vozila kategorije N brez prostora za tovor:

1.3.2.4.1   vlečna vozila za polpriklopnike:

| | odstavek 2.4.1.1, |
| --- | --- |

odstavek 2.4.1.1,

| | odstavek 2.4.1.2; |
| --- | --- |

odstavek 2.4.1.2;

1.3.2.4.2   vlečna vozila za priklopnike:

| | odstavek 2.4.2.1, |
| --- | --- |

odstavek 2.4.2.1,

| | odstavek 2.4.2.2. |
| --- | --- |

odstavek 2.4.2.2.

1.4   Električne vezave in opozorilne naprave

Električne vezave se preverijo z vklopom vsake svetilke, ki se napaja prek električnega sistema vozila.

Svetilke in opozorilne naprave delujejo v skladu z določbami iz odstavkov od 5.11 do 5.14 tega pravilnika ter v skladu s posameznimi specifikacijami za vsako svetilko.

1.5   Svetilnost

1.5.1   Žarometi za dolgi svetlobni pramen

Največja skupna svetilnost žarometov za dolgi svetlobni pramen se preveri s postopkom iz odstavka 6.1.9.2 tega pravilnika. Pridobljena vrednost je takšna, da je izpolnjena zahteva iz odstavka 6.1.9.1 tega pravilnika.

1.6   Prisotnost, število, barva, namestitev in, če je to ustrezno, kategorija svetilk se preverijo z vizualnim pregledom svetilk in njihovih oznak.

Te so takšne, da so izpolnjene zahteve iz odstavkov 5.15 in 5.16 ter posamezne specifikacije za vsako svetilko.

---

PRILOGA 10

REZERVIRANO

---

PRILOGA 11

VIDNOST VIDNOSTNIH OZNAK OD ZADAJ, SPREDAJ IN S STRANI VOZILA

(glej odstavek 6.21.5 tega pravilnika)

Slika 1a

Zadaj

Image 129

Ravnina opazovanja

25 m

Slika 1b

Slika 1b

Spredaj (samo priklopniki)

Spredaj (samo priklopniki)

Image 130

25 m

Ravnina opazovanja

Slika 2

Slika 2

S strani

S strani

Image 131

Ravnina opazovanja

25 m

---

PRILOGA 12

PRESKUSNA VOŽNJA

1.   Specifikacije preskusne vožnje za samodejni nadzor žarometov za dolgi svetlobni pramen

1.1   Preskusna vožnja se izvede v jasnem vremenu (1) in s čistimi žarometi.

1.2   Preskusno stezo sestavljajo preskusni odseki s prometnimi razmerami in hitrostjo, ki ustreza zadevnemu tipu ceste, kot je opisano v preglednici 1:

Preglednica 1

| Preskusni
  odsek | Prometne razmere | Vrsta ceste |
| --- | --- | --- |
| mestna območja | večpasovnica, npr. avtocesta | podeželska cesta |
| Hitrost | 50 ± 10 km/h | 100 ± 20 km/h | 80 ± 20 km/h |
| Povprečni odstotek celotne dolžine preskusne steze | 10 % | 20 % | 70 % |
| A | Eno nasproti vozeče vozilo ali eno vozilo pred zadevnim vozilom v rednih presledkih, da se bo žaromet za dolgi svetlobni pramen vklapljal in izklapljal. | | X | X |
| B | Kombinacija prometnih razmer z nasproti vozečimi vozili in vozili pred zadevnim vozilom v rednih presledkih, da se bo žaromet za dolgi svetlobni pramen vklapljal in izklapljal. | | X | X |
| C | Aktivni in pasivni prehitevalni manevri v rednih presledkih, da se bo žaromet za dolgi svetlobni pramen vklapljal in izklapljal. | | X | X |
| D | Nasproti vozeče kolo, kot je opisano v odstavku 6.1.9.3.1.2. | | | X |
| E | Kombinacija prometnih razmer z nasproti vozečimi vozili in vozili pred zadevnim vozilom. | X | | |

Preskusni

odsek

Prometne razmere

Vrsta ceste

mestna območja

večpasovnica, npr. avtocesta

podeželska cesta

Hitrost

50 ± 10 km/h

100 ± 20 km/h

80 ± 20 km/h

Povprečni odstotek celotne dolžine preskusne steze

10 %

20 %

70 %

A

Eno nasproti vozeče vozilo ali eno vozilo pred zadevnim vozilom v rednih presledkih, da se bo žaromet za dolgi svetlobni pramen vklapljal in izklapljal.

X

X

B

Kombinacija prometnih razmer z nasproti vozečimi vozili in vozili pred zadevnim vozilom v rednih presledkih, da se bo žaromet za dolgi svetlobni pramen vklapljal in izklapljal.

X

X

C

Aktivni in pasivni prehitevalni manevri v rednih presledkih, da se bo žaromet za dolgi svetlobni pramen vklapljal in izklapljal.

X

X

D

Nasproti vozeče kolo, kot je opisano v odstavku 6.1.9.3.1.2.

X

E

Kombinacija prometnih razmer z nasproti vozečimi vozili in vozili pred zadevnim vozilom.

X

1.3   Mestna območja sestavljajo ceste z osvetlitvijo in brez nje.

1.4   Podeželske ceste sestavljajo dvopasovni odseki in odseki s štirimi ali več pasovi ter vključujejo križišča, klance in/ali strmine, spuste in ovinkaste ceste.

1.5   Večpasovnice (npr. avtoceste) in podeželske ceste vključujejo odseke, ki imajo ravne vodoravne dele, daljše od 600 m. Poleg tega vključujejo odseke, ki imajo leve in desne ovinke.

1.6   Upošteva se gost promet.

2.   Specifikacije preskusne vožnje za prilagodljive žaromete za dolgi svetlobni pramen

2.1   Preskusna vožnja se izvede v jasnem vremenu (1) in s čistimi žarometi.

2.2   Preskusno stezo sestavljajo preskusni odseki s prometnimi razmerami in hitrostjo, ki ustreza zadevnemu tipu ceste, kot je opisano v preglednici 2:

Preglednica 2

| Preskusni
  odsek | Prometne razmere | Vrsta ceste |
| --- | --- | --- |
| mestna območja | večpasovnica, npr. avtocesta | podeželska cesta |
| Hitrost | 50 ± 10 km/h | 100 ± 20 km/h | 80 ± 20 km/h |
| Povprečni odstotek celotne dolžine preskusne steze | 10 % | 20 % | 70 % |
| A | Eno nasproti vozeče vozilo ali eno vozilo pred zadevnim vozilom v rednih presledkih, da se bo prilagodljivi žaromet za dolgi svetlobni pramen odzval in da se s tem dokaže postopek prilagajanja. | | X | X |
| B | Kombinacija prometnih razmer z nasproti vozečimi vozili in vozili pred zadevnim vozilom v rednih presledkih, da se bo prilagodljivi žaromet za dolgi svetlobni pramen odzval in da se s tem dokaže postopek prilagajanja. | | X | X |
| C | Aktivni in pasivni prehitevalni manevri v rednih presledkih, da se bo prilagodljivi žaromet za dolgi svetlobni pramen odzval in da se s tem dokaže postopek prilagajanja. | | X | X |
| D | Nasproti vozeče kolo, kot je opisano v odstavku 6.22.9.3.1.2. | | | X |
| E | Kombinacija prometnih razmer z nasproti vozečimi vozili in vozili pred zadevnim vozilom. | X | | |

Preskusni

odsek

Prometne razmere

Vrsta ceste

mestna območja

večpasovnica, npr. avtocesta

podeželska cesta

Hitrost

50 ± 10 km/h

100 ± 20 km/h

80 ± 20 km/h

Povprečni odstotek celotne dolžine preskusne steze

10 %

20 %

70 %

A

Eno nasproti vozeče vozilo ali eno vozilo pred zadevnim vozilom v rednih presledkih, da se bo prilagodljivi žaromet za dolgi svetlobni pramen odzval in da se s tem dokaže postopek prilagajanja.

X

X

B

Kombinacija prometnih razmer z nasproti vozečimi vozili in vozili pred zadevnim vozilom v rednih presledkih, da se bo prilagodljivi žaromet za dolgi svetlobni pramen odzval in da se s tem dokaže postopek prilagajanja.

X

X

C

Aktivni in pasivni prehitevalni manevri v rednih presledkih, da se bo prilagodljivi žaromet za dolgi svetlobni pramen odzval in da se s tem dokaže postopek prilagajanja.

X

X

D

Nasproti vozeče kolo, kot je opisano v odstavku 6.22.9.3.1.2.

X

E

Kombinacija prometnih razmer z nasproti vozečimi vozili in vozili pred zadevnim vozilom.

X

2.3   Mestna območja sestavljajo ceste z osvetlitvijo in brez nje.

2.4   Podeželske ceste sestavljajo dvopasovni odseki in odseki s štirimi ali več pasovi ter vključujejo križišča, klance in/ali strmine, spuste in ovinkaste ceste.

2.5   Večpasovnice (npr. avtoceste) in podeželske ceste vključujejo odseke, ki imajo ravne vodoravne dele, daljše od 600 m. Poleg tega vključujejo odseke, ki imajo leve in desne ovinke.

2.6   Upošteva se gost promet.

2.7   Za preskusna odseka A in B iz zgornje preglednice inženirji, ki opravljajo preskuse, ocenijo in zabeležijo sprejemljivost delovanja postopka prilagajanja glede na nasproti vozeče udeležence v prometu in udeležence v prometu pred zadevnim vozilom. To pomeni, da so inženirji, ki opravljajo preskuse, v vozilu, ki se preskuša, poleg tega pa tudi v vozilih, ki vozijo nasproti ali pred zadevnim vozilom.

---

(1)  Dobra vidljivost (meteorološka optična vidljivost MOR > 2 000 m, določena v skladu z vodnikom Svetovne meteorološke organizacije „Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation“, šesta izdaja, ISBN: 92-63-16008-2, odstavek 1. 9. 1/1. 9. 11, Ženeva 1996).

---

PRILOGA 13

POGOJI SAMODEJNEGA VKLAPLJANJA ŽAROMETOV ZA KRATKI SVETLOBNI PRAMEN

Pogoji samodejnega vklapljanja žarometov za kratki svetlobni pramen
   (1)

| Osvetljenost okolice zunaj vozila (2) | Žarometi za kratki svetlobni pramen | Odzivni čas |
| --- | --- | --- |
| manj kot 1 000  luksov | vklopljeni | največ 2 sekundi |
| med 1 000  luksi in 7 000  luksi | po presoji proizvajalca | po presoji proizvajalca |
| več kot 7 000  luksov | izklopljeni | več kot 5 sekund, vendar največ 300 sekund |

Osvetljenost okolice zunaj vozila (2)

Žarometi za kratki svetlobni pramen

Odzivni čas

manj kot 1 000  luksov

vklopljeni

največ 2 sekundi

med 1 000  luksi in 7 000  luksi

po presoji proizvajalca

po presoji proizvajalca

več kot 7 000  luksov

izklopljeni

več kot 5 sekund, vendar največ 300 sekund

---

(1)  Vložnik dokaže izpolnjevanje teh pogojev s simulacijo ali drugim načinom preverjanja, ki ga odobri homologacijski organ.

(2)  Intenzivnost osvetlitve se meri na vodoravni površini s kosinusno popravljenim tipalom na isti višini, kot je vgrajeno tipalo na vozilu. To lahko proizvajalec dokaže z zadostno dokumentacijo ali na drug način, ki ga odobri homologacijski organ.

---

PRILOGA 14

OBMOČJE OPAZOVANJA V SMERI VIDNE SVETLEČE POVRŠINE MANEVRIRNIH SVETILK IN ZUNANJIH SVETILK

Območja opazovanja

Ta risba prikazuje območje z ene strani, druga območja pa s sprednje, zadnje in druge strani vozila.

Image 132

Meje območij

Image 133

---

PRILOGA 15

GONIO(FOTO)METRSKI SISTEM, KI SE UPORABLJA ZA FOTOMETRIČNE MERITVE, KOT JE OPREDELJENO V ODSTAVKU 2.34 TEGA PRAVILNIKA

Image 134

Fotometer

---